Miru Lehtinen: helmikuuta 2016\nHuomenta ja ihanaa sunnuntaita! <3 Meikäläisen viikko on ollut aikamoinen, kun on tullut käytyä koulussa ja töissä, ja sen päälle vielä hoidettua kaikkea muutakin koulutöistä aina Waldon lääkärin varaamiseen. Täällä on koko viikon satanut lunta ja sitä on kyllä aikamoinen kerros. Saiskohan kohta jo riittää? Waldo on kyllä ihan riemuissaan, kun pääsee pyörimään lumessa ja juoksemaan hangessa. Jos mun snäppiä seuraatte, ootte saattanut nähdä miten luminen toi oli yksi päivä lumessa pyörimisen jälkeen. Tänään mulla on vapaa päivä ja me lähdetään Waldon kanssa käymään kaverin luona. Illalla olisi tarkoitus keretä nukkumaan edes vähän aikaa, jotta jaksaisi herätä katsomaan Oscarit. Oon aika varma, etten kumminkaa jaksa nousta katsomaan niitä vaan sänky vie voiton. Voittamisesta puheen ollen, saiskohan Leo vihdoinkin jo Oscarinsa? Kuinka moni on muuten meinannut katsoa Oscarit?\nklo 09:51 6 kommenttia:\nTunnisteet: koti, kuulumiset, sisustus, waldo\nArt from Desenio\nkehysten kuvat Desenio.fi:stä\nOon ikuisuuden haaveillut tauluhyllystä ja vihdoinkin sain sen hankittua. Tai itseasiassa äitini kävi sen ostamassa ja Ville toi mukanaan tänne viime viikonloppuna ja auttoi sen kiinnityksessä. Teimme yhteistilauksen ystäväni kanssa Deseniolta ja keskiviikkona paketti saapui meille. Tietenkin se ilmoitus tuli juuri, kun olin menossa töihin eli vasta torstaina kerkesin postiin. Kotiin päästyä laitoin samantien kuvat kehyksiin ja voi miten paljon mä tykkäänkään noista! Hylly sopii mainiosti työpöytäni ylle ja tuo kivan lisäyksen sisustukseen. Mietinnässä on, että hankinko tohon vielä kolmannen kuvan, mutten ainakaan nyt heti. Tällä hetkellä tämä on hyvä juuri näin. <3\nklo 13:00 10 kommenttia:\nneule Bik Bok\nmekko neuleen alla Forever 21\nTosiaan kuten viime postauksesta jo kävi ilmi, juhlittiin viime lauantaina meidän vuosipäivää. Villekin pääsi tulemaan tänne järjestettyään harjoittelunsa työvuorot kuntoon ja onnistuin itsellekin saamaan vapaan viikonlopun kaikista kouluun liittyvistä hommista. Käytiin lauantai-iltana ulkona syömässä ja täytyy sanoa, että se oli kyllä paras vaihtoehto kaikista niistä, mitä ajateltiin. Oli ihana päästä pois kotoa (vaikken eka olisi millään jaksanut lähteä ulos) ja saada kaikki ylimääräset ajatukset pois mielestä. Ja onhan se ulkona syöminen nyt vaan pirun kivaa, kun ei tarvitse kotona ahertaa hellan ääressä. ;-) Päälle valikoitui yllänäkyvä asu, josta tuo neule on suht uusi, muttei ole päätynyt vielä tänne blogiin. Jaksoin myös jopa pitkästä aikaa vetäistä korolliset kengät jalkoihin. Viikonloppu oli muutenkin todella onnistunut ja taas tapansa mukaan, se loppui aivan liian nopeasti.\nTää viikko on aloitettu taas koulujuttujen parissa, koska loppuviikosta olisi luvassa vielä kolme työvuoroa, jotka tulee viemään aikaa kaikelta muulta. Onneksi mulla on edes yksi kokonainen vapaa päivä tällä viikolla, joka on sunnuntai ja silloin en aio ajatella töitä enkä koulua ollenkaan.\nEnergistä viikkoa. <3\nklo 17:53 2 kommenttia:\nMeillä tuli Villen kanssa eilen kuusi yhteistä vuotta täyteen. Se on jossain määrin, varsinkin meidän ikäisille, pitkä aika. Musta se ei tunnu vielä mitenkään ihmeellisen pitkältä ja siihen syynä on varmasti tämä meidän kaukosuhdevaihe tällä hetkellä. Se, että nähdään keskimäärin kerran kuussa ja ollaan muuten pelkkien puhelimien avulla yhteydessä toisiimme, saa suhteen tuntumaan jotenkin uudelta. Se, ettei vaan ole mahdollisuutta olla koko ajan sen toisen kanssa, ei myöskään tule sitä kyllästymistä toiseen. En nyt mitenkään sano, että olisin kyllästynyt poikaystävääni, mutta kyllähän te tiedätte sen kun elämä vaan tahtoo mennä sen arjen mukana eikä ole samanlaista ns. alkuhuuman tai rakastumisen tuntua. Meille tämä kaukosuhde on toisaalta tehnyt ihan hyvää. Sitä oppii arvostamaan enemmän sitä yhteistä aikaa mitä on.\nOnhan tämä toisaalta myös raskasta. Pari viikkoa sitten Ville oli täällä käymässä viikonlopun ajan ja kun tuli aika erota ja lähdin kävelemään bussille, tuli taas se paha olo, joka mut on vallannut jo muutamankin kerran tässä viimeisen puolen vuoden aikana aina näissä eroamisvaiheissa. Teki pahaa pidätellä kyyneleitä koko matkan kotiin. Vaikka tiedän, että me taas pian jossain vaiheessa nähdään ja mullakin on päivät suht täynnä tekemistä, se fiilis vaan on käsittämätön. Se ikävä, mikä iskee heti.\nPahinta tässä on se, ettei pääse päivän päätteeksi heti kotiin tullessa kertomaan kasvotusten sille toiselle sun päivän tapahtumista ja kommelluksista. Se, ettei pääse yöllä viereen nukkumaan. Se, että kaiken joutuu tekemään yksin. Älkää käsittäkö väärin: mä tykkään asua yksin. Siinä on jonkinlainen vapaus tehdä mitä itse lystää just sillon kun huvittaa, mutta toisaalta se on yksinäistä. Onneksi mulla on toi karvakuono piristämässä mun päiviä. Ilman sitä mä varmasti tulisin hulluksi tässä yksinäisyydessä. Ja oonhan mä saanut kavereitakin täällä, mutta oon vaan semmonen ihminen, että en jaksa juoksennella ympäri kaupunkia vaan viihdyn ihan kotosalla. Kaipaisin vaan sitä, että täällä kotona olisi myös se itselle rakas ja tärkeä ihminen.\nOon kumminkin yllättynyt siitä miten hyvin me ollaan kuitenkin pärjätty viimeinen puoli vuotta. En mä kyllä suuremmin epäillykkään, etteikö me pärjättäisi. Kyllähän sitä aluksi mietti, että mitäköhän tässä tulee käymään, mutta onneksi aika menee suht kovaa vauhtia eteenpäin ja ehkä näihin asumisjärjestelyihin tulee muutosta jossain vaiheessa tulevaisuutta.\nPS. Ihanaa ystävänpäivää! <3\n- Viikon alottaminen kahvilla kaverin kanssa aina yhtä ihanassa Wilhelmiinassa.\n- Se soitto, jossa sanottiin mun saaneen töitä.\n- Uusi ihanampi koulureppu vanhan rikkinäisen tilalle.\n- Upeat talviset ulkoiluilmat, paitsi tänään, kun lumi on märkää ja mittarin lukemat lähemmäs nollassa.\n- Takin hakeminen ompelimosta kotiin ja iloitseminen siitä, että nyt se on taas ehjä.\n- Ensimmäiset työvuorot uudessa työpaikassa ja siellä kaiken uuden oppiminen.\n- Sunnuntai, joka on tämän viikon ainut vapaa päivä.\n- Waldon höpsöily jaksaa aina hymyilyttää. Tänäänkin se on jo kerennyt olla sen lelukorissa kaikkien lelujensa kanssa.\n- Super hyvät mustikka-banaani-smoothiet, joita oon tehnyt välipaloiksi.\nOon nyt muutama viikko sitten ottanut itseäni niskasta kiinni ja aloittanut taas treenaamisen, vaikkakin vaan kotona. Tähän asti on mennyt aika hyvin suunnitelmien mukaan ja toivotaan, että intoaa riittää vielä myöhemmäksikin. Se mikä itellä auttaa jaksamaan, on musiikki. Mulla on viime aikoina soinut taustalla alla näkyvät biisit. Vinkatkaa, jos teillä on jotain hyviä treenausbiisejä takataskussa!


Kansainvälistyminen kv‐toimistojen tehtävissä - UAS Journal\nKansainvälistyminen kv‐toimistojen tehtävissä\nKansainvälistyminen on ollut tärkeä asia koko ammattikorkeakoulun historian ajan, ja on sitä edelleen (Koulutuksen – ja tutkimuksen kehittämissuunnitelmat eri vuosilta, Korkeakoulujen kansainvälistymisstrategia 2009‐2015). Korkeakoulun kansainvälistymistä ja sen johtamista on tutkittu monista näkökulmista (ks. lisää keskustelua esim. Söderqvist 2002, ed. Martikainen 2006). Kansainvälisten asioiden toimistot (myöh. kv‐toimistot) ovat olennaisia kansainvälistymissektorin toimijoita. Kv‐toimistot ovat monenlaisissa rooleissa tämän päivän korkeakouluissa. Ne voivat olla esimerkiksi ainoastaan yhden tärkeän kansainvälistymistoiminnon, opiskelijaliikkuvuuden, organisaattoreita tai niillä voi olla strategisen kehittäjän tehtävä ylimmän johdon tukena, tai ne voivat olla kaikkea tältä väliltä, ja tehtävät voivat vaihtua. Tämän puheenvuoron tavoitteena on tutkimuksen ja havaintojen esittelyn avulla lisätä keskustelua kv‐toimiston tehtävistä korkeakoulun vision täyttämisessä.\nTässä tutkimuksessa käytetään pohjana Söderqvistin, Salmen ja Karkun yhteensä kymmenien vuosien kv‐työkokemusta. Sen perusteella esitellään kv‐toimiston tehtäviä kuvaamaan tehty kuvio vuodelta 2008. Lisäksi maalis‐ ja huhtikuun vaihteessa 2011 on pyritty keräämään kaikilta ammmattikorkeakoulujen kv‐päälliköiltä tai vastaavaa tehtävää muulla nimikkeellä tekeviltä vastaus kysymykseen: ”Mitkä ovat näkemyksenne siitä, mitkä ovat korkeakoulun kv‐toimiston (tai jos haluaa vastata kv‐johtajan ts. sinun johtamasi toiminnan) [tai jos korkeakoulun organisoinnin kannalta järkevämpää vastata kv‐toiminnan] tärkeimmät kolme tai viisi tehtävää.” Tiedonkeruu pyrittiin tekemään haastatteluina, ja osin saatiin täydennystä sähköpostitse. Osin vastaukset saatiin sähköpostitse, ja niitä tarkennettiin haastatteluin. Yhteensä Suomen 27:stä ammattikorkeakoulusta\nvastaukset saatiin 23:lta ammattikorkeakoululta. Tätä d taa analysoitiin sisällönanalyysin keinoin. Alkuperäisen kuvion pohdinnassa esitellään myös tämän uudemman datan analyysin perusteella syntyneitä ajatuksia.\nSöderqvist (2002, 29) on määritellyt kansainvälistymisen tarkoittamaan muutosta kansallisesta korkeakoulusta kansainväliseksi korkeakouluksi. Luostarinen (1979) määrittää yritysten kansainvälistymistä samaan tapaan ”transfer from the purely domestic company stage to the internationally operating company stage” keskustellessaan tutkimuskysymyksenasettelustaan.\nKansainvälistymismuutos korkeakouluissa sisältää Söderqvistin (2001) mukaan kansainvälisen näkökulman lisäämisen kaikkiin johtamisen osa‐alueisiin. Tämän kansainvälistymismuutoksen tarkoituksena on parantaa opettamisen ja tutkimuksen laatua sekä auttaa saavuttamaan halutut pätevyydet (Söderqvist 2001). Tänä päivänä ehdotamme em. määrittelyyn oppimisympäristön laadun parantamista opettamisen laadun parantamisen sijaan. Osana oppimisympäristöä on tietysti opettaminen. Söderqvist (2001) esittelee kansainvälistymisen vaiheiksi seuraavan taulukon mukaiset VIP‐toiminta, opiskelijaliikkuvuuden edistäminen, tutkimuksen ja opetuksen kansainvälistäminen, kansainvälistymisen institutionalisointi, kansainvälistymisen kaupallistaminen.\nInternationalisation as Marginal Activity – There are some free movers\n– Internationalisation is an exotic and status phenomenon – some important actors in the organisation travel to conferences\n– Foreign languages are taught\nStudent Mobility – Awareness of the need to internationalise\n– Commitment to planning and implementing different programmes enhancing the mobility of students\n– Creation of international offices to handle the routines of student mobility\n– Internationalisation is taken as an end in itself\n– ECTS becomes an important tool to facilitate counselling and the acknowledgement of foreign studies\nCurriculum and Research Internationalisation – Awareness of teachers necessary to make internationalisation of the curriculum and research possible\n– Organising of teacher mobility\n– Internationalisation taken as a means to enhance the quality of education\n– Different ways to internationalise the curriculum\n– Appointment of international coordinators to handle curriculum and research internationalisation\nInstitutionalisation of Internationalisation – Internationalisation is given a strategy and a structure\n– Networking both through cheap travel and new ICT; partnerships and strategic alliances\n– The quality of internationalisation is receiving more attention\n– Appointment of an internationalisation manager\nCommercialising the Outcomes of Internationalisation – Exporting education services\n– Franchising education services\n– Creation of organs to promote commercialisation\nTable 1: Söderqvist´s Stages of HEI Internationalisation\nToisaalta, Söderqvist (teoksessa Söderqvist‐Parsons 2005 s.4, ja Söderqvist 2005a s.36‐38) havainnollistaa, että kansainvälistyminen on puu, jonka juurina ovat valtioiden ja organisaatioiden väliset sopimukset ja yleisesti hyväksytyt periaatteet sekä runkona korkeakoulun kansainvälistymisstrategia osana korkeakoulun yleisstrategiaa. Lehvästön tämän ajattelun mukaan muodostavat eri kansainvälistymisen toiminnot, joista liikkuvuus suurimpana, mutta rekrytointi ulkomailta, opiskelijamarkkinointi, kv‐tutkimus, kehitysmaayhteistyö, kotikansainvälistyminen ja kv‐ yritysyhteistyö ovat esimerkkejä. Nämä lehvästön muodostavat eri toiminnot, ja niiden painoarvot kansainvälistymistoiminnan sisällä, vaihtelevat ajassa.\nKuvio 1: © Söderqvist, Minna: Internationalisation seen as a tree,\nSeuraavassa kuvassa kehittämme tätä näkemystä edelleen. Uuden kuvan avulla tarkastelemme maailmaa kv‐päällikön näkökulmasta ja yritämme selventää sitä, mitä kv‐toimiston tehtäviin kuuluu yksinään ja mitä taas yhdessä muiden toimijoiden kanssa. Nämä tehtävät perustuvat kokemuksiin Teknillisestä ja Taideteollisesta korkeakoulusta. Söderqvist vastasi kansainvälistymisen strategisesta kehittämisestä TKK:lla 12/2006‐7/2010, Salmi on toiminut kv‐päällikkönä TAIKissa vuodesta 1991 ja sitä ennen kv‐rahoituksen tehtävissä. Karkku on ollut kv‐asioitten suunnittelijana vuodesta 2002. Söderqvist on lisäksi toiminut koulujen kansainvälistymisen kehittämisen parissa vuodesta 1994 eri oppilaitoksissa ja ammattikorkeakouluissa.\nKuvio 2: © Söderqvist, Minna, Salmi, Eija, Karkku Hanna: KV‐toimiston tehtävät\nKv‐toimiston ydintehtäviä on mielestämme kuusi kappaletta, jotka ovat kuvion keskiössä. Nämä ovat\nproaktiivinen ylimmän johdon tukeminen kv‐asioissa\nkv‐partneri‐ ja kv‐verkostotietämyksen kehittäminen ja ylläpitäminen\nkansainvälistymisen koordinointi korkeakoulutasolla\nkansainvälisten palvelujen tuottajien esimiehenä toimiminen\nkv‐osaamisen ylläpitämistä organisaation hyödyksi\nkv‐kampuksen kehittäminen sekä\najasta nousevien kv‐asioiden tekeminen ja\nliikkuvuus monissa muodoissaan sekä kehittämisprojektit.\nKv‐toimisto on lisäksi monessa mukana muiden toimijoiden kanssa. Tätä havainnollistamme kuvion ulkolaidan asioiden otsikoiden avulla. Kokemustemme mukaan kv‐toimisto on\nmukana tuottamassa kv‐strategiaa ylimmän johdon tukena,\nkansainvälistämässä opetussuunnitelmia ja tukemassa yksittäisten kurssien kansainvälistämistä,\ntekemässä kv‐markkinointia ja kv‐viestintää,\nylläpitämässä ja kehittämässä kv‐verkostosuhteita ja osallistumassa kv‐verkostojen toimintaan,\nauttamassa kv‐rekrytoinneissa sekä\nNämä 12 tehtävää painottuvat eri tavoin eri konteksteissa ja eri aikoina. Esimerkiksi kymmenisen vuotta sitten keskityttiin kovin kansainvälisen opiskelijamarkkinoinnin kehittämiseen, reilu pari vuotta sitten kv‐tilauskoulutuksen kehittämiseen ja tänä päivänä ehkä pähkitään strategisten partnerien ja muiden partnerien kanssa toimimista, kehitetään kaksoistutkintoja tai pyritään hankkimaan potentiaalisia opiskelijoita ulkomailta vieraskielisiin koulutusohjelmiin ja tarjoamaan erilaisia palveluita suomea osaamattomille ja suomalaista kulttuuria huonosti tunteville.\nAmmattikorkeakouluista kerätty data on samansuuntaista. Ammattikorkeakoulun kv‐päälliköiden vastauksista löytyi kolme erilaista diskurssia. Laajimmin, noin puolella vastanneista 24:sta kv‐ päälliköstä, oli edelläesitetyn kuvion mukainen laaja näkemys kv‐toimistojen tehtävistä. Tätä tukevat seuraavat lainaukset:\n”KV‐toimiston tehtävänä on korkeakoulun kansainvälistymisen kehittäminen.” (A11)\n”KV‐toimisto ohjaa ja koordinoi AMK:n kansainvälistä toimintaa sekä tarjoaa muille tulosalueille kv‐tukipalveluja.” (A24)\n”Kv‐toimiston tärkeimmät tehtävät ovat korkeakoulun, sen opiskelijoiden ja henkilöstön kansainvälistymisen tukeminen… ” (A6)\n”KV‐toimiston tärkeä tehtävä on edistää, valmistellaja toteuttaa korkeakoulun kansainvälistymiseen liittyviä asioita” (A13)\n”KV‐toimiston tehtävänä on… institutionaalisen kansainvälistymisen tukeminen.” (A22)\nKaksi muuta diskurssia olivat tasavahvoja – noin neljäsosa vastanneista kannatti niistä kumpaakin. Toisen mukaan KV‐toimiston tehtävänä on selkeästi liikkuvuuden ja kaiken siihen liittyvän tekeminen:\n”Liikkuvuus on kaikkein keskeisin tehtävä” (A10, A14)\nUseat myös luettelivat tärkeimmiksi tehtäviksi vain erilaisia liikkuvuuden edistämiseen liittyviä tehtäviä ( A7, A15, A16, A18, A19, A23, A27).\nToisessa tasavahvassa diskurssissa puolestaan painotettiin liikkuvuutta ”Liikkuvuus vie 50 % kaikesta ajasta. ” (A27, A8), mutta toisaalta liikkuvuuden lisäksi mainittiin jokin muu ajassa olevista kansainvälistymiseen liittyvistä kehittämisasioista (A2, A3, A9, A10, A16, A8, A25, A6). Kv‐palvelujen tuottamisen mainitsi erikseen vain kaksi AMK:n kv‐päällikköä tärkeimpien tehtävien joukossa (A11, A24).\nOrganisaation muu tila vaikutti selkeästi myös kv‐toimiston tehtäviksi mainittuihin asioihin. Mikäli huomiota vei jokin iso asia, kuten rakennemuutos (A8, A16, A18), niin kv‐toimiston tehtävissä painottui liikkuvuus ehkä enemmän kuin aiemmissa tutkimuksissa (Söderqvist 2001a, 2001c).\nSamoin kv‐toimiston tehtävissä painottuivat aivan pakolliset pyöritettävät asiat, jos kv‐toimiston johto oli väliaikaisissa käsissä (A15, A20).\nKoon vaikutus resursseihin ja kv:n sisältöihin\nAmmattikorkeakoulujen kv‐toimistojen tehtävät vaihtelevat ammattikorkeakoulun koon mukaan, mitä tukevat myös Söderqvistin ja Salmen havainnot yliopistojen kv‐päälliköiden kokouksista reilulta kolmelta vuodelta vuoden 2010 heinäkuuhun saakka. Tämän lisäksi, korkeakoulujen kv‐toimistojen tehtävien painotukset vaihtelevat tämänkin kyselyn perusteella kovin sen mukaan, miten kv käsitetään ammattikorkeakoulun tehtävien seassa. Siitä on konkreettisena osoituksena myös kv:hen allokoidut henkilöresurssit, jotka vaihtelevat haastateltujen keskuudessa yhdestä reiluun kymmeneen kv‐toimiston työntekijään – lisäksi useimmissa ammattikorkeakouluissa tulevat myös aloittain nimetyt useimmiten opettajataustaiset kv‐koordinaattorit tai kv‐vastaavat. Yliopistopuolella ”kv‐koordinaattorit” ovat useimmiten kv‐suunnittelijoita, siis eivät opetuskokemusta omaavia, vaan hallinnollisia henkilöitä. Näin tehtävätkin painottuvat hyvin erilaisiksi, ja substanssin kehittäminen kansainvälisyyden keinoin jää vähemmälle. Mikäli kv:hen on allokoitu vain vähäisiä resursseja, niin tehtävät useimmiten amk‐datan valossa ovat hyvin liikkuvuuspainotteisia, mukana on ehkä yksi ajasta nouseva kehittämisprojekti. Jos kv‐toimistossa puolestaan on enemmän väkeä, niin tehtävätkin ovat laajempia. Toisaalta, voihan asia olla niinkin päin, että jos kv käsitetään laajempana ilmiönä kuin vain liikkuvuus, niin siihen myös allokoidaan enemmän resursseja. Joka tapauksessa, nämä ilmiöt, enemmän resursseja ja enemmän tehtäviä, vähäiset henkilöresurssit ja vain liikkuvuuden organisointiin liittyviä tehtäviä, tuntuvat esiintyvän yhtaikaa, vaikka syy‐ ja seuraussuhteista onkin mahdotonta tämän datan valossa sanoa mitään.\nKansainvälistymisen osa‐alueista käytännössä\nEsittelemme seuraavassa edellä mainittuja eri tehtäviä tarkemmin. Kansainvälistymisen johtaminen on kv‐toimiston tärkeimpiä tehtäviä. Kv‐toimisto toimii tässä tietysti ylimmän johdon ohjeiden mukaan, ja toivottavasti ylimmän johdon suorassa alaisuudessa. Strateginen kehittäminen on mahdotonta muualta kuin toiminnan kovasta ytimestä. Tätä näkemystä edustivat myös muutamat ammattikorkeakoulut (A24, A22, A26).\nKansainvälistymisen operatiiviseen johtamiseen kuuluu mm. kv‐strategian laatiminen ja ylläpitäminen yhteistyössä organisaation muiden toimijoiden kanssa, ylimmän johdon tukeminen kv‐ asioiden valmistelussa, kv‐toimintojen koordinointi, arviointi ja jatkuva kehittäminen korkeakoulutasolla sekä kv‐palveluja tuottavien esimieheys. Ylimmän johdon tukemisen mainitsi vain yksi ammattikorkeakoulun kv‐päällikkö (A13), tosin kv‐toimiston roolin kv:n asiantuntijana mainitsi lisäksi kaksi (A2, A9). KV‐palveluja tuottavien henkilöiden esimiestehtävät toi esiin useampi henkilö (A24, A26, A11, A13, A14, A22).\nAjantasaisen tiedon seurannan ja tiedottamisen mainitsi sen sijaan useampi (A3, A9, A13, A26). Sen sijaan kv‐toimintojen koordinointi – ilman suurempaa analyysiä mitä se tarkoittaa – tuli mainituksi lähes kaikissa tiedonkeruutilanteissa.\nAsioiden ja ihmisten suoran johtamisen lisäksi tarvitaan todellista tekemistä. Ehkä näkyvin k ‐ toimistojen tekeminen liittyy opiskelijoiden, opettajien ja muun henkilökunnan liikuttamiseen Suomeen ja Suomesta. Liikkuvuuden tai tuen liikkuvuudelle mainitsivat KAIKKI ammattikorkeakoulujen kv‐päälliköt. Kv‐toimistot luovat, kehittävät ja käyttävät tähän liittyviä prosesseja. Suomessa onkin loistavia käytänteitä, varsinkin opiskelijaliikkuvuuden prosesseissa (ks esim PINNET‐ nettisivusto). Ruotsissa on sama tilanne (ks Goda Exempel 2005).\nOpettajaliikkuvuuden kehittyminen on valitettavasti Euroopankin tasolla vielä huonolla tolalla (ks. esim. EU:n Trends‐ raportit). AMK:n kv‐päälliköistä monet kuitenkin mainitsivat opettajien ja muun henkilöstön kv‐osaamisen tukemisen tärkeimpien tehtä ien joukossa (A5, A6, A18, A19, A24, A25).\nToinen esimerkki todellisesta tekemisestä on kv‐toimistoissa partneri‐ ja verkostosuhteiden luominen ja partnerien ja verkostojen kanssa toimiminen käytännössä – verkostossahan tehdään sitä, mitä sen jäsenet haluavat, ja organisaatio saa verkostosta parhaimman tuen omille tavoitteilleen toimimalla verkostossa aktiivisesti. Suuremmissa organisaatioissa tehtävän luonne muuttuu helposti siten, että kv‐toimisto koordinoi muualla tehtyä suhteiden luomista ja kehittämistä, mutta toisinkin voi olla. Esimerkiksi Suomen toiseksi suurimmassa yliopistoissa kv:n strateginen kehittäjä osallistui johdon toiveesta itse aktiivisesti johdon määrittämien neljän verkoston toimintaan kolmen vuoden ajan. Verkostojen kanssa toiminnan mainitsi vain muutama ammattikorkeakoulun kv‐päällikkö (A8, A18, A22, A27), strategisten kumppanuksien kehittämisen sen sijaan toi esille 13 kv‐päällikköä, ja partnerisuhteiden kehittämisen ja luomisen myös moni (A3, A8, A9, A13, A16, A25, A27). Sidosryhmäyhteistyön mainitsi vain yksi käyttäen tätä termiä (A24), ja yksi toi myös esiin asiakkuuksien ja kumppanuuksien eron (A8).\nKolmas tärkeä tehtävä on kv‐kampuksen kehittäminen. Se tarkoittaa monenlaisia asioita kampuksen kyltittämisestä vierailla kielillä kampuksen hengen luomiseen. Knight (1995) piti jo kuusitoista vuotta sitten ”ethos”ta eli kansainvälisyyttä tukevan kulttuurin ja ilmapiirin luomista yhtenä tärkeimmistä neljästä kansainvälistymisen suuntauksesta. Näitä asioita ei maininnut yksikään ammattikorkeakoulun kv‐päällikkö – ehkä ne ovat jo tehtyä asiaa?\nErilaiset kv‐toimistojen tervetuloa‐aktiviteetit ja vaihto‐opiskelijoille järjestettävät ohjelmat ovat osa tätä ilmapiirin luomista ja ylläpitämistä, ja tätä tehdäänkin aktiivisesti. Yhä enemmän pitäisi korkeakouluissa tuottaa vastaavaa ohjelmaa myös opintojensa alussa oleville ulkomaisille tutkinto‐ opiskelijoillle, hehän ovat sentään paikan päällä useamman vuoden. Osaaminen tähän on jo olemassa kv‐toimistoissa, joten kv‐toimistojen ja kv‐ohjelmista vastaavien tulisi tehdä tiivistä yhteistyötä näissä merkeissä. Vieraskielisten ohjelmien kansainvälistymiseen liittyvät asiat mainitsikin jopa 14 ammattikorkeakoulun kv‐päällikköä, ja erilainen neuvonta, ohjaus, infopäivät, tiedotus yms kansainvälisen ilmapiirin luomista epäsuorasti edesauttavat toimet tuli esille lähes jokaisen vastauksessa jollain tavalla.\nKoulutusohjelmavastaava (kova) yrittää luoda puitteita kansainvälistymiselle, jotta opettajat ja opiskelijat voisivat toimia niin, että opiskelijoilla olisi halutut osaamiset tulevassa työssä. Opiskelijoiden kv‐osaamisen kehittämisen kv‐toimiston tehtävänä toi esille vain kolme AMK:n kv‐ päällikköä (A5, A11, A25). Kaksoistutkinnotkin mainitsi vain neljä (A10, A12, A14, A22).\nKova käyttää hyödykseen kv‐päällikön luomia suhteita, ja luo niitä toisaalta itse tietyn koulutusohjelman tarpeista käsin. Suhteita tarvitaan paitsi toisiin korkeakouluihin, jotta voidaan tehdä yhteisprojekteja, myös kansainvälisiin yrityksiin koti‐ ja ulkomailla, jotta saadaan huolehdittua, että kaikilla koti‐ ja ulkomaisilla opiskelijoilla on työharjoittelupaikat, ja sitä kautta mahdollisuus työllistyä. Tänä päivänä ulkomaalaisten työttömyysprosentti on onneksi pudonnut 29%:sta (Söderqvist 2005b, Söderqvist 2006) muutamia prosenttiyksikköjä, mutta on edelleen tiettyjen kansalaisuusryhmien kohdalla moninkertainen kotimaisiin verrattuna. Yrityksiin päin tarpeet eivät jää tähänkään: tarvitaan englanniksi vastaanottavia vierailukohteita, englanniksi puhuvia vierailuluennoitsijoita, sekä ulkomaisillekin opiskelijoille opinnäytetyö‐ ja projektiaiheita. Samoin kansainvälisten opiskelijoiden työllistymisessä tukeminen on Suomessa tärkeä tehtävä. ”Rekryt” ja vastaavat tukevat tässä, mutta kyllä kv‐toimiston on hyvä olla mukana luomassa kv‐kampusta tältäkin osin. Tämän mainitsi vain kaksi kv‐päällikköä (A2, A9), joista toinen erikseen toi esiin, ettei se kuulu kv‐päällikön tehtäviin, huolimatta ulkomaalaisten vaikeudesta työllistyä tai löytää työharjoittelupaikkoja. Tämä yllätti analyysissä, sillä asia tulee kuitenkin usein esille kv‐päälliköiden tavatessa toisiaan esimerkiksi kv‐kevätpäivillä tai ministeriön tai CIMOn tilaisuuksissa.\nRikkana rokassa on vielä tutkimusyhteistyö, jopa ammattikorkeakoulun lakisääteisissä tehtävissä on tutkimus. Joissakin onnekkaissa tapauksissa monikansallinen tai muu yritys tulee kampukselle ja yhteistyö syvenee entisestään – näin esim. Nokia TKK:lla. TKI:n kansainvälistämisen mainitsi vain neljä henkeä (A12, A2, A6 ja A19), joten tällä puolella lie riittää vielä asennemuokkausta, että tehtävä otetaan kv‐toimistojen asialistalle. Toisaalta viisi muuta AMKia (A5, A22, A23, A24, A27) mainitsi tärkeimpien asioiden joukossa hanketoiminnan, joka tosin käsitettiin varsin monilla tavoilla. Hanketoiminnalla tarkoitettiin joko opetustoiminnan kansainvälistämiseen liittyvää hanketta, mutta useammin esimerkiksi kv‐viikon järjestämistä, kesäkoulun järjstämistä, Erasmukseen tai muuhun rahoitusohjelmaan liittyvää hanketta, hakutoimintoa tai markkinointia.\nYksittäisen opettajan on hankala ehtiä luoda näin moniulotteisia suhteita, joten korkeakoulun sisäisten palvelutoimintojen apua kaivataan, tuleepa se sitten kv‐toimistosta tai yrityssuhteista vastaavasta yksiköstä. Eettisestä näkökulmasta olisi hienoa, jos suhteita ehdittäisiin luoda myös kehitysmaiden auttamisen näkökulmasta – se varmaankin edistäisi maailmanrauhaa ja toteuttaisi korkeakoulujen kolmatta tehtävää.\nKv‐kampuksen luomisessa niinikään opiskelijayhdistykset ovat tärkeä toimija kv‐hengen luomisessa, esimerkiksi Helian Kanto‐ryhmä oli maailmankuulu. Tällä hetkellä yhä useammat opiskelijayhdistykset ovat onneksi valmiina toimimaan myös kv‐tutkinto‐opiskelijoiden palvelemiseksi, mutta toiminnassa on vielä paljon kehitettävää, jotta kaikki tuntevat olonsa tervetulleiksi. Vain yksi AMK:n KV‐päällikkö toi esiin tämän tehtävän.\nUseimmista paikoista taitaa yhä puuttua erityiset kv‐henkilökunnan perehdyttämiskäytännöt, koska useimmilla työpaikoilla Suomessa on kotimaisenkin henkilöstön perehdyttämisessä tutkimusten mukaan yhä kehitettävää. (ks esim. Tuomi 2005). Tätä ajatusta tukee myös suuri joukko perehdyttämiseen tehtyjä ammattikorkeakoulun johtamisen aineen opinnäytetöitä. Henkilöstön kv‐ osaamisen tukemisen eri muodoissaan mainitsi onneksi usea AMK:n kv‐päällikkö (A5, A25, A24, A6, A19, A18, A20\nAjasta nousevia kv‐asioita tehdään myös usein ensin kv‐toimistossa, kunnes uusille toiminnoille saadaan tekijät. Tällaisia ajasta nousevia asioita ovat olleet viimeisen kymmenen vuoden aikana mm. ulkomaisen henkilökunnan rekrytointi, kansainvälinen markkinointi potentiaalisille opiskelijoille, tilauskoulutuksen kehittäminen ja verkostoissa toimiminen. Ammattikorkeakoulujen kv‐päälliköiden vastauksista tällä kertaa esille nousivat vieraskielisten ohjelmien kehittäminen (14 vastaajaa), strategisten kumppanuuksien kehittäminen (13 vastaajaa), henkilöstön kv‐osaamisen kehittämiseen liittyvät asiat (aiemmin mainitut 7 vastaajaa), kv‐markkinointiin liittyvät asiat 7 vastaajaa (A8, A9, A18, A23, A24, A26, A27). Kv‐viestinnän mainitsi vain neljä (A15, A18, A24, A26), vaikka kv‐ markkinoinnin otti esille useampi. Rahoitukseen liittyvät ongelmat (A4, A13, A15, A18, A26) ja viennin aloittaminen (A5, A9, A12, A22, A 23) tulivat myös mainituiksi tärkeimpien tehtävien joukossa.\nKoulutuksen antamisen näkökulmasta erittäin tärkeä kansainvälistymisen osa‐alue on opetussuunnitelmien kansainvälistäminen ja opettajien tukeminen kansainvälistymisessä. Tämä linkittyy kv‐kampuksen luomisen kanssa, kuten yllä huomattiin. Opetussuunnitelmien kansainvälistymiseen osallistuvat toki monet muutkin toimijat: yliopistoissa mm. professorit ja koulutussuunnittelijat sekä ammattikorkeakouluissa mm. opettajat. Kv‐toimistoissa on tietämystä korkeakoulujen välisistä suhteista, jotka ovat tässä kohden avainasemassa käytännön opetussuunnitelmaa kansainvälistettäessä. Tehokkaassa organisaatiossa luodaan rakenteita, joiden avulla eri toimijoiden luomat kv‐suhteet saadaan kaikkien saataville, vaikka niistä vastaisikin tietty taho. Kukkakaan ei kuki hoitamatta. Työvälineenä voivat olla esimerkiksi markkinoinnin maailmasta tutut CRM‐ohjelmistot, jotka tosin harvemmin ovat vielä yleisessä käytössä korkeakouluissa.\nTaidealoilla ja ammattikorkeakouluissa tehdään myös paljon kansainvälisiä kehittämisprojekteja erilaisille organisaatioille, kuten kuviossa 2 kuvaamme. Design‐opiskelijat tuottavat mm. näyttelyitä ja ammattikorkeakouluopiskelijat osallistuvat kansainvälisten yritysten kehittämiseeen monimuotoisilla projekteilla, jotta opiskelijat saavat käytännön osaamista kansainvälisessä, monikultturisessa kontekstissa tehtävästä projektista. AMKien kv‐päälliköistä yksi toi esille kulttuuritoimialan kv‐koordinaattorin osaamisen erilaisuuden suhteessa muihin aloihin – usein kulttuurin alalla osaaminen on niin kapea‐alaista, että on vaikea edistää sisältöjä, vaan tekeminen jää rakenteiden tuottamisen tasolle (A13).\nToisaalta, tutkimusta painottavissa perinteisissä korkeakouluissa ja yliopistoissa kansainvälisen tutkimuksen puitteiden luominen on erittäin tärkeä kv‐toimiston arjen tehtävä. Etabloituneet professorit kyllä osaavat hoitaa asiansa, mutta uransa alussa olevat tutkijat tarvitsevat Innovaatioyliopiston työryhmätyönä tekemiemme kyselyiden ja järjestämiemme tilaisuuksien perusteella luomisvaiheessa ohjausta mm. rahoituksen hankinnassa, olennaisten partnerien, tutkimuslehtien ja tutkimuskonferenssien valinnassa sekä mm. matkustamiskäytäntöihin liittyen esimerkiksi pidempien tutkimusvierailujen kohdalla. Tätä ohjausta kv‐toimisto ei tietenkään voi antaa ilman etabloituneiden professorien kanssa tehtyä yhteistyötä ja heiltä saatuja eväitä. AMK‐ puolella tämän TKI‐tehtävien kansainvälistämisen mainitsi neljä henkeä, kuten aiemmin jo mainittiin.\nKansainvälinen rekrytointi on yhä tärkeämpää, kun halutaan olla kansainvälisesti eturivin toimijoita – pelkin kansallisin voimin se tuskin onnistuu, vaan mukaan tarvitaan laajempaa näkemystä, jonka vuoksi tulee olla erilaisista kulttuuri‐ ja organisaatiotaus oista tulevia henkilöitä varmistamassa monet näkökulmat. Kansainvälinen rekrytointi on monimuotoisempaa kuin kansallinen, niinpä sitä tehdäänkin yhteistyössä henkilöstöjohtamisen asiantuntijoiden kanssa. KV‐rekrytointia ei maininnut yksikään AMKin kv‐päällikkö tärkeimpien tehtävien joukossa.\nKv‐tilauskoulutus on vasta mahdollistettu lainmuutoksin. Se vaatii kokonaan uudenlaista ajattelua ja toimijuutta (Laitinen 2010). Kv‐toimistot eivät voi tuottaa tätäkään yksinään, mutta kylläkin ovat tarpeellinen osa kv‐tilauskoulutuksen kehittämisen tiimiä partneritietämyksineen ja sopimuksentekokokemuksineen. Viennin edistämisen mainitsi ajassa olevana kehittämishaasteena viisi AMK:n kv‐päällikköä.\nYllättävää oli, että ylempien ammattikorkeakoulututkintojen kansainvälistämisen mainitsi vain yksi AMK, ja alueen kansainvälistämisenkin vain kaksi (A12, A 20).\nYllä esiteltiin kansainvälistymistä ja sen johtamista kv‐päälliköiden näkökulmasta. Tehtävä on erittäin monimuotoinen, paljon laajempi kuin vain liikkuvuus, kv‐kampus, kv‐kumppanuudet ja kv‐ opiskelijoiden hankinta, kuten edellä saatettiin havaita.\nMinna Söderqvist, yliopettaja, koulutusohjelmavastaava, minna.soderqvist(at)kyamk.fi Kymenlaakson ammattikorkeakoulu\nEija Salmi, kansanvälisten asioiden päällikkö, eija.salmi(at)aalto.fi, Aalto‐yliopiston taideteollinen korkeakoulu\nHanna Karkku, kansainvälisten asioiden suunnittelija, hanna.karkku(at)aalto.fi, Aalto‐yliopiston taideteollinen korkeakoulu\nEuropean Unversity Association Trends‐reports\nHögskoleverket Goda exempel på internationalisering, Högskoleverket 2005:6R, Kalmar: Lenarders grafista Ab, 2005\nKnight, Jane Internationalization at Canadian Universities: the Changing Landscape. Ryerson International, Ryerson Polytechnic University in collaboration with Association of Universities and Colleges of Canada, February 1995\nLaitinen Markus Tilauskoulutuskäsikirja, si9‐2015, Opetusministeriön julkaisuja 2009:21, Helsinki: Yliopistopaino 2009\nKoulutus ja tutkimus 2003 – 2008 kehittämissuunnitelma, Opetusministeriön julkaisuja 2004:6, Helsinki: Yliopistopaino 2004\nKoulutus ja tutkimus 2007 – 2012 kehittämissuunnitelma, Opetusministeriön julkaisuja 2008:9, Helsinki: Yliopistopaino 2008\nSöderqvist, Minna European Policy Statements Suomen korkeakoulujen EPS‐strategiat 2000, Cimo REPORT, Helsinki: Multiprint 3 /2001\nSöderqvist, Minna Internationalisation and its management at higher‐education institutions, applying conceptual, content and discourse analysis, Acta academiae oeconomicae helsingiensis, HSE A‐206, Helsinki: Heseprint 2002\nSöderqvist, Minna The Internationalisation and Strategic Planning of Higher‐Education Institutions. An analysis of Finnish EPS‐strategis, Helsingin kauppakorkeakoulun julkaisuja B‐33, Helsinki: Heseprint 2001\nSöderqvist, Minna Jämförelse ave internationalisering av högre utbildning I Finland och Sverige, teoksessa En gränslös högskola? om internationalisering av grund och forskarutbildning Högskoleverket 2005:1 R, Stockholm: EO Print Ab, 2005a\nSöderqvist, Minna Kansainvälistyminen osana opettajan työtä – johtamisen näkökulmasta s. 15 ‐ 24, Ammattikasvatuksen aikakauskirja 2008: 2\nSöderqvist, Minna Korkeakoulujen kansainvälistyminen – mitä se on? Korkeakoulutieto 1/2005 36 ‐\n40, Opetusministeriö, Vammala: Vammalan kirjapaino\nSöderqvist, Minna Suomalaisten korkeakoulujen kansainvälistymisen kehittymisestä s. 135 ‐ 143 teoksessa ”Yli rajojen. Erasmus eurooppalaista korekakoulutusta rakentamassa”. Helsinki: Libris, CIMO 2007\nSöderqvist, Minna Työnantajien näkemyksiä ulkomaalaisista työpaikoilla s. 278 ‐ 295 teoksessea toim. Martikainen, Tuomas: Ylirajainen kulttuuri, etnisyys Suomessa 2000‐luvulla, Tietolipas 212, SKS, Helsinki: Hakapaino 2006\nSöderqvist, Minna Ulkomaalaiset työnantajan silmin – se on niinku tyyppi ja osaaminen, ei se tutkinto, ei. Helian julkaisusarja A:20, Helia, Helsinki: Multiprint, 2005b\nSöderqvist, Minna & Holstius Karin Internationalization of Finnish small and medium‐sized service companies, Helian julkaisusarja A:19, Helia, Helsinki: Multiprint, 2005c\nSöderqvist, Minna & Parsons, Christine Effective stratregic management of internationalization , EAIE Occasional paper 18 Amsterdam: Drukkerij Raddraaier, 2005\nTuomi, Lauri Strategic human resource development in SMEs. The identification of key employees and their discourses on human resource development. Vaasa: Universita Wasaensi. 2005\n[vc_tta_accordion active_section=”0″ no_fill=”true” el_class=”lahteet”][vc_tta_section title=”Liitteet” tab_id=”1458134585005-b3f22396-5506″]\nLiite 1: Haastatellut ammattikorkeakoulun kv‐päälliköt tai vastaavaa tehtävää tekevät\nDiakonia‐ammattikorkeakoulu HELSINKI Riikka Hälikkä sposti 30.3.2011\nHaaga‐Helia ammattikorkeakoulu HELSINKI Sirpa Holmström sposti 5.4.2011\nHumanistinen ammattikorkeakoulu HELSINKI Timo Sorvoja haastattelu\nHämeen ammattikorkeakoulu HÄMEENLINNA Marja Räikkönen haastattelu 29.3.2011\nJyväskylän ammattikorkeakoulu JYVÄSKYLÄ Nina Björn sposti 30.3.2011\nKajaanin ammattikorkeakoulu KAJAANI Meira Kaikkonen spostit 31.3.2011\nKemi‐Tornion ammattikorkeakoulu KEMI Annikki Pulkkinen haastattelu 31.3.2011\nKeski‐Pohjanmaan ammattikorkeakoulu ‐\nMellersta Österbottens yrkeshögskola KOKKOLA Peter Finell haastattelu 31.3.2011\nKymenlaakson ammattikorkeakoulu KOTKA Henrik Luikko haastattelu 29.3.2011\nLahden ammattikorkeakoulu LAHTI Ulla Weijo haastattelu 31.3.2011\nLaurea‐ammattikorkeakoulu VANTAA Arja Majakulma haastattelu 29.3.2011\nMetropolia Ammattikorkeakoulu HELSINKI Arja Hannukainen haastattelu 31.3.2011\nMikkelin ammattikorkeakoulu MIKKELI Henrik Luikko haastattelu ja sposti 29.3.2011\nOulun seudun ammattikorkeakoulu OULU Marjo Pääskylä haastattelu 1.4.2011\nPohjois‐Karjalan ammattikorkeakoulu JOENSUU Katriina Korhonen haastattelu ja sposti 31.3.2011\nRovaniemen ammattikorkeakoulu ROVANIEMI Hellevi Leppiaho sposti 31.3.2011\nSaimaan ammattikorkeakoulu LAPPEENRANTA Seppo Pellinen haastattelu 31.3.2011\nSatakunnan ammattikorkeakoulu PORI Marina Wikman ja Jari Heiniluoma haastattelut 1.4.2011\nSavonia‐ammattikorkeakoulu KUOPIO Tuula Linnas haastattelu 1.4.2011\nSeinäjoen ammattikorkeakoulu SEINÄJOKI Helli Kitinoja sposti 1.4.2011\nTampereen ammattikorkeakoulu TAMPERE Kirsi Tolvanen haastattelu 1.4.2011\nTurun ammattikorkeakoulu TURKU Kirsti Virtanen sposti 30.3. ja haastattelu 1.4.2011\nVaasan ammattikorkeakoulu ‐ Vasa yrkeshögskola VAASA Tuija Tammi sposti 31.3.2011\nYrkeshögskolan Novia VASA Inger Westerlund sposti 31.3.2011\nHögskolan på Åland MARIEHAMN Lena Nyman‐Wiklund haastattelu 31.3.2011\nPREVIOUS POST Ammattikorkeakoulujen TKI‐toiminnan tuloksellisuuden arviointi\nNEXT POST Ammattilaisia tehdään yhteistyöllä


Finnoonsilta, tie - vaan ei silta, muutoksen seuranta - Viikko 46/14 - Suomenojan luonto\nFinnoonsillan väylä rakentuu – Kuva: Jukka Ranta\nFinnoonsilta ei ole silta vaan katu, joka lähtee Rustohollarinkadulta Plantagen edestä ja yhtyy Suomenlahdentiehen ja muuttuu Kaitaantieksi. Kaitaan tie kulkee Hannuspellon läpi ja Bondaksen sillan jälkeen jatkaa nykyisen Kaitaantien reittiä. Tulevan Finnoonsillan reitille läjitettiin keskustelua herättäneet kivet kesällä 2013. Tällä hetkellä pohjoispäässä eli Rustohollarinkadun puoleisessa päässä tehdään tiepohjan rakennustöitä. On räjaäytetty kallioita, tasattu – väylä näkyy hyvin maastossa.\nFinnoonsillan eteläinen pää on edelleen kivivarastona. Työt alueella jatkuvat vielä tie valmistumisen jälkeen. Seuraavassa vaiheessa tehdään Länsimetron jatkeen työ- ja huoltotunneli, kunnes suuremmat rakennusprojektit alkavat. Hannusbaana, eli Kaitaantien uusi osuus sen sijaan näyttää valmiilta. Katuvalotkin ovat jo paikoillaan.\nFinnevikin silta kuoriutuu edelleen kapaloistaan.\nKivivarastoja on edelleen Finnoonsillan väylällä – Kuva: Jukka Ranta\nMyös lautavarastoja on Finnoonsillan väylällä – Kuva: Jukka Ranta\nKaitaantie Hannuspellossa – Kuva: Jukka Ranta\nLänsimetron värit näkyvät jo, muutoksen seuranta – Viikko 4/15\nJukka Ranta2018-12-11T19:25:26+03:0017. marras 2014|Rakentaminen ja muutos|


Ei mitä tahansa kaukolämpöä - Porvoon Energia\nEi mitä tahansa kaukolämpöä\nPOST TITLE: Ei mitä tahansa kaukolämpöä\nPREVIOUS: Sähköpula on monen sattuman summa\nNEXT: Elektroniikkaromun kierrättäminen on ekoteko>\nKaukolämpö on maan yleisin lämmitystapa, erityisen suosittu kaupungeissa ja taajamissa. Kaukolämpöä voi tuottaa eri tavoin – itäisellä Uudellamaalla se tehdään luontoa säästäen. Porvoon ja Loviisan putkiverkossa kiertävä lämpö on itse asiassa maan vihreintä.\nRakennustyöt Toukovuoressa ovat täydessä vauhdissa. Parikymmentä omakotitaloa on jo noussut uudelle asuinalueelle, joka kohoaa pari kilometriä Porvoon keskustasta luonnonkauniille mäelle, josta on avarat näkymät aina Stensbölen selälle asti. Kun alue valmistuu, se tulee olemaan 1400 ihmisen koti. Toukovuoren kaikkiin asuntoihin asennetaan kaukolämpö.\nToukovuoren uudet asukkaat saavat harvinaisen vihreän lähdön asumiselleen.\nUljaksentiellä on meneillään kaukolämmön kytkentä. Putket ovat vielä näkyvissä rinnetontin kaivannossa. Kuopat täytetään parin päivän kuluttua, kun tarvittavat hienosäädöt on tehty.\n– Kaukolämpö on helppo ja kustannustehokas lämmitystapa, joka sen lisäksi on nopea asentaa, vanhempi kaukolämpöasentaja Juha Saarela sanoo.\nPaikkakunnasta ja sijainnista riippuen rakentaja voi valita erilaisia lämmitystapoja. Sopivin lämmitysmenetelmä maaseudulla ei välttämättä ole se kaikkein toimivin esimerkiksi taajamassa, jossa lämmitysmuoto saattaa olla lyöty lukkoon jo aluetta suunniteltaessa. Näin myös Toukovuoressa, jonka kaavoituksessa on haettu maksimaalista energiatehokkuutta. Siksi kaukolämpö oli alueelle luonnollinen valinta.\nToukovuori on Suomen ensimmäinen asuinalue, jonka liikenne on suunniteltu niin, että paikasta toiseen siirtyminen aiheuttaa mahdollisimman pienet hiilidioksidipäästöt. Ympäristöystävällinen kaukolämpö, joka tuotetaan lähes sataprosenttisesti ainoastaan uusiutuvalla energialla Porvoossa, takaa passiivisen aurinkoenergian ja muiden energiatehokkaiden ratkaisujen rinnalla Toukovuoren uusille asukkaille harvinaisen vihreän lähdön asumiselleen.\nKaukolämpöasentaja Juha Saarela tarkistaa uuden kohteen putkityöt Uljaksentiellä. – Leudossa talvessa on puolensa kun roudattomuus helpottaa kaivuutöitä, hän toteaa.\nToukovuoren uusi asuinalue Porvoossa on suunniteltu harvinaisen vihreäksi. Kaikki liikenteestä rakennustapaan on suunniteltu niin, että asuminen aikaansaa mahdollisimman vähän päästöjä.\nTarvittaessa kaukolämmön voi asentaa parissa päivässä. Ihannetilanteessa työt etenevät käsi kädessä rakennusprosessin kanssa.\n- Tolkkisten biovoimalaitos tuottaa Porvoon alueelle maan vihreintä kaukolämpöä. Samalla syntyy ekomerkittyä sähköä. Yhteistuotanto takaa sen, että laitos on niin ympäristöystävällinen kuin tämän päivän tekniikalla on mahdollista, lämmön ja tuotannon päällikkö Ari Raunio toteaa.\nNollapäästöt lämmön ja sähkön yhteistuotannosta\n– Porvoon kaukolämpö eroaa edukseen päästöttömyydellään, Porvoon Energian lämmön ja tuotannon päällikkö Ari Raunio kertoo.\nRaunion vastuualueeseen kuuluva Tolkkisten biovoimalaitos rakennettiin kohta neljä vuotta sitten tuottamaan Porvoon alueelle ympäristöystävällistä kaukolämpöä ja kansainvälisesti sertifioitua ekosähköä. Ne syntyy rinta rinnan paikallisesta metsähakkeesta.\nKaukolämpöä voi tuottaa monella tavalla – polttamalla eri polttoaineita, mutta myös lämpöpumpuilla ja jopa auringolla. Porvoon sekä myös Loviisan kaukolämpö tuotetaan lähes sataprosenttisesti biovoimalla, eli polttamalla haketta. Pieni osa Porvoon lämmöstä tuotetaan päästöttömällä biokaasulla, joka tulee Gasumin jakeluverkosta. Verrattuna muihin saman kokoisiin tai suurempiin kaupunkeihin Porvoon kaukolämpö on maan vihreintä.\n– Kollegamme Euroopassa päivittelevät polttoainevalintaamme, sillä heille “metsä” tarkoittaa istutettua puistoa jalopuineen. Suomen laajan metsäalan käsittäminen saattaakin olla vaikeaa, jos tulee maasta jossa luonnollista metsää ei juuri ole. Kaukolämmön ja ekosähkön tuottamisnäkökulmasta on upeaa, että meillä on tällainen varanto, Raunio toteaa.\nKaukolämpöasuja voi nauttia suhteellisen vaivattomista vuosista.\nBiopolttoaineen valmistukseen käytetään vain se metsähake, joka ei sovellu mihinkään muuhun jatkokäyttöön ja joka muuten jäisi metsään mätänemään. Hakkeen polttaminen ei myöskään aiheuta sen enempää päästöjä kuin mitä luonnollinen maatumisprosessi aikaansaisi. Porvoon tapauksessa voidaan siis puhua todellisista nollapäästöistä.\nKaukolämpö on siten vihreämpi vaihtoehto kuin esimerkiksi maalämpö, joka toisaalta on hyvä valinta silloin, kun on aikeissa rakentaa pysyvä koti kaukolämpöverkon ulkopuolelle maaseudulle.\n– Kaukolämmön tuottaminen vähintäänkin 90-prosenttisesti biovoimalla on linjassa EU:n ilmastopäämäärien kanssa, jotka ulottuvat vuodelle 2050. Olemme tosin päässeet tavoitteisiin jo nyt, vuosikymmeniä etuajassa. Siitä olemme varsin ylpeitä, Raunio sanoo.\nAsennuksen jälkeen kaukolämpöasuja voi nauttia suhteellisen vaivattomista vuosista, sillä kaukolämpöjärjestelmä ei vaadi mittavaa ylläpitoa.\n– Pumput, venttiilit ja muut komponentit voivat toki vioittua kuten mikä tahansa muu tekninen laitteisto, mutta kaukolämmön järjestelmäviat tai toimitusongelmat ovat harvinaisia. Päivystämme kellon ympäri, mutta hälytyspuolella tuppaa olemaan suhteellisen hiljaista, Saarela hymyilee.\nVaatii kytkennän kaukolämpöverkkoon (Porvoossa 145 km kaukolämpöverkkoa)\nTyypillinen lämmitystapa kaupungeissa ja taajamissa\nHelppokäyttöinen, lähes huoltovapaa\nMatalat investointikustannukset, edullinen myös taloyhtiöille\nRakennusmääräykset vaativat uudisrakennuksilta suoran sähkön rinnalle kompensoivia energiantuottamismuotoja, kuten esim. aurinkopaneeleja\nSopii kohteisiin joissa energiankulutus on vähäistä, kuten matalaenergia- ja passiivitaloihin\nKorkeampi investointi kuin kaukolämmössä, mutta energia edullista\nUsein hyvä ratkaisu rakennettaessa kotia loppuelämäksi\n1970-luvun suosikin käyttökustannukset madaltuneet öljyn hinnan laskiessa\nEi ympäristönäkökulmasta kestävä valinta\nMuita lämmitystapoja pohtivan öljylämmittäjän kannattaa miettiä kompensoimista aurinkopaneeleilla tai siirtymistä samaa teknistä laitteistoa hyödyntävään kaasulämmitykseen tai kaukolämpöön\nFossiilisista polttoaineista puhtaimmin palava\nPorvoon Energian asiakkaina on tällä hetkellä noin 40 kaasulämmitteistä kotitaloutta, kaasuverkon levinneisyys pientä\nHelppoa vaihtaa kaasulämmityksestä biokaasulämmitykseen


Cardi B lähes alastomana lehden kannessa - kurvikas vartalo ällistytti fanit - Paljasta pintaa - Voice.fi\nCardi B lähes alastomana lehden kannessa - kurvikas vartalo ällistytti fanit\n18.06.2018 09:45 - Henna Koste\nRaskaana oleva räppäri riisui Rolling Stone -lehden kanteen.\nRäppäri Cardi B, 25, odottaa esikoistaan ja on viimeisillään raskaana. Supersuosion saavuttanut nainen on räväyttänyt niin asuillaan, hiustyyleillään kuin musiikillaankin. Tähti on kertonut myös avoimesti työskennelleensä aiemmin stripparina.\nTällä kertaa Cardi B poseeraa heinäkuisen Rolling Stone -lehden kannessa lähes alastomana. Kuvassa tähden kumppani räppäri Offset antaa suukon raskausvatsalle. Tähti kertoo, että kansikuvaus oli hänelle erityinen. Fanit vaikuttavat lähes yhtä innostuneilta, tosin muutamia soraääniäkin on joukossa. Osa arvelee tähden kurvikkaan vartalon olevan kaikkea muuta kuin luonnollinen.\nLue myös: Raskaana olevan räppärikaunottaren mies vakavassa onnettomuudessa - kuvat eivät herkille\nkansikuva cardi b


Tuomo Paavola vei koko Potin Race To Vierumäessä!\nsyyskuu 13, 2020 |\nDramaattinen viimeinen kierros Vierumäen Cooke Coursella oli taattu kun aamulla tarkkaili tuulen ulvontaa. Lähes links-henkinen kenttä, links heinä ja taitavat pelaajat pääsivät taistelemaan monsteriksi muuttunutta Cookea vastaan!\nKärjestä päivään lähtenyt Tuomo Paavola oli mukana tasaisessa kärkijoukossa läpi kierroksen. Kärkipään pelaajat sortuivat tasaisesti bogeihin kuten myös kaikki aiemmin pelanneet.\nPaavola nappasi ensimmäisen irtiottonsa tekemällä birdiet väylillä 10 ja 13. Muut kärkipäässä jäivät parin lyönnin taakse ja Tuomo sai nautiskella kevyestä parin lyönnin johdosta.\nLopullinen niitti näytti tulevan väylällä 15 kun Nikke Tyry sortui järkytyksekseen bogiin yhdessä pelikaverinsa Jani Hietasen kanssa ja he tippuivat tuloksene +4 kun Paavolan tulos ennen kyseistä väylää oli +1.\nTuomo jätti avauksensa 60 metriä lyhyksi.\n”Se oli sellainen duffi rauta-nelonen väylän alkuun”, tuleva mestari luonnehti. Siitä lähipelivelho taikoi kuitenkin metriin myrskytuulessa ja painoi perus-parin koteloon. Kun myös Tuomas Pollari samassa ryhmässä teki bogin, oli Paavolalla kolmen lyönnin johto ennen kolmea viimeistä.\nMaalissa Jyri-Pekka Saarinen odotteli, josko tuloksella +4 voisi olla mitään palaa uusintaan. Myös Nikke Tyry liittyi tulokseen kuitattua 17:nnen snagelit kuvankauniilla birdiellä. Viimeisen draivi oli huhujen mukaan koko Mid Tour -historian pisin, noin 330 metriä, mutta eagle ei ottanut lentääkseen.\nVaikka Tuomo oli tehnyt bogin 16:nnen järkyttävän vaikeaan lippuun, tiesi kotkalainen mitä viimeisellä täytyi tehdä.\n”Pelasin aika maltillisia linjoja lopussa ja pakko antaa Vierumäelle iso hatunnosto tiukoista pinnoista ja komeasta kentästä. En muista koskaan pelanneeni tätä näin hyvässä kunnossa”, mestari kiitteli.\nTuomo teki viimeisellä lopulta rutiini-parin ja nappasi voiton kahden lyönnin turvin.\nSamalla varmistui myös, että Antti Ulvion vaikea päivä tiputti lohjalaisen sen verran kauas, että Paavola meni ja nappasi koko kiertueen rankingin voiton!\nVoitto oli Paavolalle uran kolmas. Aikaisemmin hän on voittanut kerran reikäpelit ja toissavuoden finaalin.\nNaisten puolella voittoon pelasi Katja Riipi tuloksin 77-79. Milla Hallanoro jäi vuoden toista kertaa kakkoseksi. Rankingin voitto lähti kuitenkin pickalalaiselle suvereenisti.\nMiesten puolella ratkaistiin myös tärkeät maajoukkuepaikat.\nMaajoukkueeseen ylsivät viisi parasta amatööriä miehissä ja kaksi parasta naisissa. Paikat jakaantuivat lopulta seuraavasti:\nSeurapisteissä vuoden ykkönen oli. Yllätys yllätys. Ringside Gringos. Seurajoukkueiden SM-kilpailu pelataan jo tulevana viikonloppuna Alastarolla ja kilpailuun mahtuu vielä mukaan! https://www.midtour.fi/alastaro2020/\nKauden tarkempi analyysi luvassa myöhemmin.\nPrevious post Paavola ja Pollari finaalin kärjessä kimurantilla Cookella\nNext post Joukkue-SM -ennakko 19.-20.9.2020


Henkilökohtaisella puolella SM2-luokan kärkipaikkaa pitävä Ville Hautamäki on ollut tärkeä linkki myös siinä, että Porvoon Autopalvelu on heti ensimmäisellä kaudellaan tiimien mestaruuskilpailussa ottamassa mitalin. Mikä mitalin väri on, se ratkeaa tulevana viikonloppuna eteläpohjalaisilla teillä.\nPerjantaina ajetaan kolme ja lauantaina kuusi erikoiskoetta. Siinä on pähkinänkuoressa rallin Suomenmestaruussarjan päätösosakilpailun käsikirjoitus.\n– Lähimmälle erikoiskokeelle on matkaa kotoa nelisenkymmentä kilometriä, joten ihan hirveän aikaisin ei reitille tarvitse lähteä, torstaina lisävaloja kilpa-autoon asentanut Hautamäki kertoi.\nRalli SM -sarja typistyi tänä vuonna viiden osakilpailun mittaiseksi koronarajoitteiden vuoksi. Tulevana viikonloppuna edessä on sarjan viimeinen osakilpailu Seinäjoella, jonka ympäristössä ajetaan kaksipäiväinen kilpailu.\nSivu 10 / 537


Jukka Rantala | Mtv Seitsemän Uutiset\nIlmastonmuutos Sarjakuva Tärkein ensin: Mari Ahokoivun Oksi on täydellinen. Se on kaunis, älykäs, hauska, elävä, kekseliäs ja täynnä taikaa. Ahokoivu ei ole suomalaisen sarjakuvan kentällä mikään uusi nimi, mutta Oksi on ehdottomasti hänen tähänastisen uransa kunnianhimoinen pääteos. Risto Isomäki (s. 1961) on laaja-alainen ja arvostettu kirjailija, kolumnisti ja ympäristöaktivisti. Hän on julkaissut yli 20 romaania ja tietokirjaa.\nTnt – Olen kertonut ihmisilleni viimeisen viikon aikana, että meidän tulee hyväksyä se, ettemme ainakaan huhtikuun aikana tule. Muutamiin näistä on liitetty myös Lionel Messi. Barcelona-kapteenille kuitenkin riitti, ja hän ärähti torstai-iltana. Juha Tapio Youtube Juha Tapio lyrics – Juha Tapio lyrics with translations: Minä sinua rakastan, Päiväni ilmaan sinua, Rakastettu, Jotain niin oikeaa, En mitään,\nMagnaatti 9.12.2019 · Magnaatti 31.8.2019 10:39 vastaus nimelle: von Fyrckendahl: Liittynyt: 3.12.2014. Viestit: 55. Osakepääoma 0 euroa, lainan koko suhteessa kustannuksiin ja taselaskelma. Jos omaa rahaa on käytetty, niin se on mennyt täysin niihin kustannuksiin, että on saatu projekti tähän pisteeseen. Tnt – Olen kertonut ihmisilleni viimeisen viikon aikana, että meidän tulee hyväksyä se, ettemme ainakaan huhtikuun


Cats on Fire: All Blackshirts to Me – Kitara helisee hajoavan Euroopan yllä - Rumba.fi\nTeksti: Jari Setälä, kuva: Soliti\nHelinäkitaroin EU:ta vastaan.\nVaasalaislähtöinen Cats on Fire on tuottajamoguli Nick Trianille tuttu jo niiltä ajoilta, kun herra oli Johanna Kustannuksen A&R-pomo. Johannalla edellisen levynsä julkaissut bändi olikin looginen valinta myös Trianin omalle Soliti-yhtiölle. Catsin kolmas levy All Blackshirts to Me on muodoltaan jälleen tyylipuhdasta ja virheetöntä, kevyesti kaiutettua, rautalankamaisen lempeää kitarapoppia.\nJätän tarkoituksella mainitsematta nimeltä erään kukkapuskataskuisen vegaanin bändeineen, mutta Cats on Firen äänimaailman yllä häilyy edelleen järkähtämättömän brittiläisiä kaikuja. Tämä ei tietenkään ole heikentävä tekijä, vaikka introvertin kitarapopin innovaattorien vaikutus kuuluu niin solisti Mattias Björkasin laulumaneereissa, biisien soinnutuksissa kuin nokkelia elämän kielikuvia jopa yliyrittämisen partaalle painottavissa lyriikoissa.\n1914 and Beyond -biisin sanat Euroopan unionille raksuttavasta tuomiopäivän kellosta aiheuttavat lähinnä hämmennystä. Lauseet ”Greece, don’t pay your debts” ja “The European Union is being torn apart / Well it was doomed from the start” eivät oikein istu muuten niin kaihoisan eskapismin joukkoon. Onneksi muita hutilaukauksia ei juuri ole, ja lyriikoissa on onnistunutta englannin kielen elävöittämistä.\nKappaleissa on parhaimmillaan todella komeita melodioita, kuten A Different Kind of Lightin ja It’s Clear Your Former Loverin hurmoksellisissa kitaroissa. Smash It to Pieces ja Well Well What Do You Know kannustavat vahvoilla kertosäkeillään jylhiin yhteislauluihin. Helmeilevän kitara-indien seassa on nyökkäys Suomi-iskelmälle, kun My Sense of Pride -biisi lainailee härskisti kitarasooloa myöten Rauli ”Badding” Somerjoen Paratiisia.\nTurhan moni kappale tuntuu ensimmäisillä kuunteluilla lipuvan korvien ohi aiheuttamatta sen suurempia tunteita, mutta tämä osoittautuu malttamattoman kuuntelijan sudenkuopaksi. Ajan kanssa levy alkaa punoa pieniä mutta varmoja koukkujaan korvakäytäviin. Vahvuus on kokonaisuudessa ja siellä täällä hehkuvissa pienissä yksityiskohdissa.\nVaivattomasti soljuva All Blackshirts to Me on itsevarman kuuloinen levy, mutta samalla se horjuu rohkeiden ja liian turvallisten valintojen välisen kuilun reunalla. Cats on Firelta on lupa odottaa vielä suurempia tekoja.\nArvio on julkaistu Rumbassa nro. 3/2012.


sauvajyvänen: maaliskuuta 2021\nTänään meillä oli vähän erilainen päivällinen: valmistimme esikoisen kanssa perinteisen kello viiden teen. Ateriaan tuli valmistauduttua leipomalla etukäteen, suunnittelemalla ostoksia vähän perusteellisemmin ja kaivamalla astioita kaapin perukoilta (ja pesemällä ne etu- ja tietysti jälkikäteen). Vähän vaihtelua tähän tasaiseen vuoden kestäneeseen päiväni murmelina menoon, piristävää sellaista.\nTee (5 o'clock tea muille ja Tarry Lapsang Souchong miehelle)\nKurkkuleivät (vaalea leipä, maustamaton tuorejuusto ohuelti, kurkkuviipaleet)\nLohitahnaleivät (vaalea leipä, lämminsavulohi ja tuorejuusto tahnana)\nKylmäsavulohileivät (ruisleipä, kylmäsavulohi, sitruuna, tilli)\nPoroleivät (real-leipä, savuporo, piparjuurituorejuusto, paprika)\nVaniljaskonssit (jauhoseos Teahouse of Wehmais)\nMansikkahillo (mansikkaa, marmeladisokeria)\nSuklaakonvehdit (Teahouse of Wehmais)\nOlin leiponut edellisenä päivänä toscakakun ja pienen annoksen lusikkaleipiä. Keitin vähän vadelmamarmeladia lusikkaleipiä varten ja samalla keitin myös mansikkahillon valmiiksi. Pesin myös pitkään kaapissa seisseen kerrosvadin etukäteen, samalla mietin vähän kattausta ja harmittelin, että minulta puuttuu oikea teeastiasto (oikeasti vähän vitsillä, vaikka totta tietysti toinen puoli: tiedän jo millaisen haluaisin).\nMinä kokosin poro- ja lohileivät, esikoinen koristeli ne sekä valmisti vaaleat leivät. Kun leivät olivat lähes valmiit, valmistin skonssit valmiista jauhoseoksesta sekä vatkasin kerman. Ylimmän kerroksen herkut piti vain laittaa lautaselle ja ruoka oli valmis maanantaijälkkäreineen. Ihana maanantai.\nps. Jos joku miettii, niin myös leipien reunat tuli syötyä ylijääneen savulohitahnan ja poron kanssa. Mitään ei jäänyt hukkaan.\nLähettänyt sauvajyvänen klo 19.39 5 kommenttia:\nOlen suunnitellut pitkään tekeväni toscakakkua. Saattaa olla, että joskus olen sitä tehnyt, mutta en kyllä montaa kertaa muista. Käytin ohjeena alkuperäistä Valion ohjetta, mutta muutin pohjan reseptin 1½-kertaiseksi ja mantelikuorrutteen määrän kaksinkertaiseksi. Halusin nimittäin valmistaa toscakakun metalliseen Tools-vuokaan (n. 24x28 cm, vuoka, jonka käyttö tuottaa suurta iloa joka ikinen kerta). Yleensä tosacakakuissa on minusta liian vähän kuorrutetta suhteessa pohjaan, joten suurensin kuorrutteen määrää enemmän kuin pohjan, tämä on hyvä suhde.\n3, 75 dl vehnäjauhoa\nVatkaa kananmunat ja sokeri vaaleaksi vaahdoksi. Sekoita kuivat aineet keskenään sekä maito ja sulatettu voi keskenään. Sekoita nämä kaikki munavaahtoon. Kaada seos uunivuokaan, joka on vuorattu leivinpaperilla (rypistä leivinpaperiarkki, jonka jälkeen se on helppo saada vuokaan asettumaan hyvin). Paista 175 asteessa 25 minuuttia. Sillä välin valmista kuorrute:\nSulata voi kattilassa. Lisää muut aineet, sekoita ja anna kiehua hiljalleen niin, että kuorrute sakenee. Levitä mantelikuorrute esipaistetun pohjan päälle, ja paista 200 asteessa vielä kymmenisen minuuttia.\nToscakakku säilyy viikonkin jääkaapissa, tosin mies totesi maistettuaan piirakkaa, että ei säily. Pienikin pala riittää, sopiva pikkumakea etäiltapäiväkahvitauolle.\nLähettänyt sauvajyvänen klo 13.29 4 kommenttia:\nTunnisteet: kakku, leivonta, manteli, piirakka\nLähettänyt sauvajyvänen klo 17.38 6 kommenttia:\nLähettänyt sauvajyvänen klo 18.31 3 kommenttia:


BMW 316 Katsastettu 7/17 Viistoperä 2001 - Vaihtoauto - Nettiauto\nMoottori 1.8 l, Bensiini Mittarilukema 174 541 km\nBMW 316 Katsastettu 7/17\nHyvin huollettu auto mm. jakohihna vaihdettu 140th km. Juuri öljynvaihto tehty ja katsastettu 7/17 huippuyksilö! Ollut naisen käytössä viimeiset 130th km. Renkaina Michelin ja Goodyear (nastoilla). Lämmitettävät etuistuimet, lisävarusteena lukittava bensatankin korkki, takaspoileri, monitoimiohjauspyörä, alpine-stereojärjestelmä bluetooth toiminnolla sekä aux että usb-liitännällä.\nNettiauto ID 8902966


Hirnakan torppa: Olisko se nyt siinä?\nKuvakulma by M.W\n... otsikon kysymykseen viitaten, joko se Joulu nyt meni? Virallista joulunaikaa taitaa olla loppiaiseen saakka jolloin Paha Nuutti pois viepi sen jonka Hyvä Tuomas taannoin toi. Variseva kuusennäre lentää hevosten leluksi kyllä oitis. Ei se kestä loppiaiseen saakka, emmekä me kestä niitä neulasia.\nJouluvieraat menivät ainakin. Aamupäivällä Siskolikka pakkasi omat ja eilen saapuneen lainapojan autoonsa ja kurvasi kohti synkeää Savoa. Ovat siellä ystäväperheensä luona yhden yön ja ajavat huomenissa päivänvalolla etelään.\nIso-J:n esikoinen ynnä vävy ynnä toppahousukoiransa lähtivät taipaleelle vasta illansuussa. Eivät malttaneet millään lähteä.\nMeille jäi hiljaisuus jota säesti kuusennäreen neulasten tasainen rapina.\nKoirat ovat kohtuullisen voipuneita kaikesta humppaamisesta, Peetu etenkin väsähti kaupunkilaisdaaminsa kanssa vehtaillessaan. Pieni, vienosti kuorsaava koiranpentu on nytkin tuossa jaloissani. Nassepappa taisi jo hakeutua yöpuulle.\nTapaninpäivänä nuorempi naisväki reuhasi hevosten kanssa, onhan Tapanina perinteisesti hevosmiesten puuhapäivä. Rekikelejä meillä ei ole, lunta on reteästi arvioiden 15 senttiä. Siinä reen jalakset iskisivät kipunaa. Eikä meillä ole edes sitä rekeä.\nKumpainenkin hevonen pääsi hommiin, Soosipossu yritti kuulema niin kovasti olla iso poika ja Ratsu. Miettimisviikot ovat tehneet pääkopalle hyvää ja nyt on taas työmoraali kunnossa. Puhun siis edelleen hevosesta.\nMe varttuneempi naisväki (Siskolikka ja minä), karautimme kaupunkiin kinkunsulattelutreeneihin.\nHirmuinen ohjelmahan siellä odotti niinkuin vähän ounastelinkin. Että semmoinen joululahja sitten tällä kertaa kuntokoutsilta.\nIllalla tietysti piti saunottaa sekä lainapoika että oma väki ja kello klenkkasi kolmatta tuntiaan kun puhalsin pelin poikki ja hiippailin petiin. Eihän siellä ehtinyt kuin kierähtää kerran kun kello jo piippasi. Hevoset ihmettelivät leutoa säätä ja hiljaista lumisadetta.\nTämä päivä meni vähän puolivaloilla, ilta on jo pitkällä. Muu perhe istuu älyvapaat kolmedee -lasit päässä katsomassa Avatarta, minä istun ihan yhtä älyvapaan näköisenä (ilman laseja) täällä tuvassa. Vieläkään ei oikein tajua, että joulu tuli ja nyt se kai sitten meni.\nSuklaakonvehtirasioita on ruokoton läjä vielä avaamatta. Mihin hiiteen minä niitä nyt tyrkin? Lainapoika toi eilen Lindtin superfiinejä konvehteja ja se aski kyllä aukeni heti. Ehkä minä vappuun mennessä saan nämä kaikki konvehtikalorit kulutettua.\nTässä olisi nyt muutama päiivä vanhaa vuotta jäljellä ja siitä sitten kohti uutta. Mitään isompaa agendaa ei näille viimeisille päiville ole, kunhan ollaan. Perilliset tahtoisivat kiireesti hankkiutua eroon lahjarahoistaan, taitaa tulla Savon reissu eteen meillekin. Oma kaupunki menee ihan tukkoon pitkäkilpisistä autoista, rajalla on jo nyt ruuhkaa, jonoksi asti.\nTällä kertaa odotan tammikuuta toisestakin syystä. Toinen on se tipaton kunnonkohotusten ja katumusharjoitusten nimikkokuukausi, toinen on uusi kalenteri.\nEi kuulkaa ole mikään turha kalenteri. Minun jääkiekkoidentiteettini on hivenen hukassa, periaatteessa kannatan yhä vain Espoon sinisiä, toisaalta naapuriläänin korpisoturit ovat sangen houkutteleva ja mielenkiintoinen kohde *köhköh*\nLoppuviimeksi paras miksaushan onkin aina leijonapaitainen maajoukkue.\nNäillä tänään, mitä lie huomiselle. Lumitöitä ainakin päätellen ikkunantakaa viuhuvista hiutaleista.\nHyviä öitä, missä lienetkin!\nPeeÄäs: jos joku ihmettelee, miksi en jatka keskustelua kommenttilootassa, se johtuu yksinkertaisesti siitä, että minun on täysin mahdoton saada omia kommenttejani läpi. Joku päivityshomma siellä nyt tekee hankaluutta. Taidan poistaa tuon yhden gadgetin väliaikaisesti, ihan kuin sen päivittyminen vaikuttaisi asiaan. Katsotaan ja kokeillaan.\non joulukuuta 27, 2012\nHirnakka 27. joulukuuta 2012 klo 23.11\nNo niin. Tässä testataan. Nyppäisin pois tuolta sivusta yhden gadgetin, katsotaan saanko kirjoittaa yhtään pidemmän jorinan ennenkuin tulee taas päivitys ja koko tuotos katoaa. Menetys ei ole suurensuuri, mutta joskus olisi kiva kommentoida kommentteja ja jatkaa juttua pidempäänkin. Kärsivällisyyteni on valitettavasti rajallinen ja neljäs uusintakirjoitus nypittää jo huolella.\nNythän tämä näyttäisi toimivan, olen tässä yli minuutin jo tuhertanut.\nTita 28. joulukuuta 2012 klo 0.02\nAi eka kuva on Mae Westin ottama! Haamukuvaaja siis, tunnistus on varma kun kuvassa on muitakin haamuja. Yksi näyttäis basenjille.\nTUOLLAISEN kalenterin kanssa minäkin voisin antaa jonkin armon jääkiekolle. Tähän mennessä olen saanut kanssaihmiset raivon partaalle, kun olen ehdottanut että jokaiselle miehelle pitää antaa oma pieni, musta lätkä - niin ei tarvi tapella sen yhden päältä. Ehkä julkaiset blogissasi "kuukauden kuvan"? Saa tämmöiset vanhat naisetkin jotain silmäniloa... sulaa se sokeri vanhankin suussa :D\nKiitos päivityksestä, Toveri Hirnakka! Ilo on lukea Torpan sutinasta arjessa ja pyhässä. Sitä sutinaa siellä vain piisaa.\nKuittaan itseni täysin palvelleena Meukow-lasillisen äärelle. Aamusta lähdettiin ja 23 maissa tultiin Oulun reissulta. Kirjaprojektin valmiusaste nousee, tänään kuvattiin DVD:n materiaalit. Aivot on tyhjät, prosessori nikottelee ja käämit on ylikuumenneet. Vaatii elpymiseen yhtä kalsaripäivää.\nsalla 28. joulukuuta 2012 klo 11.36\nEi tainnut päivitykset nyt kommentointia jeesata. Tää on nopeasormisten kommenttikenttä,tälläiset hitaat jää ihmettelemään että mikä iski kun teksti katoaa kesken sanan...\nNo,tulin vain sanomaan että ei ei,ei joulu loppiaiseen lopu,vietetään sitä ihan rauhassa Knutin päivään saakka. On ikäänkuin sallitumpaa jouluaikana sujautella vihreitä kuulia ja konvehteja ääntä päin ;)\nToisaalta keväällekin pitää antaa mahdollisuus joten...\nNoista kiekkopojista,miten ne on nykyään paremman näköisiä kuin ennen? Ikänäkökö vaivaa? Tai sitten ei enää ole varaa olla kranttu ;) Esihistoriassa (80 luvulla) kun hifkin pelaajat pitivät Mobergin johdolla majaa hesperiassa olisi pitänyt saada jotain likaisen työn lisää kun kannettiin janojuomia hampaattomille mustasilmäkarpaaseille. Eivät todellakaan olleet mitään kalenteripoikia.Ei.\nHirnakka 28. joulukuuta 2012 klo 13.17\nJuu, ei toimi ei.... taas lähti yksi yritelmä minnelie.\nKuvaaja on Mikke W, kummpoika söpönokka. Kiekkomies parasta laatua.\nKuukausittainen kalenterikatsaus on loistoidea, kiitos Tita. Ihan pian pääsemmekin tutkailemaan tammikuun poikaa. Pitäkääs tädit pöksyistänne kiinni.\nSalla, joo minäkin muistan etteivät entisaikojen lämärikillet olleet mitään varsinaisia silmäniloja. Paitsi meidän Nuoremman Perillisen kummisetä, veskarit pysyivät vähän paremmin kuosissa kuin kenttäpelaajat.\nLunta sataa. Gnnnh. Pukkasin hevoset nakuina pihalle, saavat piehtaroiden kunnolla.\nTita 28. joulukuuta 2012 klo 17.27\nSalla - malta odottaa, että kone heittää "Lisää kommentti" klikkauksen jälkeen kommenttien alalaitaan. Jos kelaat ite nopsasti alas ja alat kirjoittaa, niin saattaapi tusahtaa teksti huitsin bittitaivaaseen kun järjestelmä päättää jaksaa pompata loppuun.\nTää on mun diagnoosi parin koittokerran jälkeen. Se reilut viisi sekuntia on pitkä odottaa, mutta kannattaa.\nPakkaset hellitti pohjanmaalla. Uutta lunta on tullut noin 10 cm.\nsalla 28. joulukuuta 2012 klo 20.48\nThanks Tita. Tuntuu toimivan.Maltti.\nToinen vinkki on pitää "hiiri" visusti kommettiboxissa kun viestin väsääminen on kesken,kaikki keinot on otettava käyttöön ;)\nHirnakka 28. joulukuuta 2012 klo 18.47\nAhaa, maltti on valttia :-)\nTekaisin salaatin, enää eivät uppoa laatikot eikä tuhti liha. Keveydestä en tiedä, lohi ja savujuusto muiden tykötarpeiden kanssa ovat lyömätön yhdistelmä!\nHyvä joulu tuntuu olleen ja ainakin minä nautin kun joulu on ohi, kyllä ihminen on luotu työntekoa varten (vaikka univelka rassaakin).\nMeillä on koira kanssa ihan naatti, niin ylensyönnistä kuin koirakavereistakin mutta terveisiä se kuitenkin lähettää vanhemmalle herrasmiehelle ja sille reisien välissä riekkuvalle nuorukaiselle! ;D\nTuo ylin kuva Peetusta on kyllä todella onnistunut - kovaa jotain hyvin tyypillistä malttamattomalle pikkukoiralle.\nMinä tein tänä vuonna niin, että jaan tuon jouluruuan useammalle päivälle alkaen aaton aatosta, laatikot on vielä paistamatta ja poro kypsentämättä. Viikonloppuna olisi aikomus. Ei ole jouluruokaähkystä tietoakaan - luulen, että loppiaiseen asti mennään pienesti herkutellen. Joulua emme tänä vuonna päässeet viettämään. OP\nTita 28. joulukuuta 2012 klo 20.12\nKaunistelin totuutta, puoli minuuttia pitää odottaa että systeemi nakkaa tänne kommenttien pohjamutiin.\nElämä on nykyään niin hektistä, että puoli minuuttia voi olla kerrassaan rassaava odotusaika. Onhan tässä odotettu pariin kertaa täydet yhdeksän kuukauttakin... :D\nKuinka pitkä Joululoma Torpan Perillisillä on? Meillä teinixosasto siirtyy arjen pariin 7.1. Oulussa kuuluvat menevän heti vuoden vaihduttua pulpetteja kuluttamaan.\nHirnakka 28. joulukuuta 2012 klo 20.23\nTita, kommenttien perään ei pääse kommentoimaan ensinkään. Ihan tyhmää.\nPerillisillä alkaa koulu heti uuden vuoden jälkeen. Meillä oli viikon syysloma joten sitä kuittaillaan takaisin.


Bosch CompactPower MFW3X17B käyttöohje (277 sivut)\nBosch CompactPower MFW3X17B käyttöohje\nOnko teillä kysyttävää Bosch CompactPower MFW3X17B ?\nKysy kysymys muilta Bosch CompactPower MFW3X17B omistajilta täällä. Tarjoa selkeä ja kattava kuvaus ongelmastasi ja kysymyksestäsi. Mitä paremmin esittelet ongelman ja kysymyksen, sitä helpompi muilla Bosch CompactPower MFW3X17B omistajilla on tarjota sinulle hyvä vastaus.\nKatso täältä ilmaiseksi Bosch CompactPower MFW3X17B manuaalia. Oletko lukenut manuaalin, mutta se ei vastaa kysymykseesi? Tällöin voit kysyä kysymyksen tällä sivustolla muilta Bosch CompactPower MFW3X17B omistajilta.


Lainsäädäntö - Kaapatut Lapset ry\nEnsi- ja turvakotien liitto-sivustot > Kaapatut Lapset ry > Tietoa > Lainsäädäntö\nLapsikaappaus on aina rikos ja ihmisoikeusloukkaus. Suomi on sitoutunut kahteen kansainväliseen yleissopimukseen, Haagin lapsikaappaussopimukseen sekä Euroopan unionin neuvoston asetukseen (EY) n:o 2201/2003 eli niin sanottuun Bryssel Iia:han, joka on lasten palauttamisesta tehty eurooppalainen yleissopimus. Tärkeimpiä kohtia Suomen omassa lainsäädännössä ovat Rikoslain 25. luvun § 5a sekä Lasten huollosta ja tapaamisoikeudesta annettu laki 190/2019.\nLainsäädännössä on myös useita keinoja, joilla voidaan ehkäistä kaappauksia sekä estää lasta joutumasta häntä vahingoittavaan tilanteeseen tai ympäristöön.\nTästä osiosta löydät lisää tietoa:\nlainsäädännöstä ja oikeuskäytännöistä,\npassista ja muista matkustusasiakirjoista\nLapsikaappaus rikoksena ja ihmisoikeusloukkauksena\nSuomessa lapsikaappaus määritellään rikokseksi. Lapsen kaapannut saattaa syyllistyä rikoslain 25 luvun § 5 mukaisesti lapsen omavaltaiseen huostaanottoon tai § 5a mukaisesti lapsikaappaukseen.\nLapsikaappaus on kyseessä, jos lapsen omavaltaisessa huostaanotossa:\nlapsen huoltoa koskevia oikeuksia loukaten lapsi viedään pois asuinvaltiostaan tai jätetään palauttamatta sinne ja\nlapsen huoltoa koskevia oikeuksia oli poisviemisen tai palauttamatta jättämisen hetkellä tosiasiallisesti käytetty tai olisi käytetty ilman poisviemistä tai palauttamatta jättämistä.\nTämän säännöksen tarkoituksena on säätää rangaistuksesta, kun kaappaaja loukkaa lapsen vapautta ja eristää hänet huoltajastaan, sosiaalisesta ympäristöstään ja muun muassa ystävistään.\nLapsikaappaus on aina myös ihmisoikeusloukkaus. Lapsen erossa pitäminen toisesta vanhemmastaan, lapsen väärinkäyttö, julmuudelle tai laiminlyönnille altistaminen ovat kaikki ihmisoikeusrikkomuksia. YK:n yleissopimus lapsen oikeuksista katsoo lapsen edun pitävän sisällään oikeuden saada tuntea vanhempansa (artikla 7), olla heidän hoidettavaan tai elää yhdessä heidän kanssaan (artikla 9). Samainen sopimus myös velvoittaa valtioita takaaman niille lapsille, jotka ovat joutuneet lähtemään kotimaastaan, paluun kotimaahansa sekä yhteydenpidon oman perheen kanssa (artikla 10). 11. artiklan myötä sopimusvaltiot ovat lisäksi sitoutuneet ryhtymään toimiin lasten laittomien maasta kuljetusten ja palauttamatta jättämisten ehkäisemiseksi.\nLue lisää lapsikaappauksesta Oikeusministeriön sivuilta.\nLapsikaappaus ja laki\nSuomen laki ja Suomea sitovat kansainväliset sopimukset\nSuomen rikoslaki laki lapsen omavaltaisesta huostaanotosta ja lapsikaappauksesta (25 luku 5 §)\nEuroopan Neuvoston eli ns. Luxemburgin yleissopimus\nKansainvälinen panttivankien ottamista vastaan tehty yleissopimus\nLapsen oikeuksien yleissopimus (artikla 11)\nEuroopan ihmisoikeussopimus lisäpöytäkirjoineen\nYK:n kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskeva kansainvälinen yleissopimus\nLapsen huolto Suomen lainsäädännössä\nLapsen huoltoa ja tapaamisoikeutta koskeva laki (361/1983)\nMuutokset lakiin lapsen huollosta ja tapaamisoikeudesta (191/2019)\nLue lisää lapsen asemasta erotilanteessa Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen sivuilta.\nHuoltopäätösten tunnustaminen ja kansainvälinen lainsäädäntö\nLapsen huoltoa ja tapaamisoikeutta koskeva laki (186/1994) (vieraassa valtiossa annettujen huoltopäätösten tunnustaminen ja täytäntöönpano: luku 4)\nEuroopan Neuvoston eli ns. Luxemburgin yleissopimus (56/1994)\nPohjoismaiden välinen sopimus tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta (56/1977)\nLapsen huoltoa koskeva lainsäädäntö Euroopan unionissa\nHuoltopäätösten tunnustaminen Euroopan unionissa\nLaki tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta avioliittoa ja vanhempainvastuuta koskevissa asioissa (ns. Bryssel II asetus) (1153/2004)\nLapsen oikeudet, lainsäädäntö ja valvovat tahot\nLapsikaappaus loukkaa aina lapsen oikeuksia. Alla on kooste lapsen oikeuksia määrittelevästä, Suomea sitovasta kansallisesta ja kansainvälisestä lainsäädännöstä sekä kyseisiä sopimuksia valvovista tahoista.\nLapsen oikeus kansainvälistyvässä maailmassa (2012-2013)\nYK:n Lapsen oikeuksia koskeva yleissopimus (SopS 60/1991)\nEuroopan ihmisoikeussopimus (SopS 63/1999)\nYK:n Lapsen oikeuksien komitea (englanniksi)\nEuroopan oikeusportaali (vastauksia rajanylittäviin oikeudellisiin kysymyksiin)\nSuomalaislapsia koskevia huolto- ja tapaamisriitoja on ratkottu myös Euroopan ihmisoikeustuomioistuimessa. Lue lisää tuomioistuimen käsittelyssä olleista tapauksista ja Suomea koskevista päätöksistä Finlexin sivuilta. Hakusanalla ”lapsikaappaus” löydät kaikki tuomioistuimen käsittelyssä olleet lapsikaappaustapaukset.\nKorkeimman oikeuden ratkaisuja käytetään mallina vastaavissa myöhemmissä oikeustapauksissa. Voit tutustua korkeimman oikeuden antamiin ennakkopäätöksiin Finlexin sivuilla.\nLapsen palauttamiseen ja Haagin sopimukseen liittyviä merkityksellisiä ennakkopäätöksiä ovat olleet esimerkiksi:\nLapsen huoltoon ja tapaamisoikeuteen liittyvistä ratkaisuista ks. esimerkiksi:\nKansalaisuus, passi ja viisumi\nTiesitkö, että Suomen lain mukaan alaikäiselle ei tule myöntää passia ilman molempien huoltajien suostumusta? Ja tiesitkö myös, että lapsella, jolla on kaksoiskansalaisuus voi olla useampien maiden matkustusasiakirjoja?\nLapsi tarvitsee oman passin 27.6.2012 lähtien. Tämä tarkoittaa sitä, että enää lapsi ei pääse pois EU:n alueelta, jos hänet on merkitty vain toisen vanhemman passiin.\nTietoa Suomen kansalaisen matkustusasiakirjoista ja passilaista\nTietoa eri maiden edustustoista\nLue lisää passin epäämisestä.\nTurvaamistoimilla pyritään ehkäisemään kaappaus\nLainsäädännössä on käytössä erilaisia turvaamistoimia lapsikaappauksen varalle. Vanhemmat, erityisesti yksinhuoltajat, voivat toteuttaa myös lasten arkea turvaavia käytännöllisiä toimenpiteitä, kuten ilmoittaa päiväkotiin, tai perhepäivähoitajalle ja kouluun, ettei lasta saa luovuttaa kenellekään muulle aikuiselle, kuin hänelle ja hänen valtuuttamalleen henkilölle.\nJos halutaan vaatia oikeudellisia turvaamistoimia, kuten valvottuja tapaamisia, lähestymiskieltoa, huostaanottoa, väliaikaisia (kiire)turvaamistoimia tai väliaikaismääräyksiä huollosta, asumisesta tai tapaamisista, on huolehdittava siitä, että lapsikaappausuhasta on riittävä näyttö. Poliisille voidaan myös tehdä ilmoitus lapsikaappausuhasta. Rajoille, esimerkiksi Helsinki-Vantaan lentokentän lentokenttäpoliisiin, voidaan myös olla yhteydessä. Käytännössä tällainen suojatoimenpide, jossa rajoilla on käytössä esimerkiksi kuva lapsesta, voi olla vain tilapäinen. Vanhemmat voivat kysellä tietoa mahdollisista menettelytavoista paikallispoliisista, mutta on syytä varautua siihen, että turvaamistoimet eivät ole aukottomia.\nKohdemaan lähimpään edustustoon voidaan ilmoittaa, ettei huoltaja anna suostumusta tämän valtion viisumiin tai matkustusasiakirjoihin. Käytännössä lapsi on kuitenkin syntymän yhteydessä voitu rekisteröidä kyseisen valtion kansalaiseksi. Kyseisen valtion lainsäädännön mukaan lapsi ei välttämättä tarvitse kohdemaahan matkustamiseen suomalaisvanhemman suostumusta.\nSiviilioikeudellisten, kuten väliaikaisten (kiire)turvaamistoimenpiteiden, lähestymiskiellon ja valvottujen tapaamisten lisäksi vanhempi voi tehdä lapsikaappauksesta esitutkintalain mukaisen tutkintapyynnön poliisille. Kadonneesta lapsesta voidaan myös tehdä hakemus olinpaikkaetsintäkuulutuksesta. Rikosprosessi saattaa kuitenkin olennaisesti vaikeuttaa lapsen vapaaehtoista palauttamista, johon yleensä pyritään.\nLisätietoa erilaisista turvaamistoimista ja niiden käytöstä on mahdollista saada Kaapatut Lapset ry:stä, muilta samankaltaisessa tilanteessa olevilta vanhemmilta (tukihenkilöiltä, internetistä) sekä omalta asiamieheltä ja oikeusavustajalta.\nMilloin: Kun esimerkiksi tapaajavanhemmalla on lähestymiskielto lähivanhempaa kohtaan ja/tai lähivanhemmalla on selkeää näyttöä lapsikaappauksen ilmeisestä mahdollisuudesta.\nKenelle käytettävissä: Vanhemmalle, jonka luona lapsi asuu.\nValvottujen tapaamisten tarve kaappausten ehkäisemiseksi on lisääntynyt. Se vanhempi, jonka luona lapsi asuu, voi hakea tapaavan vanhemman ja lapsen tapaamisten määräämistä valvotuiksi. Sosiaali- ja terveysministeriön Lasten tuetut ja valvotut tapaamiset -selvityksen (2006) mukaan määräys tuetuista tai valvotuista tapaamisista voidaan antaa vain, jos se on tarpeen lapsen turvallisuuden varmistamiseksi tapaamisten aikana, lapsen omavaltaisen huostaanoton tai lapsikaappauksen uhan torjumiseksi tai muusta näihin verrattavasta syystä.\nVaikka valvotuista ja tuetuista tapaamisista ei tällä hetkellä ole säädetty lainsäädännössä, tuomioistuimet määräävät hakemuksesta tapaamisia valvotuiksi lähinnä siellä ja silloin, kun se on mahdollista. Valvottujen tapaamisten hakemisessa olennaista on, että hakijalla on näyttöä lapsikaappauksen ilmeisestä mahdollisuudesta. Hakijan kertomuksen tilanteesta, esitetyistä tai mahdollisista uhkista ja uhkauksista on oltava uskottava.\nMilloin: Kun vanhemmalla syytä pelätä lapsen luvatonta viemistä pois maasta.\nKenelle käytettävissä: Lapsen yhteis- tai yksinhuoltajalle.\nPassin ja viisumien merkitys matkustusasiakirjoina on vähentynyt kansalaisten vapaan liikkuvuuden lisääntyessä Euroopan unionin alueella. Niillä on kuitenkin merkitystä matkustettaessa niin sanottuihin kolmansiin maihin, jotka lapsikaappausongelman kannalta ovat juuri vaikeimpia ja ongelmallisimpia, Haagin lapsikaappaussopimuksen ulkopuolisia maita. Jos epäilet toisen vanhemman suunnittelevan lapsen luvatonta poisviemistä ulkomaille, on tärkeää että ilmoitat sekä Suomen että mahdollisen kaappauksen kohdemaan viranomaisille (lähetystöön), ettei lapsella ole huoltajan suostumusta matkustusasiakirjoihin.\nSuomalaisviranomaiset voivat puuttua vain suomalaisen passiasioihin ja peruuttaa vain suomalaisten passeja. Passin peruuttamisella ei kuitenkaan ole mitään merkitystä, jos lapsella on kaksoiskansalaisena oikeus saada myös kohdemaan passi. Esimerkiksi pohjoisafrikkalaisen isän lapsi merkitään automaattisesti isän kotimaan passirekisteriin. Tästä asiasta ei aina edes toinen vanhemmista ole tietoinen.\nPassiasiaa käsittelevä poliisiviranomainen voi peruuttaa lapsen Suomen passin toisen huoltajan vaatimuksesta, tai olla myöntymättä huoltajan passihakemukseen. Passilain (671/2006) 11 §:n mukaan alaikäiselle myönnetään passi, mikäli hänen huoltajansa siihen suostuvat. Jos huoltaja on evännyt suostumuksensa, passi voidaan kuitenkin myöntää alaikäiselle, jos sen myöntämättä jättäminen olisi selvästi vastoin lapsen etua ja jos voidaan pitää ilmeisenä, ettei lasta vastoin huoltajansa suostumusta muutoin kuin tilapäisesti viedä toiseen valtioon.\nPassilakia koskevan hallituksen esityksen mukaan passin myöntäminen alaikäiselle ilman kaikkien huoltajien suostumista olisi poikkeuksellista. Kokemuksemme mukaan passin epäämiseen perusteluksi on riittänyt se, että ei ole voitu ehdottomalla varmuudella näyttää toteen, että lapsen vieminen toiseen valtioon olisi luonteeltaan ainoastaan tilapäistä. Passin myöntämistä tai epäämistä vaativan on vakuutettava hallinto- ja oikeusviranomaiset siitä, että passin myöntämättä jättämisestä lapselle ei aiheudu mitään vaaraa tai vahinkoa, eli toisin sanoen se ei ole vastoin lapsen etua. Jos on olemassa kaappausuhka, lapsi voi aina kotimaassaan tavata toisen vanhemman sukulaisia. Lapsella ei ole itsenäistä tarvetta matkustaa ulkomaille. Sen sijaan lapsen pysyvästä viemisestä ulkomaille outoon kulttuuriin ilman toisen huoltajan suostumusta voi aiheutua lapselle vakavaa vahinkoa ja vaaraa.\nJos on syytä epäillä, että lasta tapaava vanhempi yrittäisi kaapata lapsen tapaamisen yhteydessä, tuomioistuin voi tapaamisoikeutta koskevassa täytäntöönpanossa velvoittaa hakijan tallettamaan oman ja lapsen voimassa olevan passin ulosottomiehen huostaan tapaamisen ajaksi.\nLue lisää Suomen kansalaisten matkustusasiakirjoista ja passilaista Ulkoministeriön sivuilta.\nLue lisää aiheeseen liittyvästä keskeisestä lainsäädännöstä Kansalaisuus, passi ja viisumi -kohdasta.\nMilloin: Kun perusteltua olettaa, että tapaava vanhempi tulisi tekemään lapsen terveyteen, vapauteen tai rauhaan kohdistuvan rikoksen tai muulla tavoin vakavasti häiritsemään häntä.\nKenelle käytettävissä: Huoltajalle, jonka luona lapsi asuu.\nSe vanhempi, jonka luona lapsi ei asu, voidaan määrätä lähestymiskieltoon sekä lähivanhempaa että lasta kohtaan. Lähestymiskiellon määräämisen edellytyksenä on perusteltu aihe olettaa, että vastapuoli tulisi tekemään lapsen toisen vanhemman ja lapsen terveyteen, vapauteen tai rauhaan kohdistuvan rikoksen tai muulla tavoin vakavasti häiritsemään heitä. Lähestymiskielto ei koske tapaamisoikeusmääräyksessä mainittuja tapaamisia.\nLähestymiskiellolla on merkitystä silloin, kun kiellon saanut osapuoli kokee sen merkitykselliseksi ja toimii määräyksen mukaisesti. Jos vanhempi haluaa todella toteuttaa kaappauksen, sitä on hyvin vaikea ehkäistä ja estää viranomaistoimin tai ominkaan keinoin.\nLähestymiskieltoa haetaan joko poliisilta tai suoraan käräjäoikeudelta, kirjallisesti tai suullisesti. Myös syyttäjä-, poliisi- tai sosiaaliviranomainen voi hakea kiellon määräämistä, jos uhattu henkilö ei itse uskalla tai pysty sitä tekemään.\nTutustu tarkempaan tietoon esimerkiksi lähestymiskiellon sisällöstä, kiellon kestosta ja kiellon rikkomisen seuraamuksista Poliisin verkkosivuilta.\nLähestymiskiellon lisäksi voidaan myös hakea turvakieltoa, jolla estetään turvakieltoa pyytävän henkilön kotikunta- ja osoitetietojen luovuttaminen muille kuin viranomaisille. Kiellon tarkoituksena on suojata sitä pyytävän henkilön terveyttä ja turvallisuutta tilanteessa, jossa tämä tuntee oman tai perheensä turvallisuuden olevan uhattuna.\nTurvakieltoa haetaan Digi- ja väestötietovirastosta, eikä se edellytä lähestymiskiellon käyttämistä. Hakemukselle on kuitenkin oltava perustellut syyt. Kielto myönnetään ensin viideksi vuodeksi, jonka jälkeen sitä voidaan jatkaa uudella hakemuksella kaksi vuotta kerrallaan. Lue lisää turvakiellosta Digi- ja väestötietoviraston sivuilta.\nMilloin: Akuuteissa tilanteissa, kuten lapsen olosuhteita vaarantavassa kaappausuhkatilanteessa.\nKenelle käytettävissä: Esim. sille huoltajalle, läheiselle tai sukulaiselle, jolla on perusteltua syytä epäillä lapsikaappausuhkaa ja lapsen joutumista hänen terveyttään tai kehitystään vaarantaviin olosuhteisiin. Päätöksen huostaanotosta tekee lapsen asioista vastaava sosiaalityöntekijä sillä paikkakunnalla, jossa lapsi on viimeksi asunut tai oleskellut.\nKiireellisissä tapauksissa voidaan lastensuojelulain mukaan lapsen huostaanottoa käyttää myös kaappauksen estämiseksi tai jos lapsi on jo kaapattu, hänen palauttamisekseen. Jälkimmäisestä tilanteesta ei ole juurikaan kokemuksia.\nVuoden 2008 alussa voimaan tulleen uuden lastensuojelulain (417/2007) mukaan lapsi on otettava sosiaalihuollosta vastaavan toimielimen huostaan, jos puutteet lapsen huolenpidossa tai muut kasvuolosuhteet uhkaavat vakavasti vaarantaa lapsen terveyttä tai kehitystä. Kun on näyttöä, että lapsen olosuhteet vaarantaisivat hänen terveytensä ja kehityksensä esimerkiksi lapsikaappaustilanteissa, voidaan käyttää kiireellisen sijoituksen mahdollisuutta. Tällöin toimivalta ja toimivelvoite on sen kunnan sosiaaliviranomaisilla, jossa lapsella viimeksi on ollut Suomessa asuin- tai kotikunta.\nLastensuojeluviranomaiset voivat ryhtyä toimiin lapsen vanhemman tai esimerkiksi rajavartiolaitoksen tai poliisin tekemän lastensuojeluilmoituksen perusteella. Erityisesti tilanteissa, joissa lapsi on kaappausuhan vallitessa viety kotipaikkakuntansa ulkopuolelle, ja hän on esimerkiksi matkalla satamaan, lentoasemalle tai rajanylityspaikalle, tai jo saapunut sinne, saattaa olla välttämätöntä, että lapsen asioista vastaavat sosiaaliviranomaiset ryhtyvät toimiin lapsen kiireellisesti sijoittamiseksi.\nKiireellinen sijoitus yhdellä viranhaltijan tekemällä päätöksellä voi kestää enimmillään 30 päivää, jonka jälkeen päätös jatkotoimenpiteistä on tehtävä. Tilanteissa, joissa kaappauksen tiedetään jo tapahtuneen ja on perusteltua epäillä, että lapsen olosuhteet vaarantavat vakavasti hänen terveyttään tai kehitystään, voidaan tehdä päätös lapsen ottamisesta huostaan. Tällaisissa tilanteissa kaapannut vanhempi, tai kaapattu lapsi tai nuori, voi olla esimerkiksi psyykkisesti sairas tai vakavasti päihde- tai huumeongelmainen, tai on muista syistä perusteltua epäillä, ettei lapsen kaapannut vanhempi kykene huolehtimaan lapsen huolenpidosta, kasvuolosuhteista ja hyvinvoinnista riittävästi.\nLastensuojelun puuttuminen tilanteeseen – jopa kiireellinen sijoitus tai sitä seuraava huostaanotto – voi olla tarpeellista, jos lapsen voidaan arvioida joutuneen hänen terveyttään tai kehitystään vaarantaviin olosuhteisiin. Näin voi olla esimerkiksi siksi, että pieni lapsi on yllättäen joutunut itselleen vieraaseen kieli- ja kulttuuriympäristöön tai täysin eroon hänestä huolta pitäneestä vanhemmastaan. Kiireellinen sijoituspäätös saattaa joissakin tapauksissa edesauttaa tilanteen ripeää ratkaisemista jo siitä syystä, että viranomaisilla on tuolloin aktiivinen velvoite pyrkiä lapsen olosuhteiden parantamiseen ja sijoituksen lopettamiseen.\nLue lisää lastensuojelutoimista, muun muassa lastensuojeluilmoituksen tekemisestä Terveyden ja hyvinvoinninlaitoksen sivuilta.\nKIIREELLINEN SIJOITUS KAAPATUN LAPSEN PYSÄYTTÄMISEKSI SCHENGEN-ALUEELLA\nMilloin: Kun lapsi on kaapattu Schengen-alueella.\nKenelle käytettävissä: Vanhemmalle, joka on tehnyt lapsikaappauksesta rikosilmoituksen tai tutkintapyynnön.\nLapsikaappauksen pysäyttäminen EU:n Schengen-alueella edellyttää poliisin ja sosiaaliviranomaisten pikaista ja saumatonta yhteistyötä. Jos lapsen kaappausta käsitellään rikosasiana eli lapsensa menettänyt vanhempi on tehnyt rikosilmoituksen tai tutkintapyynnön lapsikaappauksesta tai vapaudenriistosta, on lapsikaappaajasta mahdollista tehdä Schengen-sopimuksen 95 artiklan mukainen SIS-kuulutus (säilöönotto luovutustarkoituksessa) edellyttäen, että kyseinen henkilö on vangittu poissaolevana. SIS-kuulutuksen tekee jutun tutkinnanjohtaja. Jokaisen vanhemman on itse asianajajansa tai avustajansa kanssa päätettävä millaisiin rikos- tai siviilioikeudellisiin toimiin ryhtyy. Joissain tapauksissa rikosoikeudellisista toimista voi olla hyötyä, joissain haittaa.\nKun lapsesta on tehty katoamisilmoitus, voidaan hänestä tehdä olinpaikkaetsintäkuulutus. Jos lapsesta on vielä kiireellinen sijoituspäätös, voi paikallispoliisin tutkinnanjohtaja tehdä sosiaaliviranomaisten pyynnöstä Schengen-sopimuksen 97 artiklan mukaisen turvasäilöönottopyynnön. Sosiaaliviranomaisten ja poliisin nopealla ja kitkattomalla yhteistyöllä on viranomaistoimin eräitä kaapattuja lapsia saatu palautetuksi Euroopan lentokentiltä.\nLue lisää yleistietoa Schengenin sopimuksesta Euroopan parlamentin sivuilta.\nMilloin: Kun on kysymys akuutista tilanteesta ja esimerkiksi lasta ollaan viemässä pois maasta huoltajuuspäätöksen täytäntöönpanon estämiseksi.\nKenelle käytettävissä: Yksin- tai yhteishuoltajalle.\nLaissa lapsen huoltoa ja tapaamisoikeutta koskevan päätöksen täytäntöönpanosta (619/1996) on säännöksiä, jotka suojaavat lapsen ja huoltajan asemaa lapsen huoltoon ja asumiseen liittyen. Kyseisen lain mukaan yksinhuoltaja tai yhteishuoltaja, jonka luona lapsi asuu, voi pyytää kiiretoimena väliaikaista turvaamistoimea (25 § 2 momentti). Tällöin ulosottomies tai poliisi voi huoltajan vaatimuksesta ottaa lapsen välittömästi haltuunsa (tässä ei siis ole kyse lapsen huostaanotosta).\nKiireturvaamistoimeen voidaan ryhtyä, jos on aihetta otaksua, että\nlapsi huoltajuuspäätöksen täytäntöönpanon estämiseksi viedään maasta tai\nmuutetaan paikasta toiseen tai\nasia muutoin on kiireellinen ja\ntuomioistuin ei ole käytettävissä (kyse on akuutista tilanteesta, lapsi lentokentällä, satamassa tai muulla rajanylityspaikalla).\nKoska lapsen haltuun ottaminen on mahdollista vain huoltoa koskevan päätöksen tai sopimuksen täytäntöönpanon turvaamiseksi, on huoltajan esitettävä huoltopäätös (tai sopimus), joka voidaan panna täytäntöön. Kyseistä kiireturvaamistointa huoltaja voi hakea siis lapsen asumisesta annetun päätöksen täytäntöön panemiseksi ja lapsen luovuttamiseksi huoltajalleen sekä sen estämiseksi, ettei lasta viedä pois maasta vastoin huoltajan suostumusta.\nYhteishuoltajalla on käytettävissä vastaavankaltainen (kiire)turvaamistoimi lapsenhuoltolain 48a §:n mukaan, kun yhteishuoltajuus perustuu lakiin (eli kun lapsi on syntynyt avioliitossa eikä huoltajuudesta ole tehty erillistä sopimusta), tai lasta laillisella perusteella luonaan pitävällä tai tapaavalla huoltajalla. Myös tätä kiiretointa pyydetään ulosottomieheltä tai poliisilta, kun on perusteltua aihetta otaksua, että toinen huoltaja on viemässä tai aikoo viedä lapsen pois maasta ilman hakijan suostumusta. Lapsenhuoltolain mukaista haltuun ottamista ei voida käyttää mihinkään muuhun tarkoitukseen kuin lapsikaappauksen estämiseksi. Säännöksellä suojataan yhteishuollossa olevaa lasta ja yhteishuoltajan asemaa lähihuoltajan omavaltaista käyttäytymistä vastaan.\nNäiden turvatoimenpiteiden toimeenpanon edellytyksenä on asian kiireellisyys niin, ettei tuomioistuin ole käytettävissä, eikä hakija ehdi laittaa oikeusprosessia vireille. Väliaikaisen kiireturvaamistoimen hakijan on esitettävä poliisille huoltopäätös (sopimus) sekä hakemus edellä esitetyistä kiiretoimista.\nJos poliisi tai ulosottomies on ottanut lapsen haltuunsa ja sosiaaliviranomainen on sijoittanut hänet, asia tulee kiireellisenä käsiteltäväksi käräjäoikeudessa. Tuomioistuin voi määrätä väliaikaisesta turvaamistoimesta vastapuolta kuulematta. Tuomioistuin voi myös huoltoa koskevan päätöksen täytäntöönpanon turvaamiseksi välittömästi ja vastapuolta kuulematta määrätä, että sosiaalihuollon viranomaisen on sijoitettava lapsi väliaikaisesti esimerkiksi valtion tai kunnan osoittamaan tai ylläpitämään laitokseen tai muuhun sopivaan hoitoon, tai määrätä lapsenhuoltolain 17 §:n mukaisista väliaikaisista turvaamistoimista. Myös muut kiireelliset turvaamistoimet ja väliaikaismääräys voidaan tarvittaessa määrätä vastapuolta kuulematta.\nTapaava vanhempi ei voi ilman huoltajan statusta hakea minkäänlaista turvaamistointa. Siksi tapaavan vanhemman ainoa mahdollisuus kaappauksen ehkäisemiseksi on käynnistää uusi huoltoprosessi ja hakea esimerkiksi väliaikaismääräystä lapsen huollon muuttamisesta.\nLaki lapsen huollosta ja tapaamisoikeudesta (190/2019).\nLaki lapsen huoltoa ja tapaamisoikeutta koskevan päätöksen täytäntöönpanosta (619/1996).\nLue myös väliaikais- ja kiireturvaamistoimenpiteistä Euroopan unionissa.\nVäliaikaismääräys huollossa, asumisessa tai tapaamisessa\nMilloin: Kun yhteishuollossa olevaa lasta uhkaa luvaton maastavienti, jonka tarkoituksena on jättää hänet palauttamatta takaisin.\nKenelle käytettävissä: Yhteishuoltajalle.\nJoissakin lapsikaappausuhkatilanteissa on mahdollista hakea tuomioistuimelta lapsenhuoltolain 17 §:n mukaista väliaikaista määräystä muun muassa lapsen aiemman asumistilanteen muuttamiseksi. Tällaisen vaatimuksen esittäminen on tarkoituksenmukaista silloin, kun lapsi on lainmukaisessa yhteishuollossa ja kaappausuhan kohteena. Jos lasta ollaan jo viemässä rajalle, on mahdollista hakea myös edellisessä kohdassa käsiteltyjä väliaikaista kiireturvaamistointa kaappauksen ja yhteishuoltajan määräämisvallan loukkaamisen estämiseksi.\nLapsenhuoltolakiin sisällytetty väliaikaismääräyksen käyttömahdollisuus liittyy tapauksiin, joissa yhteishuollossa olevaa lasta uhkaa luvaton maastavienti, jonka tarkoituksena on jättää hänet palauttamatta takaisin. Kuten edellä esitettiin, voi ulosottomies tai poliisiviranomainen ryhtyä väliaikaiseen turvaamistoimeen asian ollessa niin kiireellinen, että huoltaja ei voi estää lapsen maastavientiä pyytämällä lapsenhuoltolain 17 §:n mukaista väliaikaista määräystä tuomioistuimelta.\nJos lapsen huolto on määrätty yksin toiselle vanhemmalle, voi tapaava vanhempi hakea suojaa lapsen maastavientiä vastaan vain panemalla vireille lapsenhuoltolain mukaisen huoltokäsittelyn ja hakemalla tässä yhteydessä aiemman päätöksen muuttamista vaatimalla väliaikaismääräystä. Väliaikaismääräyksen perusteella voidaan hakea edellä esiteltyä väliaikaista turvaamistointa.\nLain mukaan yksinhuoltaja voi yksin päättää lapsen asuinpaikasta, joten hän voi muuttaa lapsen kanssa toiseen maahan. Lapsikaappausuhkaa kokevan äidin tai isän kannalta huoltajuuden menettäminen on vakavin tilanne. Tällaisessa tilanteessa on erittäin vähän tehtävissä, jos vastapuoli on muuttamassa maata. Nykyään on tosin alkanut lisääntyä lastenhuoltolain 9 §:n mukainen työnjakomääräysten käyttö, joka toimii erityisesti vakavissa riitatilanteissa, joissa vanhempien on vaikeaa, jopa mahdotonta, saada yhteishuolto toimimaan.\nMilloin: Riitaisissa huoltokiistatilanteissa, joissa pyritään vielä mahdollistamaan yhteishuoltajuus.\nKenelle käytettävissä: Lapsen yhteishuoltajille.\nLapsenhuoltolain (9 § 3 momentin) mukaan tuomioistuin voi tarvittaessa antaa määräyksiä huoltajan tehtävistä, oikeuksista ja velvollisuuksista sekä, jos lapsella on kaksi tai useampia huoltajia, päättää tehtävien jaosta huoltajien kesken. Työnjakomääräys huoltoratkaisuna voi mahdollistaa (huoltoratkaisun tasolla) yhteisen vanhemmuuden jakamisen myös ristiriitatilanteissa. Sillä on myös erityistä merkitystä silloin, kun tuomioistuin harkitsee yksinhuoltajuuden määräämistä. Nykyään (1.12.2019 alkaen) työnjakomääräyksestä voi sopia myös lastenvalvojalla.\nRajoitetulla yhteishuollolla voi olla tärkeää symbolista, mutta myös tosiasiallista, psykologista ja oikeudellista merkitystä vanhemmille. Huoltoratkaisu voidaan työnjakomääräyksellä saada sellaiseksi, että kumpaakaan vanhempaa ei eroteta lasta koskevasta päätöksenteosta, vaan vanhemmalla säilytetään myötämääräämisoikeus esimerkiksi lapsen sukunimeä, asuinpaikkaa ja passia koskeviin asioihin. Joillekin vanhemmille uskonnosta ja koulutuksesta päätettäessä mukanaolo tai tiedonsaanti eri viranomaisilta voi olla erityisen tärkeää. Kaikki ratkaisut, joissa kummallakin vanhemmalla säilytetään päätäntävalta lapsen asioissa, ovat yhteishuoltoratkaisuja: huoltajien päätäntävalta on vain työnjakomääräyksin muotoiltu lapsenhuoltolain 5 §:n mukaisesta perusmallista poikkeavaksi.\nNäin esimerkiksi se, että tuomioistuin määrää vanhemmille rajoitetun yhteishuollon lapsen asumisesta ja passista päätettäessä, voi jo toimia riitaisuuksia vähentävänä ja sopua edistävänä tekijänä. Oikeudellisesti se myös antaa vanhemmalle riittävän päätäntävallan estää lapsen luvaton maasta vienti tai palauttamatta jättäminen.\nVäliaikaismääräykset Euroopan unionissa\nLue lisää työnjakomääräyksistä esim.\nGottberg, Eva (1999) Lapsen huolto, huoltoriidat ja pakkotäytäntöönpano.\nTurun yliopiston oikeustieteellisen tiedekunnan julkaisuja, yksityisoikeuden julkaisusarja A:93, Turun yliopisto.