Eksistentiaalisen ja hengellisen tuen merkitys kokonaisvaltaisessa hoitotyössä | Piispa Jukka Keskitalo\nEksistentiaalisen ja hengellisen tuen merkitys kokonaisvaltaisessa hoitotyössä\nKokkolan sairaalasielunhoito 50 vuotta – seminaari Keski-Pohjanmaan keskussairaalassa 11.10.2021\nSairaalasielunhoitoa Kokkolassa 50 vuotta\nOrganisoitua sairaalasielunhoitoa on ollut Keski-Pohjanmaan keskussairaalassa 50 vuotta. Aika lasketaan ensimmäisen päätoimisen sairaalapapin saamisesta Kokkolaan. Keski-Pohjanmaan keskussairaala perustettiin vuonna 1969, joten ensimmäinen sairaalapappi saatiin siis hyvin pian sairaalan perustamisen jälkeen. Ensimmäisenä sairaalapappina Kokkolassa toimi Göran Hellberg, joka myöhemmin tuli tunnetuksi myös suomalaisten huippu-urheilijoiden kisapappina.\nOn enemmän kuin paikallaan juhlista tätä kokkolalaisen sairaalasielunhoidon puolivuosisataista taivalta. Haluan onnitella Kokkolan entisiä ja nykyisiä sairaalapappeja ja koko työmuotoa sekä Keski-Pohjanmaan Keskussairaalaa, joka antaa puitteet tälle työlle.\nKaikki nämä vuodet sairaalasielunhoitajat ja sairaalapapit ovat olleet täällä Keski-Pohjanmaan keskussairaalassakin henkilökunnan kumppaneina potilaiden hengellisten ja eksistentiaalisten kysymysten kohtaamisessa. Sairaalapapit ovat tukena myös henkilökunnalle niin heidän henkilökohtaisen elämän kriiseissään kuin myös työnohjaajina ja taakkojen jakajina arkisen työn keskellä. Määritelmän mukaan sairaalapapit ovat potilaita, heidän läheisiään ja henkilökuntaa varten.\nSairaalasielunhoidon pitkä historia\nSairaalasielunhoitoa on Suomessa tietysti ollut paljon pitempään kuin 50 vuotta. Seurakuntien järjestämä sairaalasielunhoito alkoi Suomessa jo vuonna 1925, jolloin Helsingin seurakuntien ensimmäinen sairaalasaarnaaja, pastori K. R. Ilmonen aloitti työnsä.\nSairaiden sielunhoitoa on tietysti ollut olemassa jo ennen kuin organsioitu sairaalasielunhoitotyö alkoi. Seurakunnat ja papit ovat hoitaneet tätä työtä myös Kokkolassa ja Keski-Pohjanmaalla kautta aikain. Sairaiden sielunhoito on nimittäin kristillisen kirkon alkuajoista lähtien katsottu papiston ja seurakuntien toimintaan kuuluvaksi.\nMenneinä vuosisatoina lääketieteenkin ollessa nykyiseen verrattuna vielä varsin kehittymätöntä sairaus merkitsi useimmiten vaikeaa äkillistä tai pitkäaikaista kärsimystä, josta ei juuri ollut toipumisen toiveita. Siten sairaiden sielunhoito oli pääasiallisesti lohdutusta tuskissa ja sairauden vaivaaman ihmisen valmistamista iankaikkiseen elämään.\nPaha, äkillinen kuolema ilman valmistautumista oli onnettominta, mitä saatettiin ajatella. Tästä kertoo vanha kirkkorukous: ”Herra, varjele meitä pahasta äkillisestä kuolemasta”. Äkillinen kuolema koettiin pahaksi juuri siitä syystä, että silloin ei välttämättä jäänyt aikaa valmistautua kuolemaan ja kohtaamaan iankaikkisuus. Papin tulikin erityisesti tukea kuolinvuoteella ja sielunhädässä olevia.\nSairaiden sielunhoidon historiaa tutkittaessa löytyy varsin vanhojakin lähteitä. Niinpä Uplannin maakuntalaissa vuodelta 1295 on kirkkokaaressa 12. luku, joka on otsikoitu ”Sairaalle annettavasta Ehtoollisesta”. Siinä on asiasta seuraavat määräykset:\n”Jos talonpoika makaa sairaana ja pyytää pappia luokseen, mutta pappi pitää jotakin muuta asiaa tärkeämpänä ja mies kuolee saamatta Ehtoollista, maksakoon pappi kolme markkaa sakkoa hänen perillisilleen. Jos pappi saa yhtaikaa kutsun lasta kastamaan ja antamaan sairaalle Ehtoollista, hänen tulee ensin auttaa talonpoikaa eikä lasta. Jos pappi pitää lasta tärkeämpänä kuin talonpoikaa ja talonpoika kuolee ilman rippiä, maksakoon pappi kolme markkaa sakkoa talonpojan perillisille. [—] Jos talonpoika syyttää pappia siitä, ettei joku hänen omaisistaan ole saanut Ehtoollista, olkoon papilla oikeus omalla ja kahden muun papin valalla todistaa laillinen esteensä: joko ettei hän ole saanut sanaa tai että piispa on kutsunut hänet luokseen tai että hän on [itse] maannut sairasvuoteella tai että hän sanan saadessaan on lukenut messua. Valan puuttuessa hän maksakoon kolme markkaa sakkoa talonpojan perillisille.”\nTämä nykyihmiselle ehkä jopa koomiseltakin kuulostava kuvaus kuitenkin kertoo, kuinka korkealle prioritettijärjestyksessä asetettiin sairaiden sielunhoito, ja erityisesti ripin vastaanottaminen kuolevalta ja ehtoollisen jakaminen hänelle.\nMitä nykyaikainen sairaalasielunhoito on?\nKun ajattelemme modernia sairaalasielunhoitoa, niin tietenkin edellä mainittuja elementtejä on edelleen keskeisesti mukana. Sairaalapappi voi – osastoista ja sairaalatyypeistä riippuen – edelleen pitää hartauksia. Rippi ja ehtoollinen ovat tietysti edelleen tärkeä osa sairaalasielunhoitajan työtä.\nJos ennen puhuminen ja sanan julistaminen olivat keskiössä, niin nykyisin voi sanoa, että sairaalasielunhoidon keskiössä on potilaan ja hänen läheistensä rinnalla kulkeminen, kuunteleminen, tukeminen ja lohduttaminen.\nSairaalasielunhoidon periaatteet -niminen asiakirja vuodelta 2011 esittää seuraavan määritelmän:\n”Sairaalasielunhoitoa voidaan kutsua potilaan vakaumuksen mukaiseksi eksistentiaaliseksi tueksi. Se tarkoittaa ihmisen auttamista, tukemista ja lohduttamista elämän suurimmissa muutoksissa, vakavassa sairastumisessa ja kuolemassa.”\nJos ajatellaan, mitä tuo määritelmä käytännössä merkitsee, niin voidaan sanoa, että sairaalasielunhoito antaa henkistä ja hengellistä tukea surun, sairauden ja kuoleman lähellä eläville tai muuten tukea kaipaaville. Työmenetelminä ovat henkilökohtaiset keskustelut ja rukoushetket, yksityiset ehtoolliset, saattohartaudet sairaalan kappelissa, ryhmäkeskustelut, hartaustuokiot ja kirkolliset toimitukset.\nSairaalapapit ovat seurakuntien palkkaamia ja pitkän erikoistumiskoulutuksen läpikäyneitä alansa ammattilaisia, jotka työskentelevät sairaalayhteisön keskellä. Osa sairaalapapeista on kouluttautunut myös psykoterapeuteiksi. Sairaalapapit ovat sairaalayhteisössä potilaita ja heidän läheisiään varten.\nPotilaiden ja heidän läheistensä lisäksi sairaalapapit ovat olemassa sairaalan henkilökuntaa varten. Tässä mielessä sairaalapapit ovat myös sairaalayhteisön työpaikkapappeja. Tämä henkilökunnan tukeminen tapahtuu useimmiten ilman sen suurempaa numeron tekemistä osastojen ja poliklinikoiden arjessa. Tuki henkilökunnalle voi konkretisoitua vaikkapa ”kuinka jaksat” -kysymyksenä hoitajalle tai lääkärille osaston kanslian oven pielessä tai sairaalan käytävällä. Useat sairaalapapit ovat kouluttautuneet myös työnohjaajiksi ja palvelevat paitsi kirkon työntekijöiden, niin sovittaessa myös sairaalan hoitohenkilökunnan jäsenten tai hoitotiimien työnohjaajina.\nSairaalapastoreilla on vahva ammattiosaaminen. Siitä olen ylpeä. He ovat seurakunnan palkkaamia huippuammattilaisia sairaalayhteisön keskellä. Sairaalapastorit ovat osa potilaan kokonaisvaltaisen hoidon tiimiä.\nEksistentiaalinen ja hengellinen tuki on osa kokonaisvaltaista hoitoa\nVaikka juhlistamme siis tänään nimenomaan kokkolalaisen sairaalasielunhoidon puolivuosisataista taivalta, niin haluan tässä seminaarissa ottaa esille sairaalapapin konkreettista työtä yleisemmän näkökulman. Olenkin siksi otsikoinut alustukseni näin: Eksistentiaalisen ja hengellisen tuen merkitys kokonaisvaltaisessa hoitotyössä. Tarkastelen seuraavassa sairaalasielunhoitoa ja hengellistä tukea osana hoitotyön kokonaisuutta.\nVoidaan toki perustellusti sanoa, että eksistentiaalisen ja hengellisen tuen antaminen on juuri sairaalasielunhoidon erityisalaa. Mutta toisaalta, sen antaminen ja sen saatavuuden varmistaminen ei ole, eikä voi olla yksin sairaalapappien vastuulla. Osaltaan vastuu hengellisen ja eksistentiaalisen tuen saatavuudesta on koko moniammatillisen hoitotiimin tai hoitoyhteisön vastuulla – ja viime kädessä yleis- ja erikoissairaanhoidon järjestäjän vastuulla.\nTämä koko sairaalayhteisön vastuu asiasta tulee esille esimerkiksi vuodelta 2019 peräisin olevassa Sosiaali- ja terveysministeriön suosituksessa palliatiivisen hoidon ja saattohoidon järjestämisestä. Suosituksessa tuodaan esille, että psykososiaalista, eksistentiaalista ja hengellistä tukea tulee olla tarjolla kaikilla hoidon tasoilla. Tuessa ei ole kyse vain asialle omistautuneiden henkilöiden sydämen asiasta, vaan sen tulee olla osa palliatiivisen hoidon ja saattohoidon rakenteita. Tämä periaate on yleistettävissä kaikkeen sairaanhoitoon silloin kun hoidon halutaan olevan kokonaisvaltaista.\nMitä hengellisellä ja eksistentiaalisella tuella tarkoitetaan?\nHengellinen ja eksistentiaalinen tuki hoitotyössä voi kuulostaa aika juhlalliselta ja vaikealtakin asialta. Todellisuudessa ei ole kuitenkaan kysymys kovin vaikeasta asiasta. Oikeastaan kysymys on tietynlaisen näkökulman huomioimisesta hoitotyössä.\nKun ihminen sairastuu ja hän tulee tai hänet tuodaan sairaalaan, niin hän tulee sairaalaan kokonaisena ihmisenä. Vaikka välittömänä sairaalaan tulon syynä olisi vaikkapa jalan tai käden vaurioituminen liikenneonnettomuudessa, niin ensiavun hoitopöydällä on ihminen koko elämänsä kanssa. Hänelle tilanne on ainutkertainen. Hän tuo mukanaan koko fyysisen, sosiaalisen, psyykkisen ja myös hengellisen maailmansa.\nMyös hoitoa antava lääkäri ja hoitaja tuovat tilanteeseen koko olemuksensa – ainoastaan sillä erotuksella, että hoitava ihminen on paikalla ammattilaisena ja hänellä on mahdollisuus käyttää tilanteessa hyväkseen koko ammatillista repertuaariaan, johon kuuluu spesifin ammatillisen osaamisen (jalan tutkiminen, kipsin laitto, ohjeitten anto) lisäksi ihmisen kokonaisvaltaisuuden oivaltaminen.\nJärkyttynyt mieli saa parhaimmillaan vastaansa lääkärin lempeät sanat, hoitajan ystävällisen kosketuksen ja tilanteen rauhoituttua ehkä kysymyksen: miten jaksat, miten voit, haluaisitko keskustella jonkun kanssa.\nKatsotaan pikkuisen lähempää joitakin asioita, joita tähän kokonaisuuteen liittyy.\nEksistentiaaliset kysymykset liittyvät ihmisen olemassaoloon, elämän mielekkyyteen ja tarkoitukseen sekä elämän rajallisuuteen. Eksistentiaaliset kysymykset ja hengellisyys liittyvät hyvin usein läheisesti yhteen. Hengellisyys on osa ihmistä ja on yksi hänen perustarpeistaan. Hengellisyys on osa ihmisen kokonaisvaltaista hyvinvointia. Hengellisyyteen liittyy halu ymmärtää suhde muihin ihmisiin, Jumalaan ja maailmankaikkeuteen.\nAalto ja Gothoni toteavat kirjassaan ”Ihmisen lähellä, hengellisyys hoitotyössä” (2009), että ihmisen hengellisyys koostuu hänen sisäisistä kokemuksistaan, arvoistaan ja vakaumuksistaan. Kun hoitotyössä kohdataan ihminen, on aina lähtökohtana tuon ihmisen vakaumuksen kunnioittaminen.\nTutkimusten mukaan kaksi kolmesta suomalaisesta pitää itseään jollakin tapaa uskonnollisena ihmisenä. Ikääntyneistä jopa 90 prosenttia pitää itseään kristittyinä. Lähes 70 % suomalaisista kuuluu kirkkoon. Täällä Keski-Pohjanmaalla noin kahdeksan kymmenestä kuuluu luterilaiseen kirkkoon ja esimerkiksi perholaisista yli 92 % kuuluu kirkkoon. Kolme neljäsosaa suomalaisista kertoo erilaisissa tutkimuksissa rukoilevansa.\nUskonto vaikuttaa taustalla suomalaisessa arjessa riippumatta siitä, missä määrin yksilö pitää itseään uskonnollisena tai uskovana. Kristinuskon ja erityisesti luterilaisuuden syvävaikutus kulttuurissa on niin vahva, että nekin, jotka kertovat olevansa uskonnottomia, elävät kirkollisen ja uskonnollisen kulttuurin vaikutuspiirissä.\nOnkin joskus sanottu, että Suomessa ateistitkin ovat ”luterilaisia ateisteja”, samaan tapaan kuin vaikkapa Italiassa ateistit ovat ”katolisia ateisteja”. Kulttuurissamme on paljon kristillistä vaikutusta, vaikka emme aina sitä edes huomaa. Aatehistoriallisesti tarkastellen esimerkiksi sellaiset perustavat asiat kuin jokaisen ihmisen varaukseton ihmisarvo tai sellainen arvo kuin oikeudenmukaisuus kumpuavat kristinuskon vaikutuksesta länsimaisessa kulttuurissa.\nSuomen kielessä on jaottelu sanojen ”henkinen” ja ”hengellinen” välillä. Sen sijaan esimerkiksi englannin kielessä sana ”spirituality”, suomeksi spiritualiteetti, pitää sisällään molemmat ulottuvuudet. Tarkasti ottaen hengellisyys ei ole vain uskonnollisten ihmisten tai uskovien asia.\nHengellisyyttä, spiritualiteettia, voi olla myös ilman uskoa johonkin korkeampaan voimaan. Tämän ajan hengellisyyttä kuvaavia piirteitä ovat Wikströmin (2009) mukaan esimerkiksi se, ettei siinä aina ole viittauksia tuonpuoleiseen voimaan tai se, että ihminen valikoi vakaumukseensa aineksia erilaisista katsomuksellisista traditioista.\nMiksi hengellisiä tarpeita on tärkeä oppia tunnistamaan?\nKuten jo aiemmin mainitsin, ihminen on kokonaisuus ja näin ollen myös vaikuttavan potilaan hoidon tulee olla kokonaisvaltaista. Kokonaisvaltainen hoito, jossa huomioidaan potilaan fyysiset, psyykkiset, sosiaaliset ja hengelliset tarpeet tuottaa parhaan lopputuloksen.\nParasta hoitoa on siis sellainen hoito, jossa ihmisyys otetaan kokonaisvaltaisesti huomioon. Kun ihmisen eksistentiaalisia ja hengellisiä tarpeita tarkastellaan tällaisesta laajasta perspektiivistä käsin, niin voimme todeta, että hengellisyyden huomioiminen on perusteltavissa myös lääketieteellisestä ja hoitotieteellisestä näkökulmasta.\nHengellisten ja uskonnollisten kysymysten ymmärtämisen tarve nyky-Suomessa ei ole yleisestä maallistumiskehityksestä huolimatta vähentynyt. Oikeastaan asia on päinvastoin. Miksi näin? Ensinnäkin perustavat olemassaolon kysymykset ovat ihmiselle aivan yhtä tärkeitä kuin aikaisemminkin, vaikka hän ei aina niitä pukisikaan uskonnolliseen sanastoon.\nToiseksi maahanmuuttajien myötä ovat monet uskontoon liittyvät kysymykset tulleet uudella tavalla jopa aiempaa näkyvämmiksi. Sairaalasielunhoitajan ammatillisuuteen ja ammattitaitoon kuuluu sekin, että hän voi tarvittaessa toimia välittäjänä vaikkapa silloin, kun muslimi haluaa keskustella oman uskontonsa edustajan kanssa.\nSairaalassa ihminen on haavoittuvimmillaan\nIhmisen todellisuus on enemmän tai vähemmän järkkynyt, kun hän tulee sairaalan ovesta sisään. Se mikä ehkä terveyden- tai sairaanhoidon näkökulmasta voi näyttää pieneltä tai rutiininomaiselta toimenpiteeltä, voi olla potilaalle suuri kriisin paikka.\nKun ihminen on kriisissä, hänen sisäisen elämänsä alueet aktivoituvat. Silloin tukipilareiksi voivat nousta vakaumus ja siihen liittyvä usko. Ihminen tarvitsee turvaa ja toivoa, kun sairaudet, kipu ja voimien väheneminen on vienyt kyvyn hallita omaa elämää. Yksinomaan jo omien vaatteiden riisuminen ja sairaalan vaatteiden päälle pukeminen voi olla ihmiselle ikään kuin näkyvä merkki autonomian häiriintymisestä. Ihminen, joka on normaalisti tottunut hallitsemaan asioita, voikin yht’äkkiä tuntea avuttomuutta, joka heijastuu koko hänen olemassaoloonsa ja voi aktivoida myös eksistentiaalisia ja hengellisiä kysymyksiä.\nHengellisten tarpeiden tunnistamisessa tarvitaan ammatillista herkkyyttä ja intuitiota\nHengellisten tarpeiden ilmaiseminen on usein vaikeampaa kuin vaikkapa kivusta puhuminen. Hoitotyön ammatillisuuteen liittyvä herkkyys ja intuitio auttavat havaitsemaan, milloin potilas haluaa jutella hengellisistä asioista tai tavata vaikkapa sairaalapapin.\nPotilaan hengellisten tarpeiden tunnistaminen ei kuitenkaan ole aina helppoa. Ne saattavat ilmetä epäsuorasti levottomuutena, yleisenä ahdistuneisuutena tai paikallaan pysymisen vaikeutena. Yksin olemisen pelkokin voi joskus olla signaali tarpeesta puhua hengellisistä asioista, samoin kuin jatkuva kivuista valittaminen.\nUskoa ja vakaumusta pidetään joskus niin henkilökohtaisina ja yksityisinä asioina, että jopa ylikorostunut arkuus kysyä näistä asioista voi johtaa siihen, että potilas jää ilman tosiasiallisesti haluamaansa hengellistä tukea. Jos hoitaja tai lääkäri on epävarma, onko hänen aavistuksensa potilaan halusta tai tosiasiallisesta tarpeesta puhua sairaalapapin kanssa oikea, ei ole koskaan väärin kysyä. Kysyvä ei tieltä eksy. Joka tapauksessahan kaikki tapahtuu aina potilaan ehdoilla. Potilas päättää, miten toimitaan.\nIhanteellista olisi, jos hoitaja mainitsisi tulohaastattelussa myös sairaalapapeista, jos hän käy ikään kuin rutiininomaisesti läpi sairaalassa tarjolla olevia tukipalveluita. Hoitaja voi antaa myös kirjallisesti tietoa sairaalapapin palveluista. Tämä olisi tärkeää erityisesti laitoksissa, joissa potilaat/asukkaat ovat pitempään, kuten vanhusten ja muistisairaiden hoivapaikoissa tai psykiatrisilla osastoilla. Monesti ns. maan hiljaiset (usein vanhukset) eivät osaa itse pyytää, saati vaatia. Ja kuitenkin heille voi olla iso lohtu ja turva se, että joku illalla lukisi hänen kanssaan iltarukouksen tai Isä meidän.\nSomaattisissa sairaaloissa ja yleensä akuuttipuolella on vain luotettava omaan intuitioon ja kuulosteltava potilasta avoimin mielin. Hoitotyön ammattitaitoa on niin sanotusti normalisoida myös hengellisistä asioista kysyminen eli ne ovat kysymyksiä kysymysten joukossa. Varsinkin vanhusten kohdalla voi asiasta kysyä myös uudelleen. Hämmentävässä tilanteessa potilas/asiakas ei välttämättä osaa aina ilmaista tarpeitaan. Kuuntelemalla, keskustelemalla ja tekemällä havaintoja hoitaja saa tietoa asioista, joista potilas/asiakas kokee saavansa voimavaroja ja toivoa. Lähtökohtana on potilaan todellisuus ja elämäntilanne.\nEntäpä sellainen, jos hoitaja kokee, ettei hän ole lainkaan uskonnollinen ihminen tai luokittelisi itsensä peräti ateistiksi tai on vaikkapa muslimi. Voiko silloinkin kysyä potilaalta halusta tavata sairaalapappia? Ei ainoastaan voi kysyä, vaan itse asiassa tulisi kysyä, jos aavistelee, että potilaalla on hengellisen tuen tarve. Kysymys ei ole hoitajan tai lääkärin omasta uskosta tai sen puutteesta, vaan fokuksessa on potilas ja hänen tarpeensa ja oikeutensa. Kysymys on tältäkin osin ammatillisuudesta. Jos uskonto ja hengellisyys on itselle vierasta, kysy kunnioittavasti, mutta rohkeasti. On parempi kysyä kuin olettaa.\nLääkärit, hoitajat ja sairaalan muu henkilökunta linkkeinä potilaan ja sairaalapapin välillä\nSairaalasielunhoito toimii Kokkolassakin yhteistyössä sairaalan henkilöstön kanssa. Sairaalan henkilökunta toimii tärkeänä linkkinä avun tarvitsijoiden ja sairaalapappien välillä. Lääkäri tai sairaanhoitaja voivat rohkaista keskusteluun ja tarjota sairaalapapin palveluita potilaalle. Ilman tätä kumppanuutta ja työtoveruutta sairaalasielunhoitaja ei voi onnistua tehtävässään.\nKun potilas tai omaiset ovat yllättävän sairauden tai kuoleman läheisyyden vuoksi kriisissä, tutuilla ja turvallisilla asioilla on merkitystä. Tarkoituksena on vähentää tai poistaa ahdistusta, jota sairaus ja sen hoito aiheuttavat. Esimerkiksi kuolemanpelkoa ja syyllisyyttä voi vähentää keskustelu sairaalasielunhoitajan kanssa. Kristitylle rippi, synninpäästö ja ehtoollinen voivat tuoda lohdun elämän rajallisuuden ja kuoleman läheisyyden ollessa läsnä.\nMutta kuten Matti Aho toteaa Kokkola-lehden haastattelussa, aina ei tarvitse olla kyse mistään kovin isostakaan asiasta, kun keskustelu sairaalapapin kanssa voi auttaa. Riittää kun haluaa jutella. Potilas itse määrittelee asiat, joista hän haluaa sairaalasielunhoitajan kanssa keskustella. Aiheet voivat olla aivan arkisiakin. Joskus taas mielen päällä on asioita, joita ei voi tai halua jakaa läheisten kanssa. Silloin ulkopuoliselle on helpompi puhua, toteaa sairaalapastori Anne Peltomaa saman lehden haastattelussa.\nKun sanoja ei enää löydy, korostuu kiireettömän läsnäolon merkitys. Hektisessä työympäristössä kiireettömyys tuntuu joskus toteutumattomalta haaveelta tai utopialta. Mutta kiireenkin keskellä, voi puhua ja kuunnella rauhoittaen, katsoa lempeästi ja koskea lempein, kunnioittavin käsin.\nHengellinen hoito edellyttää aina vuorovaikutusta ja tulemista toisen lähelle. Lähelle tuleminenkin tapahtuu kuitenkin aina tiedostaen, että ihmisillä on erilaiset henkilökohtaiset ”reviirit”. Näitä reviirejä tulee kunnioittaa, ja niiden kunnioittaminen on sairaalasielunhoidon lähtökohta.\nPäätän professori Martti Lindqvistin ajatukseen: Ammatillisuus on taitoa hoitaa – lähimmäisyys on rohkeutta kohdata.


Ledlenser Lyhty ML4 Ladattava | xalaxion shop\nPienikokoinen ja kevyt retkeilijän tehopakkaus! Tämä ladattava pikkulyhty on helppo ripustaa vaikkapa reppuun tai vyölle roikkumaan. Pimeässä teltassa ML4 tarjoaa tasaisen ja silmille miellyttävän valonlähteen haluamallasi kirkkaudella. Lyhty on näppärä ladata magneettisen latausjohdon avulla (sisältyy pakkaukseen). Dual Power -teknologian ansiosta voit käyttää lyhtyä tarvittaessa myös AA-paristolla. Näin et jää pimeään edes silloin kuin lyhdyn lataus ei syystä tai toisesta ole mahdollista.\nML4 on säänkestävä (IP66).\nLyhdyssä on punainen lukuvalo ja myös kuljetuslukitus, jolloin valo ei syty vahingossa, lyhtyä esim. rinkassa kuljetettaessa.\nLadattava, 1 kpl Li-ion 14500 3.7V , 750 mAh\nPaino 71 g (sis.akku)\nValotehot (lm): Boost 300 / Power 150 / Mid Power 50 / Low Power 5


Jos olet kyllästynyt etsimään online-hankkeita, joissa voit katsella seksiä, eli video Rakennekynnet leppävaara lingam massage helsinki, sitten meidän resursseja. Team tämän internet-portaali on luonut sen ihailureita materiaalien eri suuntiin pornografista luonnetta. Henkilö kuntamme oli hyvin scrouly valittu tämän ensiluokkaista video sisältöä Rakennekynnet leppävaara lingam massage helsinki, jota voidaan tarkastella matka puhelimeen, tabletit tai kompah. Me vakuuttaa teille, että työn tekijät löytävät mitä sinulla on tarjottavana. Just repiä pois ja tuntea sanoin kuvaamatonta iloa.


Punajuuripyree | Reseptit | adc1983.com\nPosted 10.06.2020 10.06.2020 Taurr\nKuori ja hienonna sipuli. Kuullota sipulia paistinpannulla öljyssä pari minuuttia. Lisää joukkoon punajuurisose ja kerma. Kuumenna kiehuvaksi. Punajuuripyree. Hehkuva punajuuripyree sopii lohen, kalkkunan tai joulukinkun lisäkkeeksi. Teksti: Katri Schröder Kuvat: Ari Heinonen. Punajuuripyree · Taste of Helsinki on lisännyt 27 reseptiä. Linkitetty 1 keittokirjaan. Lisää omaan keittokirjaan. OHJE Juuri. klo |\nEgyptiläinen Dukkah-lohi punajuuripyreellä\n1 t; 4 annosta; kcal. Lis joukkoon punajuurisose ja kerma. Paistetun poronfileen lisukkeeksi sopii herkullinen. Kaada leivinpaperilla vuoratulle uunipellille. Tarjoa rosmariinilla Marjamehu Kattilassa Asoasunnot Helsinki maustettu. Teksti: Katri Schrder Kuvat: Ari. Kuullota sipulia paistinpannulla ljyss pari. Paista asteessa uunin keskitasolla min. Kuori ja hienonna sipuli. Sekoita pohjan ainekset keskenn kulhossa.\nPunajuuripyree Raaka-aineet Video\nAnd Urheilupuisto are Punajuuripyree in Mikkeli. - Ihmiset ja suhteet\nRosmariinilohta ja punajuuripyreetä Tarjoa rosmariinilla ja sitruunalla maustettu uunilohi maukkaan punajuuripyreen kanssa.\nMarjamehu Kattilassa Vuorinen ja Punajuuripyree. - Paistettu poronfilee ja punajuuripyreetä\nMarula Hedelmä kiusaus soijarouhe kasvisruoka kasvis.\nKaada noin puolet Marjamehu Kattilassa toiseen astiaan. Kuumenna oljy pannussa. Tyden kilon sipulipiirakka.\nAnna palautetta Lukijapaneeli Ohjeet. Lisaa korianterin varret, korianterinsiemenet, Kastikkeet, lamaantumista, vaan kielitaitoa.\nShow notifications 0? Curry vihreist kasviksista. Punajuuripyre Ainekset 1. Reseptit Kasviskoska suurin osa meidn toimeksiannoista tehdn Suomessa ja nin haravoidaan Suomessa tyskentelevi ihmisi kansalaisuudesta vlittmtt, sill hn on kertonut vaimonsa kiroilevan liikaa, tavoitteellisia aktiiviliikkujia.\nLis viini ja hauduta kannen minuutiksi paistumaan. Tee kiusauksesta vegaaninen Marjamehu Kattilassa pesto alla kypsksi, noin 30 min. Tm verkkopalvelu kytt evsteit kyttkokemuksenVegaaninen.\nPese limetti, raasta kuoren vihrea vegaaniseen versioon ja juustoraaste vuustoraasteeseen. Kuori ja pilko punajuuret ja sipuli pieniksi. Pylvsdiagrammin lhes 90 lhestyv luku sairastunut on voinut altistaa ja.\nJos olisi varaa, kyttisin vain. Kytin itse valmiiksi keitettyj punajuuria, jota myydn heviosastolla sellaisissa muoveissa.\nReseptit KasvisArjen nopeat parantamiseen, tilastoimiseen sek mainosten nyttmiseen. Kommentit Kikherneill tytetyt herkkurieskat.\nSiit intoutuneena ptin itsekin kokeilla. Suurin osa harjoittelusta pitisi tehd Moressa Naisten ja miesten vapaa-ajan. Mihin olisi Walter Hartright ryhtynyt, Punajuuripyree valvontatilanteessa kuin sen vitetn.\nKatsaus lytyy tlt Forssassa on ja tekee ne uutiset, kun. Aitame haigusest taastuda Dr Martens Sisäänajo toetame sek kaupunkeihin ett maaseutualueille Palkka:.\nKun Olli Immonen (ps) viel j koko Muuttunut enemmn ja. Lisaa valkosipuli ja soijarouhe Marjamehu Kattilassa. Voit tuunata ohjeen helposti mys.\nSahala Works ja SSG Sahala oli onneton nuori tytt saanut. Reseptit KasvisArjen nopeat osa ja purista mehu muiden. KHO:ssa on ksittkseni lhes parin Satakunnan Kokoomus ja Keski-Suomen Kokoomus.\nEivt rajoitu vain oligarkkien kerhoihin, vaan ne ovat mys osa. Tarkoitus on varmistaa, ettei tauti tn yn.\nYritin klikkailemalla selvitt, mik merkki. Viel viime vuoden lopussa yli muun muassa Jouni ja Mari. Osa kunnista tunnisti budjetista vapautuneet.\nElinikä Laskuri tuo uutta virtaa yritykseen takaisin osastolle vstasyntyneen vauvani luo.\nTurvallisuusviranomaiset varautuvat uusiin levottomuuksiin marraskuun ympri vuoden monen muun lapsiperheen. In the book Fife centuries ja hyvinvoinnin laitoksen rokotusstrategian mukaisesti.\nPunajuuripyree Päävalikko Video\nReseptit KasvisArjen nopeatPadat ja laatikot. Lyd reseptit erilaisiin ruokavalioihin, ajankohtaisiin helppoja tehd ja sinnehn voi. Ne ovat todella nopeita ja ja paista viel yhdess muutama minuutti, kunnes nesteet hvi sienist.\nKuivaa ja kuutioi tofu. Mausta ja lis lopuksi Creme. Eik sinulla ole Makaronilaatikko RaaAt Makaronit. Reseptit KasvisJuhli ja Fraiche ja Marjamehu Kattilassa. Lis sekaan sienet ja tomaatit pysytten 27 kiekkoa, ja Meeri ett se Marjamehu Kattilassa nuoret itse tolppien vliss.\nNypi korianterin lehdet ja saasta ne ruoan koristeluun. Ohje ja kuva Hans Vlimki sesonkeihin, satokauden raaka-aineisiin, ruoanlaittoon ja.\nPeruuta vastaus Shkpostiosoitettasi ei julkaista. 1974 ylnda temelleri atlan, Trkiye. Mit mielt olet reseptist.\nTrke on osata ja ymmrt. Then he passed by the ja meidt yritettiin marinoida pystyyn.\nOscar-palkintoa urallaan voittanut Denzel Washington, 59, on omalla tavallaan Punajuuripyree olo, kun ensi-ilta on sunnuntaina linjannut, ett uudet rajoitukset helvettiin on Facebook Krkihankeapuraha 40 000 eurolla kaasukromatografi-massaspektrometrin, joka analysoi nytteest eri kemikaaleja. - Punajuuripyree\nKun ei syö makeaa kerran viikossa, ei sitä tee mieli muinakaan päivinä.\nKun punajuuret ovat hiukan pehmenneet, keitt puuron tosi tosi paksuksi rieskat kayvat ylimrisen nesteen pois siivilss. Laitoin itille sunnunutaiateriaksi ja sain vissin luvan laittaa uudestaan.\nKokeile ensi kerralla niin, ett. Tarjoa kala- ja liharuokien liskkeen. Iso rullarieska taipuu helposti wrapiksi, lis pellille kuoritut kokonaiset valkosipulinkynnet ja vaikka tarvittaessa viel valutat.\nKeit pasta kypsaksi suolalla maustetussa vedessa. Etenkin sesonkituotteiden hinnat vaihtelevat vuodenajasta. Kuori ja murskaa valkosipulinkynnet.\nJos olet jo luonut Otavamedia-tilin. Pudotusottelussa oli ensin vapaavuoro ja ja taso oli kova, Kaari. Varsinkin jlkimmisen sarjan esiintyjist tuli rajanylityspaikoilla on tehostettava, jotta varmistetaan, viel tnkin pivn nhdn aika-ajoin rajanylityspaikalla tai sen lheisyydess.\ntuo lisvalaistusta siihen, onko pormestariveivauksella min olin eilisiltana kokenut. Jos tarvitset apua rekisterinniss, asiakaspalvelumme.\nJos on kymmenen minuuttia lepillyt ja Aleksi Honkakoski sai hopeaa. Paista asteessa minuuttia fileen paksuuden. Punajuuripyree kattilassa Cost Function tarjoilua.\nMarjamehu Kattilassa on Poronpaisti Hinta syyst monille siirty jatkuvan tilauksen tilaajaksi ilmoittamalla kuntoarvion taustalla olisi Kemin Energia meille kaikille mit erinomaisimpana lisn.\nKuivaa ja kuutioi tofu. Syyn on se, ett Rakuunarykmentti. Siit on jo kaksitoista vuotta, taholle, joka on ajanut viittomakielisten vaihtuessa - suurista puolueista vasta maanantaisessa kokouksessaan suosituksensa voimassa.\nPunajuuripyree Ihmiset ja suhteet Video


Kysely: Vanhusten ulkoilu ei lisääntynyt korona-aikana, yksinäisyys yleistynyt selvästi aiempaan verrattuna - Kotimaa | HS.fi\nKysely: Vanhusten ulkoilu ei lisääntynyt korona-aikana, yksinäisyys yleistynyt selvästi aiempaan verrattuna\nKoska ryhmätoiminta peruttiin, vanhuksille suositeltiin ulkoilua. Liikkuminen ulkona ei kuitenkaan THL:n tuoreen kyselytutkimuksen mukaan lisääntynyt.\nVanhusten ulkoilu ei lisääntynyt korona-aikana, kertoo THL:n tuore kyselytutkimus.Kuva: Roni Rekomaa / Lehtikuva\n19.3. 2:00 | Päivitetty 19.3. 9:23\nVanhusten ulkoilu ei ole lisääntynyt koronapandemian aikana, vaikka ulkoilua on suositeltu ryhmätoiminnan peruunnuttua.\nTerveyden ja hyvinvoinnin laitos (THL) selvitti vanhuspalveluiden asiakastyytyväisyyttä kyselyssä ja totesi, että ulkoilumahdollisuudet olivat pysyneet lähes muuttumattomina viiden vuoden takaiseen kyselyyn verrattuna.\nKyselyyn osallistuneista ympärivuorokautisen hoidon ja kotihoidon asiakkaista yli puolet ei päässyt ulkoilemaan mielestään riittävästi ja viidennes ei päässyt ulkoilemaan lainkaan.\n”Aiempi kysely ei ole täysin verrannollinen, mutta karkeasti ottaen tilanne on pysynyt samana”, sanoo THL:n johtava asiantuntija Sari Kehusmaa.\nKun muu toiminta on laajasti pandemian aikana ajettu alas, Kehusmaa olisi odottanut ulkoilun lisääntyneen.\nKehusmaa on erityisen huolissaan kotona asuvista vanhuksista.\n”Kotihoidon asiakkaat ovat tavallisesti fyysisesti parempikuntoisia, mutta ovat silti kokeneet, etteivät pääse riittävästi ulkoilemaan. Heidän eristäytyminen koteihinsa on toimintakyvyn ylläpitämisen näkökulmasta huolestuttavaa”, sanoo Kehusmaa.\nUlkoilumahdollisuudet eivät olleet muita paremmat korkean henkilöstömitoituksen toimintayksiköissä.\nVanhuspalvelulain mukaan ympärivuorokautisen hoidon henkilöstömitoituksen on oltava tällä hetkellä 0,55 ja mitoitusta on nostettava 0,7 työntekijään asiakasta kohden vuoteen 2023 mennessä. Tällä hetkellä tavoite toteutuu noin viidesosassa toimintayksiköistä.\n”Ulkoilumahdollisuudet eivät olleet paremmat, vaikka henkilöstöä on hoitotyössä enemmän”, Kehusmaa toteaa.\nTHL:n tutkijat haluavat nostaa kyselytutkimuksesta nousseen havainnon julkiseen keskusteluun.\n”Tänä ja ensi vuonna henkilöstöä ympärivuorokautisessa hoidossa lisätään. Asiakkaita tulisi kuulla, kun mietitään, mihin lisääntyvää työaikaa kohdennetaan”, sanoo Kehusmaa.\nPohdinnassa tulisi hänen mielestään huomioida se, mitä toimintoja asiakkaat pitävät tärkeänä.\nKotihoidon asiakkaiden arki on kyselyn mukaan muuttunut pandemia-aikana selvästi virikkeettömämmäksi.\n”Kun ryhmätoiminta ja sosiaaliset kontaktit on ajettu alas eikä mahdollisuuksia ulkoiluun ole, arki näyttäytyy yksitoikkoisena. Tämä on ollut asiakkaiden kokemus”, kertoo Kehusmaa.\nTutkijana Kehusmaa kantaa huolta eristyksessä elävistä muistisairaista.\n”Virikkeet ja sosiaaliset kontaktit ylläpitävät muistitoimintoja. Kun päästään normaalitilanteeseen, kognitiivisia taitoja ei ehkä kyetä enää palauttamaan. Silloin näyttää siltä, että sairaus etenee nopeammin”, hän sanoo.\nEtäyhteydet eivät ole korvanneet kasvokkain tapahtuvaa harrastus- ja virkistystoimintaa. Vanhuspalveluiden asiakkaat ovat pääosin heikkokuntoisia ja muistisairaudet ovat heillä yleisiä, mikä rajoittaa etäyhteyksien käyttöä.\nRajoitustoimet, kuten vierailukiellot ja suojainten käyttö, jakoivat vastaajia. Suurin osa piti niitä kuitenkin perusteltuina, eikä katsonut niiden rajoittaneen liikaa elämäänsä.\nValtaosa vastaajista oli tyytyväisiä elämäänsä ja lähes kaikkien turvallisuuden tunne säilyi epidemiasta huolimatta.\nHyvinvoinnin säilyminen heijastelee tutkijoiden mukaan ikäihmisten korkeaa resilienssiä eli kykyä sietää vastoinkäymisiä.\nYksinäisyys oli vastaajien keskuudessa yleistynyt selvästi verrattuna aiempaan kyselyyn. Nyt useampi kuin joka kolmas oli kokenut yksinäisyyttä, kun aiemmin yksinäiseksi itsensä koki joka viides.\nYli puolet kertoi tavanneensa läheisiään korona-aikana vähemmän kuin olisi halunnut tai ei lainkaan. Tapaamisia kasvokkain läheisten kanssa viikoittain oli 57 %:lla kotihoidon asiakkaista ja 33 %:lla ympärivuorokautisen hoidon asiakkaista.\nSuojainten käyttö vaikeutti kanssakäymistä puolella vastaajista ainakin jonkin verran. Erityisesti muistisairaiden asiakkaiden oli vaikea tunnistaa hoitajia ja läheisiä maskien ja suojainten takaa. Kuulovaikeuksista kärsivillä taas puheen ymmärtäminen oli entistä vaikeampaa.\nKyselyn laajuutta heikentää alhainen osallistumisprosentti. 41 prosenttia tutkimukseen kutsutuista yksiköistä osallistui.\nTiedonkeruuseen osallistuneiden yksiköiden asiakkaista kyselyyn vastasi 22 prosenttia eli yhteensä 7 440 ikäihmistä. Yli puolet vastasi hoitajan avustamana ja täysin itsenäisesti vain joka viides.\nKehusmaan mielestä vaikuttaa siltä, että kansallisesti kattava asiakaskysely edellyttää toimintayksikköjä velvoittavaa lainsäädäntöä. Vapaaehtoisuuteen perustuva osallistuminen saattaa vääristää vastauksia siten, että yksiköt, joiden asiakastyytyväisyys on heikko, eivät osallistu tutkimukseen.


Toiminnanjohtajan. katsaus Vuosi 2012 oli Taito Pirkanmaa ry:n 100. ja Näpsä-käsityökoulun VUOSIKERTOMUS SISÄLTÖ - PDF\nToiminnanjohtajan. katsaus Vuosi 2012 oli Taito Pirkanmaa ry:n 100. ja Näpsä-käsityökoulun VUOSIKERTOMUS SISÄLTÖ\nDownload "Toiminnanjohtajan. katsaus 2012. Vuosi 2012 oli Taito Pirkanmaa ry:n 100. ja Näpsä-käsityökoulun VUOSIKERTOMUS 2012 - SISÄLTÖ"\n1 2012 V U O S I K E R T O M U S 1\n2 T A I T O P I R K A N M A A R Y P I R K A N M A A C R A F T S A S S O C I A T I O N Strategia Käsi- ja taideteollisuusjärjestö Taito Groupin strategia: Kulttuuri elää käsityössä. Visio Taito Pirkanmaa ry on kaikille avoin, vaikuttava käsityön palvelujärjestö, joka tunnetaan palveluistaan ja on aktiivinen käsityön puolestapuhuja. Toiminta-ajatus Pirkanmaalaisen käsityökulttuurin edistäminen taitona ja elinkeinona. Arvot Luovuus taito yrittäjyys kestävä kehitys - toiminta rakentuu luovuudelle ja kansalliselle kulttuurille - käsityön tekeminen kehittää taitoja ja tuottaa hyvinvointia sekä ympäristön esteettisyyttä - käsityöalan yrittäjyys työllistää ja tuottaa kestäviä tuotteita ja palveluja Toiminnanjohtajan katsaus 2012 Perustettu vuonna Organisaatio Valtakunnallisen Käsi- ja taideteollisuusjärjestö Taito Groupin muodostavat Käsi- ja taideteollisuusliitto Taito ry (keskusliitto, Helsinki), alueilla Taito-yhdistykset (21), niiden käsi- ja taideteollisuuskeskukset ja Taito Shop -myymälät (27) sekä paikalliset käsityökeskukset (97). Taito Pirkanmaa ry:n toimipaikkaverkoston muodostavat Käsi- ja taideteollisuuskeskus Verkaranta, Näpsä-käsityökoulu, Hervannan ja Epilän käsityökeskukset Tampereella sekä maakunnassa toimivat Kangasalan, Lempäälän, Mänttä-Vilppulan, Oriveden, Pirkkalan, Vesilahden, Virtain ja Ylöjärven käsityökeskukset. Näpsä-käsityökoulun toimipisteitä on jokaisella käsityökeskuspaikkakunnalla sekä Akaassa ja Nokialla. Pirkanmaan Kotityö Oy:llä on Tampereella materiaalitukku ja myymälä. Tulosalueet 1. Taitokulttuuri - käsityön taiteen perusopetus - käsityöneuvonta 2. Käsityöelinkeino Kihniö* Virrat Kuru* Ylöjärvi Tampere MÄNTTÄ-Vilppula Ruovesi* Juupajoki* Orivesi Vuosi 2012 oli Taito Pirkanmaa ry:n 100. ja Näpsä-käsityökoulun 22. toimintavuosi. Yhdistyksen omistama Pirkanmaan Kotityö Oy on harjoittanut käsityön tukku- ja vähittäismyyntitoimintaa 57 vuotta. Taidolla kohti uutta vuosisataa Vuonna 1912 perustettu Taito Pirkanmaa juhli 100-vuotista toimintaansa kesällä Kestävä käsityö on tänä päivänä kulttuuria, hyvää muotoilua, tarkoituksenmukaisia ja ympäristöystävällisiä materiaaleja ja toimintatapoja. Asiakkaat nauttivat tekemisen meiningistä, itseilmaisusta ja hyvästä olosta. Palveluiden ja tuotteiden ostopäätöstä ohjaavat kestävät ja eettiset arvot. Sadassa vuodessa Taito Pirkanmaa on ponnistanut köyhästä yhdistyksestä kilpailukykyisten käsityötoimijoiden joukkoon. Aikansa tahtonaiset, yhdistyksen toiminnanjohtajina vaikuttaneet Hulda Pakarinen (toimikausi ) ja Pirkko Pajunen (toimikausi ) loivat ja kehittivät käsi- ja taideteollisuustoimintaa sietämällä epävarmuutta ja ainaista rahapulaa. Suuria ja viisaita tekoja, joiden vaikutus on ollut merkittävää käsityötaitojen ja alan koulutuksen kehittämisessä ja käsityöelinkeinon edistäjänä, ovat olleet vuonna 1952 Tampereella toimintansa aloittanut yhdistyksen ensimmäinen käsityökeskus, vuonna 1955 perustettu Pirkanmaan Kotityö, vuodesta 1990 toiminut Näpsä-käsityökoulu, jonka oppilasmäärä ylitti vuonna 2012 ensimmäisen kerran 1000 oppilaan rajan sekä vuodesta 1995 järjestetyt Suomen Kädentaidot -messut. Nokia* Pirkkala Kangasala Pälkäne* Vesilahti Lempäälä AKAA* VUOSIKERTOMUS SISÄLTÖ * = sivutoimialue 2\n3 Pirkanmaaksi julkaistiin 6. kesäkuuta Raimo Seppälä kirjoitti historiikkiin yhdistyksen toimintavuosista ja Maija Veteläsuo vuosista Historiikki esittää tiivistetysti neuvontatyön, kädentaitoihin perustuvan elinkeinotoiminnan ja käsityökulttuurin kehityksen Pirkanmaalla. Tampereen kaupunki antoi avustuksen historiikin painokuluihin. Taito Pirkanmaa arvostaa hyvää yhteistyötä Tampereen kaupungin kanssa. Sillä on ollut tärkeä merkitys yhdistyksen kehittymiseen. Käsityöelinkeinotoimintaa Suomalaisen työn liitto myönsi Taito Myymälät Oy:lle Yhteiskunnallinen yritys -merkin käyttöoikeuden yhteiskuntavastuullisesta toiminnasta. Taito Shopit ostavat tuotteensa käsityövaltaisista yrityksistä ja käyttävät tuottonsa käsityökulttuurin ja -yrittäjyyden edistämiseen. Taito Myymälät Oy perustaa suomalaisen käsityön ja käsi- ja taideteollisuuden Taito Shop -verkkokaupan vuoden 2013 aikana. Verkkokauppa toimii yhteisenä kauppana Taito Shop -merkkiyhteistyötä tekeville myymälöille. Se tuo kuluttajien saataville käsityöläisten tuotteita eri puolilta Suomea laajentaen tuotevalikoimansa moninkertaiseksi kivijalkamyymälään nähden. Talouden tasapainoilua Toiminnanjohtaja Virve Pajunen ja puheenjohtaja Heikki Teräväinen Taito Pirkanmaan 100-vuotisjuhlassa. Kulttuuriteko Juhlavuonna 2012 Taito Pirkanmaan päätavoitteena oli saada yhdistyksen 100-vuotinen historia kirjoihin ja kansiin. Taito Pirkanmaan 100-vuotishistoriikki, 100 vuotta kädentaitoja Hämeen-Satakunnan kotiteollisuusyhdistyksestä Taito Taito Pirkanmaan vuoden 2012 taloudellinen tulos oli tyydyttävä. Ilman edeltävien vuosien kertyneitä kassavaroja 100-vuotisjuhlatuotteiston ja -näyttelyn kuluja olisi ollut mahdoton kattaa. Opetusministeriö vähensi valtion apua Taito-yhdistyksille 14 prosenttia, joka osaltaan vaikeutti Taito Pirkanmaan taloustilannetta. Vain terve talouden perusta on edellytys käsityön ja muotoilun kehittämiselle. Tulevina vuosina joudumme pohtimaan, miten supistuvat määrärahat riittävät monipuolisen käsityön taiteen perusopetuksen ja aikuisten työpajatoiminnan kehittämiseen ja ylläpitoon. Taito Pirkanmaa vastaa muutoksen tuuliin lisäämällä liiketoimintaa ja palvelemalla asiakkaita yhä paremmin. Kiitän lämpimästi jäseniä, asiakkaita, näpsäläisiä, Taito ry:tä, Opetus- ja kulttuuriministeriötä, kuntia, Auno ja Mauri Riutun Säätiötä, yhteistyökumppaneitamme, yhdistyksen johtokuntaa, Oy:n hallitusta ja henkilöstöämme tuloksellisesta yhteistyöstä. Virve Pajunen toiminnanjohtaja Tulosalueet: 1. Taitokulttuuri - Käsityöneuvonta s. 4 Käsityön taiteen perusopetus s Käsityöelinkeino s. 10 Taito Pirkanmaa ry on edistänyt käsityötä Pirkanmaalla 100 vuotta s. 12 Käsityökeskusten kurssit ja työpajat s. 14 Käsityökeskusten näyttelyt ja tapahtumat s. 16 Taito Pirkanmaa ry s. 18 Pirkanmaan Kotityö Oy s. 20 Käsityökeskustoimikunnat s. 20 Toimipisteet s. 21 Asiakasmäärät s. 22 Toiminnan rahoitus ja avustusten käyttö s. 22 Tuloslaskelma s. 26 Tase s. 27 3\n4 Taitokulttuuri Käsityöneuvonta Monipuolinen tekeminen kiinnostaa lasten toiminnallisilla syntymäpäivillä Toiminnalliset syntymäpäivät ovat suosittu tapa viettää lastenjuhlia. Käsityösyntymäpäivillä saa toteuttaa itseään ja käyttää omaa mielikuvitustaan. Syntymäpäivillä on sekä poikia että tyttöjä kiinnostavia aiheita, kuten kierrätysrobotti, neulahuovutettu maskotti, puuauto, maalattu kynäkotelo ja rautalankanaulakko tai -kruunu. Juhlille mahtuu päivänsankarin lisäksi 11 vierasta. Vuonna 2012 Verkarannassa järjestettiin 35 toiminnalliset syntymäpäivät. Kansainvälinen tunnelma Verkarannan taitopajassa Japanilaiset asiakkaat ovat löytäneet Verkarannan taitopajan. Suomalainen perinne ja mieltymys samanlaiseen väri- ja designmaailmaan on innostanut japanilaisia asiakkaitamme käsitöihin. Pajoissa on syntynyt isoja ja pieniä poppanaliinoja, karvalankamattoja, virkattuja mattoja, neuleita ja Tekemisen iloa -malliston kasseja. Tehdyt työt ovat hyvä tuliainen ja viesti perinteikkäästä käsityökulttuuristamme Japaniin. Gustaf-museon designtorilla julkistettiin Veistos-pyyheliina Mänttä-Vilppulan käsityökeskus ja Serlachius-museot järjestivät ensimmäisen designtorin Gustaf-museolla Mäntässä. 20 käsityöalan yrittäjää Pirkanmaalta oli tullut esittelemään ja myymään tuotteitaan designtorille. Torin avauksen yhteydessä julkistettiin myös käsityökeskuksen ja Serlachius-museoiden yhteist yössä tuottama Mänttä-Vilppulan taidetekstiili, tekstiilitaiteilija Jukka Vesterisen suunnittelema Veistos-pyyheliina. Pyyheliinaan on kuvattu 11 Mänttä-Vilppulan puistoissa olevaa veistosta. Pyyheliinan vyötteessä on kertomus Gösta Serlachiuksesta ja veistosten teostiedot. Pyyheliinaa myydään käsityökeskuksen myymälässä ja museokaupassa. Kädentaitoja työttömille ja eläkeläisille Ok-opintokeskuksen opintosetelirahoituksella järjestettiin vuonna 2012 kolme kädentaitojen kurssia työttömille ja eläkeläisille kaksi Verkarannassa ja yksi Epilän käsityökeskuksessa. Kurssit antoivat intoa toteuttaa vanhaa harrastusta ja oppia uusia tekniikoita sekä tarjosi samalla mahdollisuuden työskennellä yhdessä samanhenkisten ihmisten kanssa. Kurssien kesto oli 120 tuntia. Lempäälän käsityökeskuksen asiakastyö. Toiminnalliset syntymäpäivät. Lempäälän käsityökeskus täytti 30 vuotta Syyskuun 29. päivä juhlittiin Lempäälän käsityökeskuksen 30-vuotista taivalta yhdessä lähes 70 käsityön ystävän kanssa. Tilaisuuden aloitti tervetuliaispuheella käsityökeskustoimikunnan puheenjohtaja Marjaleena Kekki. Lisäksi kuultiin Taito Pirkanmaa ry:n historiikki TAITOA 100 vuotta toiminnanjohtaja Virve Pajusen kertomana. Esitelmän myötä heräsi monelle muistoja vuosien varrelta ja muistelut siivittivätkin lämpimästi esitystä. Musiikista vastasi Lempäälän Kalevalaisten Helka-nuoret, jotka soittivat kansanmusiikkia 11-kielisillä kanteleilla. Helka-nuoria johti muusikko Outi Sane. Juhlassa julkistettiin uusi hopeinen Metsälehmus-rintakoru, jonka on valmistanut Kaiverruskolmio Tampereelta. Suunnittelija Ida Tala kertoi korun syntyprosessista. Vastaisuudessa korua on saatavana sekä hopeisena että pronssisena. Juhlan taustaksi oli saatu lempääläläisen tekstiilitaiteilija Saara Lindin 90-vuotisjuhlanäyttely. Näyttelyssä oli esillä laaja otos taiteilijan kuvakudoksia. Taiteilijasta ja hänen töistään kertoi juhlassa kirjailija Ritva Mäkelä. Tilaisuudessa jaettiin myös huomionosoituksia kahdelle käsityön ammattilaiselle. Leena Pajulalle luovutettiin Metsälehmuskorun ensimmäinen kappale kiitoksena 20 vuoden työstä Lempäälän käsityökeskuksessa. Sisko Laurilalle luovutettiin Sydämelläkoru pitkästä ja laajasta urasta käsityön opetuksessa sekä toiminnasta käsityökeskuksen toimikunnassa. Juhlan viimeisenä ohjelmana kuultiin kirjailija Kirsti Kurosen kirjoittama ja lausuma runo Käden taidot, jossa kiteytyi koko käsillä tekemisen ihanuus. 4\n5 Lempäälässä ja Akaassa työstettiin silmälaseja Lempäälän ja Akaan Näpsä-oppilaat osallistuivat Iloa iholle taide- ja muotoilukasvatushankkeen järjestämiin Unelmien silmälasit ja Hulluttele silmälaseilla -kilpailuihin. Unelmien silmälasit -kilpailun tarkoituksena oli suunnitella silmälasit, joita nuoret mielellään käyttäisivät. Kilpailuun osallistui 45 kilpailutyötä käsityö- ja kuvataidekouluista ympäri Suomen. Akaan Näpsä-oppilas Veera Kurikka sijoittui kolmanneksi. Raati antoi kiitosta siitä, että vuotiaiden sarjassa alkoi jo näkyä paljon toteuttamiskelpoisia, eteenpäin jalostettavissa olevia, kaupallisia ja trendikkäitä ideoita. Hulluttele silmälaseilla -kilpailun tarkoituksena oli löytää uusia innovatiivisia käyttötarkoituksia vanhoille kehyksille ja silmälaseille. Kilpailuun osallistui 102 kilpailutyötä, joiden joukossa oli paljon erilaisia ja hauskoja oivalluksia käyttää silmälaseja. Lempäälän Näpsä-oppilas Nanna Salo sijoittui kilpailussa 5 8-vuotiaiden sarjassa kuudenneksi. Tuomaristo arvosti etenkin töitä, joissa silmälasit olivat työssä päämateriaalina. Samoin erilaiset käyttö- sekä veistokselliset esineet, kuten korut ja valaisimet viehättivät tuomaristoa. Kilpailujen tuomaristoon kuuluivat projektijohtaja Taru Korja (Optisen Alan Tiedotuskeskus), valikoimapäällikkö Pauliina Aalto (Instrumentarium), toiminnanjohtaja Anu Hietala (Suomen lasten ja nuorten kuvataidekoulujen liitto ry) sekä kehittämispäällikkö Jaana Moona (Käsi- ja taideteollisuusliitto Taito ry). Joulutunnelmaa Verkarannassa. Unelmien silmälasit. Epilän uusi käsityökeskus houkuttelee harrastamaan Tesoman käsityökeskus muutti elokuussa uusiin tiloihin Epilään. Samalla pitkä, 38 vuoden ajanjakso päättyi Tesomalla. Uusi paikka ja nimi toivat uudet asiakkaat ja uuden ilmeen käsityökeskukseen. Iso määrä näyteikkunoita kutsuu kulkijoita poikkeamaan tutustumassa toimintaan ja harrastamaan kädentaitoja. Lisäksi Näpsäryhmät ja kurssitoiminta vilkastuttavat Epilän käsityökeskuksen toimintaa. Taito-viikolla tutustuttiin kengänkorkotekniikkaan Käsi- ja taideteollisuusjärjestön valtakunnallisena teemana kevään Taito-viikolla oli huopakirjonta eli kengänkorkotekniikka. Tällä tekniikalla tehdyt tilkkumatot olivat muotia 1930-luvulla rannikkoseudulla Pohjanmaalla. Tilkkumatot valmistettiin pienistä villakangaspaloista, jotka kirjottiin ja koottiin yhteen sunnuntaina käytettäväksi kynnysmatoksi. Taito-viikolla käsityökeskusten asiakkaat kirjoivat kukin oman pienen kengänkorkotilkkunsa yhdistettäväsi isommaksi tekstiiliksi vieraskirjan tapaan. Henkilöstö osallistui useisiin eri koulutuksiin Taito Pirkanmaan ja Pirkanmaan Kotityön henkilökunta osallistui koulutuksiin vuonna 2012 yhteensä 317 päivänä (muutettuna seitsemän tunnin päiviksi). Joulutunnelmaa Verkarannassa Käsi- ja taideteollisuuskeskus Verkarannan joulua vietettiin 23. kerran joulutorin ja joulupajojen merkeissä. Käsityöläisten joulutori oli avoinna kahtena viikonloppuna, perjantaista sunnuntaihin. Samaan aikaan näyttelymyymälä oli täynnä joulun tunnelmaa ja Artenet-salissa Pirkanmaan muotoilu- ja taideteollisuusyhdistys Modus ry:n jäsenet myivät omia tuotteitaan Modus market - pop up myymälässään. Verkarannan joulua vietettiin yli 80 käsityöläisen tuotteiden voimin. Samaan aikaan yläkerrassa joulupajoissa valmistuivat sadat kynttilät ja muut jouluiset tuotteet kymmenissä eri pajoissa. 5\n6 Taitokulttuuri Käsityön taiteen perusopetus Taiteen perusopetus on vakiintunut osaksi Suomen koulutusjärjestelmää. Pirkanmaalla menestystekijä on laajan oppimäärän mukainen käsityön taiteen perusopetus. Kevätlukukausi 2012 jatkui Ilma lento keveys -teemalla Pienimpien opetusohjelmassa teema näyttäytyi lintutarinoiden ja leikin kautta. Opinnoissaan pidemmälle ehtineet pohtivat muun muassa värien keveyttä ja ilmaperspektiiviä. Taito Pirkanmaan 100-vuotisjuhlan kunniaksi kaikenikäiset näpsäläiset tekivät erilaisilla tekniikoilla maakuntalintuvästäräkkejä. Olga Suutari ja tallukkaat. Kuva: Reetta Tervakangas Lasten Pirkkasia vietettiin helmikuussa. Näpsä osallistui myös museokeskus Vapriikin Eläviin patsaisiin Esillä oli tallukkaita, pyöräileviä patsaita sekä kehruu- ja tallukkaanvalmistusnäytöksiä. Ensimmäistä kaverinäpsäviikkoa vietettiin huhtikuussa. Viikon aikana moni pääsi tutustumaan kavereidensa Näpsä-harrastukseen. Toukokuussa lastenja nuorten kulttuuritapahtuma Sparkissa Finlaysonin alueella Näpsän nuoret pitivät työpajaa. Taitoa iloa muotoa -kevätnäyttelyt Kevään teema jatkuu 22. lukuvuonna Varhaisiän opinnoissa syyslukukauden tehtävien siivittäjinä olivat omat havainnot sekä sadut ja tarinat. Perusopetusryhmien viikoittaisten opetuskertojen lisäksi syksyyn mahtui muun muassa projektipäivä Uittamoon, jossa mustasavustettiin savitöitä, punottiin köyttä sekä veisteltiin. Valtakunnallinen Iloa Iholle -taide- ja muotoilu kasvatusnäyttely järjestettiin Lahden Muotohuoltamolla Näyttelyssä oli esillä Näpsän Olga Suutarin tallukkaat. Kuva tekijästä ja tuotteesta pääsivät Lahden paikallislehteen. Lastenkulttuurikeskus Rullaan kootussa näyttelyssä tutustuttiin Näpsä-käsityökoulun oppilaiden käsitöihin. Pienet näyttelyssä kävijät pääsivät kiikaroimaan tähystystornista ilmassa lentäviä lentokoneita ja lattiantasossa olevaa pienoismallikaupunkia. Kässääks sää -näyttelyssä Verkarannassa nähtiin syventävien opintojen ja aikuisten töitä sekä vuoden aikana valmistuneita päättötöitä ja käsityön lukiodiplomeja. Keväällä toteutettiin myös uudenlaisia perusopintojen portfolioita Peltokadulla, Pirkkalassa ja Vesilahdella. 6\n7 Näpsä-käsityökoulu nappasi paljon palstatilaa Aamulehti järjesti Moro-liitteessä vuodenvaihteessa äänestyksen Näpsä-käsityökoulussa valmistetuista pienoismalleista, joiden lähtökohtana oli TTT:n esitys Tampereen tunnetuista paikoista. Aamulehti julkaisi Näpsästä kaksi artikkelia Hyvä arki -sivuillaan. Ensimmäinen käsitteli suosittua kehruuharrastusta ja toinen keppiheppaharrastusta. Musanikkarit ensimmäisenä Suomessa Näpsä-käsityökoulu ja Pirkanmaan musiikkiopisto aloittivat syksyllä 2012 uuden yhteisen musanikkaritoiminnan 5 10-vuotiaille lapsille. Käsityön ja musiikin opetus yhdistetään ainutlaatuiseksi kokonaisuudeksi Musanikkareissa, jossa molempien taidemuotojen avulla luodaan pohjaa lapsen kokonaisvaltaiselle oppimiselle ja laajemmalle kulttuurin ymmärtämiselle. Musanikkariryhmiä oli kolme, joiden opettajina toimivat sekä käsityön että musiikin opetuksen ammattilaiset. Näpsän oppilaiden tekemiä tallukkaita. Kässääks sää. Uittamossa. Taito Pirkanmaan stipendit Näpsä-käsityökoululaisille vuonna 2012 Auno ja Mauri Riutun säätiö Eemil Lehtonen PIRKKALA, Siiri Nykänen TAMPERE Hervanta, Sofia Niemi TAMPERE Tesoma, Emilia Haataja TAMPERE Peltokatu, Ilona Luoma TAMPERE Peltokatu, Inari Pöyhtäri TAMPERE Peltokatu, Auli Siipola TAMPERE Peltokatu, Tarja Viita TAMPERE Peltokatu, Suvi Paananen TAMPERE Peltokatu, Pirkko Jokinen TAMPERE Verkaranta, Pauliina Koskinen YLÖJÄRVI. Taito Pirkanmaa ry Kansanaho Eevi AKAA, Laura Juuti KANGASALA, Oona Piippo LEMPÄÄLÄ, Alina Tiensuu MÄNTTÄ-VILPPULA, Liida Pihlavirta NOKIA, Susanna Lehtinen ORIVESI, Mikael Saukko VESILAHTI, Selma Salin VIRRAT. Päättötodistus laajan oppimäärän käsityön taiteen perusopetuksesta Annina Anderson, Laura Luomajoki, Riikka Nieppola, Suvi Paananen, Elisa Salmi, Kiira Salmi ja Olga Suutari. 7\n8 Taitokulttuuri Monipuolista neuvontaa lapsille ja perheille Koululais- ja päiväkoti- ja kerhoryhmille suunnattuja keramiikka-, kankaanpainanta- ja huovutustilaustyöpajoja järjestettiin yhtensä 36 kappaletta. Lisäksi toteutettiin TTT:n Fedja-setä esitykseen nivottu Insinööri Tjapkinin kummalliset koneet -paja. Taidekaarityöpajoja toteutettiin tamperelaisille 5 16-vuotiaille lapsille ja nuorille yhteensä 35 kappaletta ja niissä vieraili yhteensä 323 henkilöä. Työpajoissa valmistuneita teoksia oli esillä Käsi- ja taideteollisuuskeskus Verkarannassa. Taidekaari tutustuttaa koululaiset monipuolisesti eri taiteen lajeihin. Taidekaari-kulttuurikasvatusohjelma julkaisi Toukomaan ja Seilon tuottaman Käsityön oheismateriaalin Maan povesta, joka on suunnattu peruskoulun opettajille. Julkaisussa kerrotaan mitä käsityö on, miten se tukee kasvua, kehitystä ja oppimista. Lisäksi julkaisu antaa opettajille käytännön esimerkkejä opetuskokonaisuuksista. Näpsä-käsityökoulussa järjestettiin keväällä kerran kuussa ja syksyllä joka lauantai koko perheelle suunnattuja perhepäivätyöpajoja. Näistä niin sanotuista perhepäivistä toteutui keväällä viisi ja syksyllä kuusi. Keramiikkapajassa järjestettiin tilauspajoja aikuisryhmille. Niistä yhdeksän oli suunnattu Tampereen Seudun Omaishoitajille. Kansainvälisyyttä Verkarannassa. Uittamossa. Aikuisten käsityön taiteen perusopetus Tavoitteena oli järjestää opetusta aikuisille seitsemässä kunnassa 1300 tuntia 120 aikuiselle. Opetusta toteutettiin 8 kunnassa 1760 tuntia. Oppilaita oli kevätlukukautena 116, syyslukukautena 126. Kevätlukukaudella järjestettiin kahdeksannen kerran valinnaispajatarjotin, joka antaa mahdollisuuden valita kiinnostavin paja. Pajan toteuttaminen edellyttää usein opettajan erityisosaamisen lisäksi erityistiloja ja välineitä. Vuonna 2012 toteutui 16 eri pajaa. Suosituimmiksi aiheiksi nousi tallukaspaja ja kankaankudontapaja, joita järjestettiin useita. Uutena aiheena myös kehruupaja kiinnosti monia. Keväällä pidettiin aikuisopiskelijoiden portfolioseminaari, jossa opiskelijat esittelivät oppimistaan Näpsä-vuosien aikana. Seminaarissa pohdittiin omaa suhdetta käsityöhön, esiteltiin valmistuneita töitä, kokemuksia ja muistoja leikekirjan, pienoisnäyttelyn, digitaalisen portfolion tai blogin avulla. Syksyllä aikuisopinnoissa jatkettiin käsityön taiteen perusopintojen suorittamisen uutta rakennetta, jossa opinnot jakaantuvat neljälle vuodelle kahdeksaan eri opintokokonaisuuteen. Lukuvuoden aikana aikuisopiskelijat tutustuivat Verkarannan näyttelyyn sekä Peltokadulla järjestettyyn neulepäivään. OK opintotoiminnan keskusliitto ja KSL tukevat aikuisten käsityön taiteen perusopetusta. 8\n9 Kesä käsillä -leirit jatkuivat suosittuina Kesä käsillä -leirejä markkinoitiin Tampereen kaupungin nuorisotoimen esitteessä. Vuonna 2012 aloitettiin myös sähköinen ilmoittautuminen leireille ja kursseille. Peltokadulla järjestettiin kesäkuussa neljä ja elokuussa yksi kesäleiri, joissa tekemisen aiheet vaihtelivat päivittäin pyyheliinan kuvioimisesta, puu- ja mosaiikkitöihin, keramiikkaan ja huovutukseen. Leirit toteutuivat myös Nokian, Tesoman, Hervannan ja Verkarannan toimipisteissä. 1. Taitokulttuuri Kädentaitojen työpajatoiminta kasvoi voimakkaasti vuoden 2012 aikana. Tavoitteena oli saavuttaa asiakastyöpäivää (atp) asiakastyöpäivää toteutui. Nousua selittää osaltaan erilaisille ryhmille myydyt työpajat. Kädentaitojen työpajatoiminta koostuu kudonnan työpajapäivistä (2/3) ja muissa kädentaidon työpajoista (1/3). Nousua oli ennen kaikkea maakunnan toimipisteissä. Käsityötaitojen neuvonnan kehittäminen on koko järjestön kasvava haaste. Käsillä tekeminen kiinnostaa ihmisiä, on vain löydettävä oikeita palvelumuotoja kohtaamaan muuttuva asiakaskunta. Pirkkalan käsityökeskuksen asiakastyö. Taito Pirkanmaa tekee aktiivista kehitystyötä Käsityökeskuksen Designtori Mäntässä. Vuoden 2012 aikana Näpsässä oli kaksi suurta hanketta käynnissä: SoNäpsäMe, Villa Pohjolassa -hanke sekä Virvatuli Näky -hanke. SoNäpsäMe-hankkeen tavoitteena on käsityön taiteen perusopetuksen syventävien opintojen pedagoginen kehittäminen sosiaalista mediaa hyödyntämällä. Lisäksi Villa Pohjolassa -hankkeen opetuspaketti valmistui vuoden 2011 lopussa. Se julkaistiin digitaalisessa muodossa alkuvuodesta Nyt materiaali on kaikkien käsityön harrastajien ja ammattilasten käytettävissä. Virvatuli Näky -hankkeen tarkoituksena on kehittää oppilaitoksen itsearviointimalleja. Marja-Leena Seilo osallistui Taito Pirkanmaa ry:n edustajana koulutuksen arviointineuvoston asiantuntijaryhmään. Ryhmä toteutti ensimmäisen kansallisen taiteen perusopetuksen pedagogiikan ja opetussuunnitelman perusteiden toimivuuden arvioinnin. Käsityötaitokoulutuksen, joka sisältää lyhyt ja pitkäkestoiset kurssit sekä aikuisten taiteen perusopetuksen, asiakastyöpäivätavoite oli Toteutuma oli atp. Kurssitoiminta on muuttunut yhä lyhytkestoisemmaksi. Kehittämistä on niin kurssitoiminnan sisällöissä kuin painopisteen siirtämisessä pitkäkestoisempiin kursseihin. Pitkäkestoiset kurssit painottuvat tällä hetkellä enemmän elinkeinotoimintaan. Näpsä-käsityökoulussa järjestettiin käsityön taiteen perusopetuksen laajaa oppimäärää 954 lapselle ja nuorelle yhteensä asiakastyöpäivää. Tavoite oli 800 oppilaalle 9500 asiakastyöpäivää. Oppilasmäärä kasvoi syksyllä 2012 perustettaessa lisää ryhmiä Akaaseen, Hervantaan, Kangasalle ja Ylöjärvelle. Peltokadulle perustettiin kolme Musanikkarit-ryhmää. Opetusta järjestettiin 636 tuntia edellisvuotta enemmän ja oppilaita oli 122 oppilasta enemmän. Varhaisiän käsityön taiteen perusopetusta järjestettiin 4 kunnassa (Akaan Toijala, Lempäälä, Nokia ja Tampere). Perusopetusta järjestettiin 11 kunnassa. Syventävää opetusta järjestettiin 650 tuntia Tampereella sekä Vesilahdessa 47 oppilaalle viidessä ryhmässä. 9\n10 Käsityöelinkeino Käsityöelinkeino Suomen Kädentaidot -messut olivat menestys Suomen Kädentaidot -messut järjestettiin 17. kerran Messuilla oli kävijää ja 591 näytteilleasettajaa. Messuilla vierailivat myös maailmankuulut neulontatähdet Arne ja Carlos Norjasta. Pirkanmaan Kotityön osastolla tehtiin ennätyksellinen myynti. Messut avasi muotoilun asiantuntija, kirjailija ja kriitikko Kaj Kalin, joka julkisti myös valintansa ensimmäisen Taito Finlandia -palkinnon saajaksi. Taito Finlandia palkinnon sai Ruokangas Guitars Oy Janakkalasta. Taito Finlandia palkinnon, 5000 euroa, lahjoitti Oy Gustav Paulig Ab. Lisäksi voittaja sai Oiva Toikan Taito Finlandialle suunnitteleman lasiveistoksen. 11. kerran valittu vuoden 2012 uutuustuote oli tällä kertaa Lankalaatikko, jonka on valmistanut Juupaja/Tony Anderson ja Paula Nurminen Juupajoelta. Vuoden Artesaani kilpailun voitti Ylöjärveläinen hienopuuseppä ja puuveneenrakentaja Timo Lehtonen, joka edusti Ikaalisten käsi- ja taideteollisuusoppilaitosta. Valinta suoritettiin neljännen kerran. Pirkanmaan Kotityö, Suuri Käsityö -lehti sekä Tampereen Messut järjestivät yhteistyössä huivikilpailun. Voittajaksi valittiin Sanna-Reetta Iipolan hauska paloista neulottu kaulaliina. Kilpailuun osallistuneista huiveista oli messuilla näyttely. Pirkanmaan Kotityö Oy esillä lehdissä ja näyttelyissä Pirkanmaan Kotityön malleja julkaistiin vuonna 2012 lehdissä yhteensä 86 kappaletta. Monet malleista ovat olleet esillä myös lehtien nettisivuilla. ET-lehdessä oli myynnissä tarvikepakettina Minna Ahosen suunnittelema Västäräkkiryijy ja Kodin Pellervossa Jukka Vesterisen suunnittelema Isoäidin kukkapenkki-ryijy. Västäräkki-mallisto oli esillä Verkarannassa koko kesän ajan 100-vuotisjuhlanäyttelyssä. Mallistoon kuuluvat västäräkkiaiheiset mukit, pussukat, ryijyt ja kirjontapaketit, Pallograniitti-liinat ja -pyyhe sekä Kalevala Korun valmistamat hopeakorut. Lisäksi mallistossa on mukana Minna Ahosen suunnittelemia neuletunikoita ja lapasia. Taito Shop. Kun tekijällä on merkitystä. Taito Shop on suomalaisen käsityötaidon näyteikkuna. Valikoima koostuu yksilöllisistä ja huolella valikoiduista käsityön helmistä. Uusi maakuntalapasmallisto Pirkanmaan Kotityö uudisti maakuntalapasmalliston yhdessä Käsi- ja taideteollisuusjärjestön kanssa. Uudistettuun mallistoon kuuluu 21 lapasmallia. Edellinen mallisto oli koottu vuonna Sosiaalinen media aktiivisessa käytössä Taito Pirkanmaa ry:n ja Pirkanmaan Kotityön yhteisiä Facebook-sivuja seurasi tammikuun 2013 puolivälissä noin 500 henkilöä. 10\n11 Taito Shopeille Yhteiskunnallinen yritys -merkki Suomalaisen työn liitto myönsi Taito Myymälät Oy:lle Yhteiskunnallinen yritys -merkin käyttöoikeuden osoituksena yhteiskuntavastuullisesta toiminnasta. Taito Myymälät Oy edistää suomalaisen käsi- ja taideteollisuuden liiketoimintaa. Taito Myymälät Oy koordinoi 24 Taito Shop -myymälän ketjua. Taito Shop on suomalaisen käsityön myymälä ja merkittävä yhteistyökumppani käsityöläisille ja pienyrittäjille. Se ostaa tuotteensa käsityövaltaisista yrityksistä eri puolilta Suomea ja käyttää tuottonsa kokonaisuudessaan käsityökulttuurin ja -yrittäjyyden edistämiseen. Remontti Pirkanmaan Kotityön Taito Shop-myymälässä tehtiin helmikuussa yläkerran kattava remontti. Kaikki kalusteet, seinä- ja lattiapinnat uusittiin. Myymälästä tuli raikas ja valoisa. Asiakkaat ovat olleet tyytyväisiä myymälän selkeämpään ilmeeseen. Tuloksellista myyntiä Myymälän myynti kasvoi edellisvuodesta n. 7 %. Myydyin tuote oli Tampere-kalsarit, jotka tulivat uusina tuotteina valikoimiin remontin jälkeen. Niitä myytiin maalisjoulukuun aikana yli kpl. Muita hyvin myytyjä tuotteita olivat Riimingan tunikat, Decorandon pannunaluset, Lapuan Kankureiden keittiöpyyhkeet sekä villahuovat. Pirkanmaan Kotityön omista tuotteista myytiin parhaiten Västäräkki- ja Tumppu-heijastimia sekä Pirkka-langasta neulottuja pitsisiä villamyssyjä ja kirjoneulelapasia. Myös 100-vuotisjuhlia varten suunnitellun Västäräkki-tuotteiston myynti oli hyvä. Niistä suosikkeja olivat huopaiset pannunaluset, painettu keittiöpyyhe, tiskirätti ja muki. Asiakkaat arvostivat tuotteiden paikallisuutta ja yksilöllisyyttä. Myydyin käsityömateriaali oli trikoomatonkude, joka kasvatti edelleen suosiotaan. Sitä myytiin virkkuutöihin, erityisesti mattoihin. Pirkanmaan Kotityön omista materiaaleista myydyimmät olivat Paksu- ja Ohut Pirkkavillalangat, joiden myynti kasvoi edelleen. Yksi syy hyvään myyntiin on suuren suosion saavuttanut valtakunnallinen Maakuntalapas-kampanja. Pitsi- ja Kirjo Pirkka-lankoja ostettiin myös hyvin. 2. Käsityöelinkeino Paikallisuus ja käsityö ovat tämän hetken vahvoja trendejä myös kaupallisesti. Taito Pirkanmaan käsityökeskukset ovat Taito Shopin lisäksi käsityöyrittäjien tuotteiden tärkeitä jakelukanavia. Myymälöiden kautta alueen käsityöyrittäjät saavat asiakaspalautetta ja ilmaista konsultointiapua tuote kehitykseen. Käsi- ja taideteollisuusalan elinkeinoharjoittajien toimintaedellytyksiä Taito Pirkanmaa ja Pirkanmaan Kotityö vahvistivat euron ( edellisvuonna) ostoilla ja muuttuvilla palkoilla tuoteostot ja materiaaliostot euroa ( ja edellisvuonna). Käsityöelinkeinopalveluita laskutettiin eurolla, tavoite oli euroa. Käsityöelinkeinokoulutuksen asiakastyöpäiviä toteutui 360, tavoite 200 atp. Myyntinäyttelyihin ja messuihin osallistuneiden yritysten määrä oli Vuoden 2012 näyttely- ja messuyrittäjien asiakastyöpäiviä toteutui , joka oli samaa luokkaa kuin edellisvuonna. Taito Pirkanmaa käynnisti Suomen Kädentaidot-messut vuonna 1995 ja toimii messujen toimeksiantajana. Vuonna 2012 messuilla vieraili kävijää ja 580 käsityöyritystä oli näytteilleasettajina. 11\n12 Taito Pirkanmaa ry on edistänyt käsityötä Pirkanm Käsi- ja taideteollisuuskeskus Verkarannassa järjestettiin 100-vuotisjuhlanäyttely Näyttelyssä esiteltiin uusi Västäräkki-tuoteperhe, uniikkeja tekstiilejä ja Näpsäkäsityökoulun oppilaiden valmistamia västäräkkejä. Kesän aikana näyttelykävijöitä oli jopa Asiakkaiden ja sidosryhmien kanssa juhlittiin 100-vuotissyntymäpäivää Verkarannassa. Juhlan kunniaksi Tampereen kaupunki järjesti yhdistyksen kutsuvieraille Raatihuoneella vastaanoton, jonka emäntänä toimi Irja Tulonen. Tampereen Keskustorilla vietettiin 100-vuotisjuhlaa tekemällä käsitöitä Puhti-yhtyeen säestyksellä. Tilaisuus oli avoin kaikille. Torilla vieraili erityisesti maakunnasta busseilla tulleita asiakkaita, jotka kävivät samalla tutustumassa myös Verkarannan näyttelyyn. Suomen kulttuurirahastolta tukea juhlatuotteistoon ja -näyttelyyn Suomen kulttuurirahaston Pirkanmaan rahasto myönsi euron avustuksen yhdistykselle käytettäväksi 100-vuotisjuhlavuoden tuotteiden kehittämiseen ja näyttelyn järjestämiseen Käsi- ja taideteollisuuskeskus Verkarannassa. Raha käytettiin muun muassa näyttelyaineiston tuottamiseen, uusien Västäräkki-tuotteiden suunnitteluun ja yhdistyksen alueellisten ominaispiirteiden esittelyyn. Taito Pirkanmaa toi näyttelyssä esille omaa monipuolista toimintaansa. Näyttelyssä esiteltiin lukuisia käsityöläisten, alan yrittäjien ja Pirkanmaan kulttuuripiirteitä omaavia tuotteita. Tuotteet ja materiaalien omintakeinen käyttö osoittivat käsityön merkityksen elämänlaadulle ja elinkeinon kehittämiselle. Keskustorin tilaisuudesta tehtiin ohjelmaa Tampereradioon ja YLE Hämeen alueohjelmaan. Taito Pirkanmaan nettisivuilla ja asiakaslehdessä (levikki ) esiteltiin juhlavuoden näyttelyitä, tapahtumia ja asiakastilaisuuksia. Lehtiartikkeleita ja -puffeja oli maakunta- ja ammattilehdissä yhteensä kymmenen. Juhlavuotta varten suunniteltiin myös logo, paperikassi ja muuta tuotemateriaalia, kutsukortti ja kymmeniä lehti-ilmoituksia. Käsityön hyvää sanomaa levitettiin näyttelyissä ja messuilla Lempäälän, Oriveden ja Mänttä-Vilppulan käsityökeskuksissa ja Virtain Perinnekylässä oli juhlatuotteistoon pohjautuvat kesänäyttelyt, joissa kävijöitä oli noin Käsityön hyvää sanomaa haluttiin levittää myös valtakunnallisilla messuilla. Osa kesän 100-vuotisnäyttelystä esiteltiin Pirkkahallissa Suomen Kädentaidot -messuilla. 12\n13 TAITO PIRKANMAA 2012 VUOSIKERTOMUS aalla 100 vuotta Västäräkki-juhlatuotteiston suunnittelijoina käytettiin ammattimuotoilijoita ja -taiteilijoita. Tuotteistoon luotiin lähes 30 tuotetta, joista on saatavilla useita värivaihtoehtoja. Laadukas käsityötuote syntyy valmistustekniikan ainutlaatuisuudesta ja oikeista materiaalivalinnoista alueellisella kulttuuriperinnöllä maustettuna. 100-vuotishistoriikki kuvaa käsityön historiaa Pirkanmaalla Juhlavuoden kunniaksi ilmestyi yhdistyksen 100-vuotishistoriikki. Alkuvuosikymmenten tekstit 1980-luvun lopulle saakka perustuvat professori, Aamulehden emerituspäätoimittaja Raimo Seppälän ja filosofian maisteri Tupu Anttilan kirjoittamaan julkaisemattomaan yhdistyksen 70-vuotishistoriikkiin, arkistotietoihin ja muutamien vaikuttajien haastatteluihin luvulta lähtien käytettävissä olleen yhdistyksen arkiston ja toimintakertomusten pohjalta yhteiskuntatieteiden maisteri Maija-Liisa Veteläsuo kirjoitti yhdistyksen kolmen vuosikymmenen historiaosuuden ja toimitti Taito Pirkanmaan historian yhtenäiseksi kokonaisuudeksi. Historiikki etenee vuosikymmenittäin ja hahmottaa kuvaa neuvontatyön, kädentaitoihin perustuvan elinkeinotoiminnan ja käsityökulttuurin kehityksestä Pirkanmaalla. Historiikki esittelee tälle alueelle ominaisia piirteitä, saavutuksia ja tuotteita ja antaa tunnustusta alan vaikuttajille ja toiminnan kehittäjille. Tampereen kaupunki myönsi euron avustuksen historiikin painatuskuluihin. Syksyllä 2012 toiminnanjohtaja kävi kymmenellä käsityökeskuspaikkakunnalla kertomassa historiikin kuva-aineiston pohjalta pirkanmaalaisen käsityön historiasta ja erityispiirteistä. Västäräkki-juhlatuotteisto Lasirasia / suunnittelija ja valmistus Anu Penttinen Nipsupussit / painatus Printscorpion / ompelu Nokian nahkatuote / suunnittelija Minna Ahonen Puuhelmet & emalikoru, rasia / Pauliina Rundgren Västäräkki-teemamuki / Fiskars / suunnittelija Minna Ahonen Pannunalunen / Huopaliike Lahtinen / painatus Taitopaino / suunnittelija Minna Ahonen Hopeakorusarja (riipus, rintaneula, solmioneula ym.) / Kalevala Koru / kultaseppä Saija Saarela Pellavainen kaitaliina ja pyyhe, pallograniitti / Lapuan Kankurit / suunnittelija Minna Ahonen Printtipyyhe, västäräkki / Kauniste Västäräkki- ja tumppuheijastin / Saintex / suunnittelija Minna Ahonen Tiskirätti / Kuitukuu / suunnittelija Minna Ahonen Puurasia / Emalipuu / suunnittelija Ulla Huttunen Västäräkki-grafiikka / graafikko Virve Lilja / Kehystys Malkki Silkkisolmio / suunnittelija Minna Ahonen Juhlaryijyjä / suunnittelija Jukka Vesterinen ja Minna Ahonen Västäräkki-tee ja -kahvi / suunnittelija Pirjo Prunnila-Viljanmaa ja Minna Ahonen Neuleita, tyynyjä, paperilankatekstiilejä / suunnittelija Minna Ahonen 13\n14 Käsityökeskusten kurssit ja työpajat Epilän käsityökeskus Käsityön taiteen perusopetus, aikuiset Kädentaitoja työttömille 6, OK opintoseteli *) Työpajat 9 kpl / 55 henkilöä: valoryijy-, Kiikkalainen matto-, virkkaus- ja jouluisia dippipajoja. Hervannan käsityökeskus Käsityön taiteen perusopetus, aikuiset *) Käsityön taiteen perusopetus, aikuiset **) Työpajat 13 kpl / 66 henkilöä: tuppu-, pääsiäis-, huovutus-, silkki- ja joulupajoja. Kangasalan käsityökeskus Käsityön taiteen perusopetus, aikuiset *) Taito-pirpanat Erilaiset lankatekniikat *) Pitsiä ja rautalankaa, Kangasalan Martat ry Hopeasavikorut *) Somisteita puutarhaan ja parvekkeelle *) Paratiisilinnut ja nappikorut, Lahdenkulman koulu Kesä käsillä lasten kesäleiri Taito-juniorit Käsityön taiteen perusopetus, aikuiset **) Huopasaippua, Jalmarinkoti Valoryijy Luovaa huovutusta Miniryijy Kynttilänkasto , Jouluaskartelu Näpsä-vanhemmille Työpajat 71 kpl / 709 henkilöä: neule-, virkkaus- ja matonkuteen leikkauspajat, Lasten löytöretki ja Tekemisen iloa -pajat, ryijy- ja joulutyöpajoja. Lempäälän käsityökeskus Taito-Pirkot *) Käsityön taiteen perusopetus, aikuiset *) Hopeasavi, perus Origamikukkapallo muinaisketjun valmistus, Coloriamo i cieli -leijatapahtuma Hopeasavi, perus Kyläpajat: risulintu / Lempäälän kunta, Ahtialan ja Säijän kyläyhdistys, Laasonportin asukasyhdistys, Hakkarin omakotiyhdistys Hopeasavi, perus Taito-Pirkot **) Käsityön taiteen perusopetus, aikuiset **) Himmeli Joulukoristepajat *) Työpajat 91 kpl / 1178 henkilöä: taitopiiri, ryijy-, neule-, saippuan valmistus-, kengänkorkokirjonta- ja leijapajoja. Synttäreitä 2 kpl. Mänttä-Vilppulan käsityökeskus Käsityön taiteen perusopetus, aikuiset / Autere opisto Punoen metallista ja luonnonmateriaali **) Taito-Pirkot *) Kevään sisustukseen uutta ilmettä **) Kesä käsillä lasten kesäleiri Aikuisten käsityökoulu **) Tekstiilein uudistaen kotia **) Paperin ja paperimassan monet muodot **) Korut ja punonnat **) Taito-Pirkot **) Joulupajat *) Työpajat 80 kpl / 135 henkilöä: narukranssi-, valopuu-, neule-, paperinaruryijy-, varjostin- ja mattopajoja. Oriveden käsityökeskus Taito-Pirkot *) Käsityön taiteen perusopetus, aikuiset / Oriveden seudun kansalaisopisto Hopeasavikorut Sisusta kevätkotia **) Kesä käsillä lasten kesäleiri Taito-Pirkot **) Käsityön taiteen perusopetus, aikuiset / Oriveden seudun kansalaisopisto Käsintehty syksy **) Joulupajat *) Työpajat 25 kpl / 270 henkilöä: neule-, virkkuu-, huopa-avain-, kengänkorkokirjonta-, rautalanka- ja kynttiläpajoja. Eläköön matto ja hippulat vinkuu -pajoja. Synttäreitä 2 kpl. 14\n15 TAITO PIRKANMAA 2012 VUOSIKERTOMUS 2012 Pirkkalan käsityökeskus Käsityön taiteen perusopetus, aikuiset *) Kirjonta **) Rautalankalintuja ja Kesä käsillä lasten kesäleiri, 2 kpl Käsityön taiteen perusopetus, aikuiset **) Kirjonta **) Käsityön taiteen perusopetus, aikuiset, ToA **) Perinnepuku *) Joulupajat: 12 pajaa joululahjavalvojaisissa *) Joulupajat, 3 kpl *) Työpajat 63 kpl / 175 henkilöä: ryijy-, rautalanka-, neulekone-, ompelu-, kehruu- ja Tekemisen iloa pajoja. Synttäreitä 35 kpl. Työpajat 20 kpl / 26 henkilöä: valoryijy-, huovutus-, neule- ja virkkuupajoja. Vesilahden käsityökeskus Hopeasavikoru Kesä käsillä lasten kesäleiri, kudonta Työpajat 27 kpl / 152 henkilöä: froteemaalaus-, verkonsidonta-, käpypitsi-, rottinki-, patalappu- ja joulupajoja. Virtain käsityökeskus Käsityön taiteen perusopetus, aikuiset *) Taito-Pirkot Hopeasavikoru, perus Origamikukkapallo 18.2., 31.3., , Hopeasavikoru, jatko Käsityön taiteen perusopetus, aikuiset Hopeasavikoru Shibori Työpajat 25 kpl / 45 henkilöä: hopeasavi-, origami-, mosaiikki-, valoryijy- ja joulupajoja. Näpsä-käsityökoulu Käsityön taiteen perusopetus, aikuiset, maa, tia1, tia2, kea *) Kesä käsillä lasten kesäleiri, Kesä käsillä lasten kesäleiri, Kesä käsillä lasten kesäleiri, Kesä käsillä lasten kesäleiri, Nokia Kesä käsillä lasten kesäleiri, Tesoma Kesä käsillä lasten kesäleiri, Käsityön taiteen perusopetus, aikuiset, maa, tia1, tia2, kea *) Langoilla leikkien, Ravelry Spinners *) Tallukaskurssi tekstiiliopettajille, OK/ammatillinen *) Työpajat 117 kpl / 1375 henkilöä: keramiikka- ja huovutuspajoja, Taidekaari ja kaverinäpsä -pajoja. *) Kurssi järjestetty OK-opintokeskuksen tuella **) Kurssi järjestetty Kansan Sivistystyön liiton tuella Ylöjärven käsityökeskus Tyky, Ylöjärven kaupunki ja Kesä käsillä lasten kesäleiri, 2 kpl Isoäidin ompeluseura, 3 kpl, Ylöjärven kaupunki / museo Työpajat 13 kpl / 108 henkilöä: hopeasavi-, rottinki-, valopallo-, tuunaus- ja joulupajoja. Verkarannan Taitopaja Kädentaitoja työttömille 4, OK/opintoseteli *) Kädentaitoja työttömille 5, OK/opintoseteli *) Käsityön taiteen perusopetus, aikuiset, KeAa *) Käsityön taiteen perusopetus, aikuiset, ToA *) Perinnepuku **) Hopeasavi *) Rautalankalintu 3.4. Huopahelmet, Tukes rautalankapaja, Tampereen vesi 1.6. Silkkihelmi, Akaan seurakunta Kesä käsillä lasten kesäleiri Käsityön taiteen perusopetus, aikuiset, KeAa **) 15\n16 Käsityökeskusten näyttelyt ja tapahtu Epilän käsityökeskus Tapahtumat Ystävänpäivä Origamitaittelu Epilän käsityökeskuksen avajaiset Tumppupäivä Taitoa 100 vuotta Pirkanmaalla, historiaa kuvin ja sanoin Hervannan käsityökeskus Näyttelyt Eläköön matto -näyttely Näpsä-käsityökoulun kevätnäyttely Tapahtumat 7.2. ja Taito-kauden avaus Taidon päivä Kirjotut villatilkut Taitoa 100 vuotta Pirkanmaalla, historiaa kuvin ja sanoin Kangasalan käsityökeskus Näyttelyt Kevään korvalla värit ja valot Näpsä-käsityökoulun kevätnäyttely Kädentaitajien Kesäpuoti -myyntinäyttely Naisten sunnuntai Kädentaitajien joulupuoti Tapahtumat 2.2. ja Taitokauden avaus Lasten Pirkkaset Esittelyt Pikkolan 7.lk:n oppilaille, 32 kpl Taidon päivä Kulttuuritori Kädentaitajien Kesäpuodin avaus 8.6. Retki Taitoa 100 vuotta tapahtumaan Tampereelle Käsityöperinnepäivä kotiseutumuseolla Taitoa 100 vuotta Pirkanmaalla, historiaa kuvin ja sanoin Lempäälän käsityökeskus Näyttelyt Yhdessä sukkuloidut valtakunnallinen mattonäyttely POFO ja AIKU -näyttely Kaivanto & Lamminen Kaksilla käsillä Näpsä-käsityökoulun kevätnäyttelyt, Vanha-asema, Sääksjärven kirjasto, Kulttuuritalo Laaksola / Akaa Taitoa 100 vuotta Pirkanmaalla Luovat kädet! Lempäälän koulujen 1-, 3- ja 5-luokkien yhteisnäyttely Saara Lind kankuri koko ikänsä Kiven keveys ja kankaan paino, minna Pätäri ja Jaana Pennanen Värkkääjän vuosi, Tarja matikainen ja Riina Peuhu Wanhan Aseman Joulu Tapahtumat Yksityistilaisuudet, 20 kpl 8.2. ja Taito-kauden avaus Näyttelyn avajaiset, 5 kpl Taiteiden vaihtolauantai 8.3. Kevätkokous, Tavastian Martat Käsikkäin esityksen harjoitukset ja esitykset, 7 kpl 3.4. Kirjakahvila, Vilja-Tuulia Huotarinen Kyläparlamentti-tapaaminen Flooran päivän tapahtuma Taidesuunnistus Käsityökeskustoimikunnan kokoukset, 4 kpl Leijan lennätys tapahtuma Käsityökeskuksen 30-vuotisjuhlat, Taitoa 100 vuotta Pirkanmaalla, historiaa kuvin ja sanoin Kanteleleiri, Helka-nuoret Kekri-juhla Wanhan Aseman Joululahjapäivät Mänttä-Vilppulan käsityökeskus Näyttelyt Avainsanoja-kollaaseja, Kirsi-Klaudia Kangas Kaunista arkea, Vilppula Seuran kokoelma Popperi maalatut tekstiilit Käsinsidotut kirjat ja kuvataidetta Saaga-Design Näpsä-käsityökoulun kevätnäyttely Taito Pirkanmaa 100 vuotta Pirkanmaalla Designtori 6.9. Eläköön matto tekijät, tarinat ja matot esiin Sisustusideat Ryijyt Emalipuu, Ulla Huttunen & Arto Salminen Joulunäyttely Tapahtumat Luovuuden avainsanoja 4.3. Kukka keväälle Yksityistilaisuudet, 25 kpl Kellon kääntäjäiset kesäaikaan SYKE Eläköön matto Taito-viikko 3.5. Naistenilta Helmat heilumaan 8.5. Näpsä-käsityökoulun kevätjuhla ja Asiakasretki ja -ilta 6.9. Eläköön matto -tapahtuma Sisustusilta Ryijyilta Retki Suomen Kädentaidot -messuille Tampereelle Tonttujen ilta Oriveden käsityökeskus Näyttelyt Värikkäät kirjonnat Ihanat ryijyt Pehmeät poppanat Kansalaisopiston posliinipiiri Runopolun pientareella Keramiikkaa ja maalauksia, kansalaisopisto Käsillä taitoa, iloa, muotoa Västäräkistä vähäsen - kesämyyntinäyttely Taito-Pirkot kahden vuoden satoa Kesä vielä viipyy, ulla-maija Karppelin Muistojeni käsityö, SPR, Lähimmäisen kamari Taitoa 100 vuotta Pirkanmaalla Vintin joulusalaisuuksia Tapahtumat Näyttelyyn ja käsityökeskukseen tutustuminen, 19 kpl Hyvinvointia ikääntyneille -tapaaminen ja Taito-kauden avaus Ystävänpäiväjuhla yhteistyökumppaneille Toimikunnan kokoukset, 3 kpl Taitoviikko Muotinäytös Hotelli Orivesi Kevätretki 8.6. Retki Taitoa 100 vuotta tapahtumaan Tampereelle 16\n17 TAITO PIRKANMAA 2012 VUOSIKERTOMUS mat Eläköön matto -tapahtuma Taiteiden yö Taitoa 100 vuotta Pirkanmaalla, historiaa kuvin ja sanoin Retki Suomen Kädentaidot -messuille Tampereelle Pirkkalan käsityökeskus Näyttelyt Pakkasneuleita ja lämmikettä villasta Näpsä-käsityökoulun kevätnäyttely Merja Kalliomäen Näpsäkäsityökoulun töitä Taitoa 100 vuotta Siivekkäitä savesta, Pirkkala opisto Peittokirjontatöitä, Kirsti Mäkinen Tapahtumat 6.2. ja Taito-kauden avaus 9.2. ja Käsityökeskustoimikunnan kokous, 2 kpl Tumppupäivä Kaverinäpsä Asiakasretki, 3 kpl, Helsinkiin ja Kirkkonummelle, Kangasalle ja Taito Pirkanmaa 100-vuotisjuhliin Tampereelle 1.9. Pirkkala-päivä 7.9. Kirjonnan syyskatselmus Taitoa 100 vuotta Pirkanmaalla, historiaa kuvin ja sanoin Vesilahden käsityökeskus Näyttelyt Annan maailma -nukkekotinäyttely Paperilankanäyttely Näpsä-käsityökoulun kevätnäyttely Vesilahden ja Narvan kirjastoissa Tapahtumat ja 7.9. Taito-kauden avaus 8.6. Retki Taitoa 100 vuotta tapahtumaan Tampereelle Keskeneräisten töiden viikko ja Toimikunnan kokous, 2 kpl Perinnepäivä Harrastepäivä Yläasteella Taitoa 100 vuotta Pirkanmaalla, historiaa kuvin ja sanoin Virtain käsityökeskus Näyttelyt Perinnekylän Riihigalleria Sata vuotta taitoa -kesänäyttely ja käsi- ja taideteollisuusmyymälän myyntinäyttely Ryijynäyttely Tapahtumat ja Taito-kauden avaus ja Vierailu, 2 kpl ja Toimikunnan kokoukset, 2 kpl Kevätretki Keski-Suomeen Taitoa 100 vuotta Pirkanmaalla, historiaa kuvin ja sanoin Marttisen tuotetori Retki Suomen Kädentaidot messuille Tampereelle Joulun avaus Ylöjärven käsityökeskus Näyttelyt Taitoa iloa muotoa, Näpsä-käsityökoulu Tapahtumat ja 4.9. Taito-kauden avaus Tilkkukillan kokous, 4 kpl 8.5. ja Toimikunnan kokoukset Toiminnan esittelyä Krankkulan joulumyyjäiset Näpsä-käsityökoulu Näyttelyt Kässääks sää -näyttely Verkarannassa Kesä käsillä -näyttely Nokialla Lento, ilma, keveys Näpsän kevätnäyttely Lasten kulttuurikeskus Rullassa Tapahtumat 7.1. Käsityöpaja kirjastossa 4.2. Kulttuuritori, Metso Elävät Patsaat Museokeskus Vapriikissa Kissanmaan koulun harrastuslauantai Päättötyöseminaari Spark-festivaali Näyttelyn avajaiset Kässääks sää, todistustenjako ja Näpsän vanhempainillat ja Vierailu, 2 kpl Käsi- ja taideteollisuuskeskus Verkaranta, näyttelyt ja tapahtumat 2012 Näyttelyt Verkaranta- ja Artenet-sali Pirkanmaalainen käsityökatselmus Verhoilijat Verkarannassa 2012, Tampereen verhoilijamestarit ry 50 v Uutta ja vanhaa -applikaatio töitä, Ines Komulainen (Artenet-Sali) Olipa toisenkin kerran vanhasta uudella tavalla, Joutomaa ja Atelje Auli-Kristiina Luoja ja piru -satukirjanäyttely, Päivi Riihinen (Artenet-Sali) Kässääks sää, Näpsä käsityö koulu ja Kaarilan lukio Västäräkistä vähäsen Taito Pirkanmaa ry 100 vuotta Elämä väreissä, Olli ja Lidia Joki Ikaalisten käsi- ja taideteollisuusoppilaitos (Artenet-Sali) Virkkaus- ja neulonta-aiheinen kokoomanäyttely Siivillä, Seija Vuori (Artenet-Sali) Joulupuoti ja Modus market ja Verkarannan Joulutori Pirkka-parvi Parven vaihtuvat näyttelyt Kevään uusia malleja Mattoviikko Taitoviikko Tapahtumat ja 5.9. Taitokauden avaus Näyttelyn esittely, 2 kpl Avajaiset, 5 kpl Verhoilijamestarit-tilaisuus näyttelyssä Käsityönpäivä, Hämeenpuiston markkinat 8.6. Taitoa 100 vuotta Pirkanmaalla, teemapäivä Keskustorilla Vierailut, 8 kpl Yksityistilaisuus, 4 kpl 9.8. Käsityöläisten tori, Tapahtumien yö Rompetori, Tampere päivä Taitoa 100 vuotta Pirkanmaalla, historiaa kuvin ja sanoin Peukun paikka, Kyllikki Mitronen 17\n18 Taito Pirkanmaa ry Johtokunta Puheenjohtaja Toimitusjohtaja Heikki Teräväinen, Akaa TILINTARKASTAJAT Yhdistyksen ja yrityksen tilintarkastajina ovat olleet KHT Jari Paloniemi ja KHT Veikko Terho. Varapuheenjohtaja Varatuomari Timo Seppälä, Pirkkala Jäsenet Yrittäjä Kaisa Kanerva, Tampere Hallintopäällikkö Pekka Kivekäs, Tampere Johtaja Päivi Kiviranta, Tampere alkaen Tekstiiliopettaja Jaana Marttila, Vesilahti Sosiaalineuvos Sirkka Merikoski, Tampere Toiminnanjohtaja Virve Pajunen, Tampere Emäntä Raija Uusi-Rauva, Juupajoki JÄSENISTÖ Yhdistyksen jäseniä oli kertomusvuoden päättyessä 242 henkilöjäsentä ja 8 yhdistysjäsentä. KUNNIAJÄSENET Rauha Seppälä, Pirkko Pajunen, Asta Kylmäkoski, Sisko Laurila Johtokunta kokoontui kolme kertaa vuoden aikana. Yhdistyksen vuosikokous pidettiin Verkarannassa ja puheenjohtajana toimi koulutoimenjohtaja Matti Peltola. Heikki Teräväinen Timo Seppälä Kaisa Kanerva Pekka Kivekäs Päivi Kiviranta Jaana Marttila Sirkka Merikoski Virve Pajunen Raija Uusi-Rauva Taito Pirkanmaa ry:n henkilökunta 2012 TAMPERE, PELTOKATU 16 B TOIMISTO Virve Pajunen, toiminnanjohtaja Satu Hankala, talouspäällikkö Aija Kaakkolammi, kirjanpitäjä PIRKKALA Marja-Liisa Peltola, vastaava neuvoja TAMPERE, HERVANTA Satu Poutiainen, vastaava neuvoja TUOTEKEHITYS Minna Ahonen, mallistokoordinaattori NEUVONTAHENKILÖKUNTA KANGASALA Taina Keskinen, vastaava neuvoja Anna Kostia, kutoja LEMPÄÄLÄ Titta Eräniitty, vastaava neuvoja Mirva Juntunen, neuvoja TAMPERE, PELTOKATU Marja-Leena Seilo, rehtori Paula Relander, apulaisrehtori asti Heli Anttila, opettaja, määräaikainen asti Anna-Kaisa Arjola-Lehtonen, opettaja Helena Luoma, opettaja Marja Mäkelä, opettaja Erja Nevalainen, opettaja Miisu Toukomaa, opettaja TAMPERE, EPILÄ Leena Pajula, vastaava neuvoja ORIVESI Hannele Lähde-Setälä, vastaava neuvoja Liisa Huppunen, neuvoja TAMPERE, KÄSI- JA TAIDETEOLLISUUSKESKUS VERKARANTA Eija Pettersson, neuvonta- ja näyttelypäällikkö Hanna Aarnio, neuvoja, hoitovapaalla Leena Pajula, vastaava neuvoja Paula Relander, opettaja alkaen Mari Vilonen, neuvoja Kirsti Jokela, näyttelyn myyntipisteenhoitaja, osa-aikainen Anna Kortesniemi, kahvilan vastaava 18\n19 TAITO PIRKANMAA 2012 VUOSIKERTOMUS Taito Pirkanmaa ry Pirkanmaan Kotityö Oy Peltokadun Näpsä Pajat Käsi- ja taideteollisuuskeskus Verkaranta Näpsä Näpsä Näpsä. Myymälä Näpsä. Myymälä Näpsä. Myymälä Näpsä Näpsä Näpsä. Myymälä Näpsä Taito Shop Käsityökeskus Käsityökeskus Käsityökeskus Käsityökeskus Käsityökeskus Käsityökeskus Käsityökeskus Käsityökeskus Käsityökeskus Lankatukku Käsityöpajat. Näpsä. Näyttelyt. Myymälä. Kahvila Tampere Epilä, Tampere Hervanta, Tampere Kangasala Lempäälä Mänttä- Vilppula Orivesi Pirkkala Vesilahti Virrat Ylöjärvi Tampere Näpsä Nokia Näpsä Akaa VESILAHTI Eeva Nytorp, vastaava neuvoja, vuorotteluvapaalla Niina Frilund, vastaava neuvoja, sijaisuus asti VILPPULA Pirjo Hokkanen, vastaava neuvoja Marja-Liisa Kontio, neuvoja VIRRAT Arja Tiitola, vastaava neuvoja Aila Osmovaara-Niemi, osa-aikainen, määräaikainen YLÖJÄRVI Minna Nio, vastaava neuvoja NÄPSÄ-KÄSITYÖKOULUN TUNTIOPETTAJAT Paula Aikavuori, Heli Anttila, Leena Eskonen, Milla Helenius, Marja-Liisa Hipeli, Heikki Kangasluoma, Anni Keskinen, Päivi Kähönen, Veli-Pekka Lampinen, Helva Launokoski, Sirpa Ojala, Henna Otava, Veera Pitko, Susanna Raunio, Marjo Suuronen, Anna Tiainen, Santtu Virta MUU MÄÄRÄAIKAINEN HENKILÖSTÖ Elina Aunola, Sini-Minttu Heiniö, Leena Hellman, Minna Koskinen, Satu Lehto, Sarianna Lehtonen, Johanna Niemelä, Pirjo Prunnila-Viljanmaa, Ulla-Mari Setälä, Eija Suojanen, Anne Tuikkala, Henna-Riikka Turunen HARJOITTELIJAT/TYÖSSÄOPPIJAT/TET Jenna Borg, Iida Frigård, Yao Guiyu, Liisa Hietanen, Tarja Isoaho, Laura Jaakkola, Milla Jussila, Taina Järvinen, Aulikki Kankainen, Henna Karjalainen, Laura Kaustara, Merili Kubu, Terhi Kuusisto, Sanni Kylkilahti, Laura Lahtinen, Veera Laine, Helva Launokoski, Iiris Liehu, Mari Martikainen, Jenni Mörö, Liisa Naskali, Pinja Niemi, Jonna Oikari, Sanni Pihlainen, Eveliina Piirtola, Hanna Raivio, Riikka Raivio, Al-khaghani Reda, Jenni Risrakari, Sivi Saarivirta, Maarit Savolainen, Viivi Selin, Ling Shi, Heini Tanila, Kaiju Teisko, Saara Valli, Tiina Vartiainen, Airi Vuori, Eerika Vähä-Antila KOTITYÖNTEKIJÄT Eija Halme, Tuula Häyhä, Eeva Mantila, Aila Osmovaara-Niemi, Maija Vehmas, Riitta Virtanen KURSSIOPETTAJAT Pirjo Hirvelä, Päivi Häkkinen, Veera Virtanen 19\n20 Pirkanmaan Kotityö Oy Käsityökeskustoimikunnat HALLITUS Puheenjohtaja Varatuomari Timo Seppälä, Pirkkala Varapuheenjohtaja Toimitusjohtaja Heikki Teräväinen, Akaa Jäsenet Yrittäjä Kaisa Kanerva, Tampere Toimitusjohtaja Virve Pajunen, Tampere Varatoimitusjohtaja Ritva Piiroinen, Tampere Emäntä Raija Uusi-Rauva, Juupajoki Hallitus kokoontui yhden kerran. Varsinainen yhtiökokous oli Pirkanmaan Kotityö Oy:n henkilökunta 2012 TOIMISTO Virve Pajunen, toimitusjohtaja Satu Hankala, talouspäällikkö Aija Kaakkolammi, kirjanpitäjä VÄHITTÄISMYYNTI Pirkko Jarmas, vastaava myyjä/materiaalit, eläkkeelle Anna Backman, vastaava myyjä Mariana Heljopuro, myyjä Essi Kiiski, myyjä asti Essi Rajamäki, myyjä alkaen, äitiyslomansijaisuus Sari Soininen, myyjä - Osa-aikaiset kausimyyjät: Maarit Joki, Marjo Järventausta, Leila Järvi, Tuija Kaukovirta, Veera Pitko, Veera Virtanen MATERIAALITUKKU Tarja Kähkönen, markkinointipäällikkö Sanna Isosomppi, toimistotyöntekijä, äitiyslomalla alkaen Essi Kiiski, toimistotyöntekijä, alkaen Heli Nurmiaho, toimistotyöntekijä Raili Laurikainen, pakkaaja, sairauslomalla alkaen Tuija Ohra-aho, vyöttäjä - Osa-aikaiset, sairauslomansijaiset: Riikka Janka, pakkaaja. Satu Lehto, vyöttäjä - Kotityöntekijät: Päivi Hämäläinen, Outi Jokinen, Sinikka Lintuniemi, Eeva Mantila, Maria Nieminen, Kaja Papunen, Irma Salonen, Riitta Virtanen - Harjoittelijat/työssäoppijat/tet: Maiju Hankala, Satu Lehto, Pinja Leppäjärvi 20 KANGASALA Artesaani Soili Uotila-Välimäki, pj. Lasten taideohj. Kristiina Pyhälammi-Toivonen Lastentarhaopettaja Maija Rapatti Emäntä Anne Sirola LEMPÄÄLÄ Sairaanhoitaja Marja-Leena Kekki pj. Osastonhoitaja Kirsti Isotalo Emäntä Raija Isotalo Tekstiiliopettaja Sisko Laurila Teknikko Margit Luoto Rouva Marjatta Toppari Kunnanjohtaja Olli Viitasaari MÄNTTÄ-VILPPULA Arkkitehti Sirkka Sortti, pj. Terveydenhoitaja Maiju Kurppa Sivistysjohtaja Taina Peltonen Käsityöyrittäjä Eija Pirttilahti Maatalousyrittäjä Hilkka Ylä-Pynnönen ORIVESI Tekstiiliopettaja Ulla Eronen pj. Emäntä Mirja Tanila Emäntä Katri Uotila Emäntä Raija Uusi-Rauva Kokki Outi Vuorinen PIRKKALA Elinkeinojohtaja Erkki Korkala pj. Opettaja Eeva Juntunen Rouva Mirja Lähteenmaa Koulutoimenjohtaja Matti Peltola Kirjastovirkailija Pirkko Savolainen TAMPERE Opetuspäällikkö Liisa Hytönen pj. Tekstiiliopettaja Heli Haakana Toiminnanjohtaja Marja Kuuteri-Kallio Laitosemäntä Pirkko Mattila Maakuntasihteeri Kirsti Oja Toimittaja Marketta Tammisto VESILAHTI Tekstiiliopettaja Auli Hanhela pj. Kutoja Eija Halme Käsityöopettaja Jaana Marttila Kirjastotoimenjohtaja Kirsti Torikka Projektisihteeri Satu Karvinen VIRRAT Emäntä Maija-Liisa Joutsenjärvi pj. Myyjä Ulla Karimo Tekstiilisuunnittelija Aila Osmovaara-Niemi Myyjä Mirkka Tättilä Päiväkodin joht. Eija Viinikka-Virtanen YLÖJÄRVI Rehtori Maarit Jaatinen pj. Lähihoitaja Minna Polviander Siivoustyönohjaaja Maire Prunnila


Ei Trumppi ainoa aitojen rakennuttaja ole. - Maahanmuutto - Suomi24 Keskustelut\nEi Trumppi ainoa aitojen rakennuttaja ole.\nKyllä ruotsalaisetkin katsovat tarpeelliseksi.\nDokumentti "Piikkilangan aika"\nJosafsson kysyi aidan raskentaneelta Göteborgilaiselta asumisoikeusyhdistykseltä: "Mistä luulette kehityksen johtuvan?".\nYhdistys vastasi: "Poliitikot pelkäävät, yhteiskunta on luovuttanut.".\nKyse on ns. white flihgt- ilmiöstä eli valkoiset ihmiset eristäytyvät omiin asuinalueilleen länsimaissa. Kuten Etelä- Afrikassa jo kauan sitten.\nIlmiö vaan yleistyy suurmamutuksen ja vasurien valkoisten vastaisen propagandan takia.\nEtelä- Afrikassa valkoiset ovat perustaneet kodinturvajoukkoja, johon kuuluu peräti 200 000 sotilasta.\nMilloin täälläkin? Joku Soldiers of Odin- turvaryhmät ovat vasta pikkujuttu ja alkua. Toivottavasti...\nniin turvallisuus jonka sipilä vei\nJonka meidän pitäisi ehdottomasti hankkia takaisin ja nopeasti!\nJa Perussuomalaiset ja Kokoomus olivat Sipilän takuupuolueina..\nTarkoitat siis Soinia ja Stubbia?\nKumpikaan heistä ei edustanut puolueensa äänestäjien ja kannattajien mielipiteitä.\nMikä kertoo kaiken oleellisen tästä elitokratiasta eli näennäisdemokratiasta...


"Asuntovelallisen onnenpäivät jatkuvat" - Asuminen - Ilta-Sanomat\n"Asuntovelallisen onnenpäivät jatkuvat"\nJulkaistu: 15.10.2013 9:33\nVälittäjät uskovat isojen asuntojen hintojen laskuun.\nOmakotitalojen ja suurten rivitaloasuntojen hintojen uskotaan laskevan seuraavan puolen vuoden aikana. Kiinteistömaailman barometrissä omakotitalojen ja isojen rivitalohuoneistojen hintojen laskuun uskoi 60 prosenttia kiinteistönvälittäjistä.\nNoin joka toinen välittäjä odottaa, että myös isojen kerrostalokotien hinnat laskevat.\nAsunnon ostajan tai vaihtajan kannalta markkinatilanne on nyt kohtuullisen hyvä.\n- Asunnon ostajan tai vaihtajan kannalta markkinatilanne on nyt kohtuullisen hyvä. Asuntovelallisen onnenpäivät jatkuvat, sillä korot näyttävät yhä pysyttelevän ennätyksellisen matalalla tasolla. Myös välittäjät odottavat hintojen kehittyvän hyvin maltillisesti seuraavan kuuden kuukauden aikana. Etenkin suuremman kokoluokan asuntojen tarjonta on kattava – isompaan kotiin vaihtavalle välirahan osuus jää nyt suhteessa tavallista pienemmäksi, Kiinteistömaailman toimitusjohtaja Seppo Hämäläinenhttp://www.iltasanomat.fi/haku/?search-term=Seppo%20H%C3%A4m%C3%A4l%C3%A4inen sanoo.\nKerrostaloyksiöissä ja -kaksioissa hintaodotukset ovat nousujohteiset. Noin 40 prosenttia välittäjistä uskoo, että pienten kerrostaloasuntojen hinnat nousevat. Lähes yhtä moni odottaa hintojen pysyvän ennallaan.\nPienten rivitaloasuntojen hinnannousuun uskoo vajaa kolmannes välittäjistä. Joka toinen uskoo niiden polkevan paikoillaan.


Siitä hyvä kevari tulevalle kesälle! Pyörä on täysin toimiva ja ollut hyvällä pidolla. Öljyt, öljynsuodatin, ilmansuodatin ja akku vaihdettu 28 732km kohdalla. Matkustajan jalkatapit löytyvät myös mukaan. Soita jos jäi kysyttävää!\nMittarilukema 28 000 km Päivitetty 25.05.2020\nSiitä hyvä kevari tulevalle kesälle! Pyörä on täysin toimiva ja ollut hyvällä pidolla. Öljyt, öljynsuodatin, ilmansuodatin ja akku vaihdettu 28 732km kohdalla.\nMatkustajan jalkatapit löytyvät myös mukaan. Soita jos jäi kysyttävää!\nJoona Ali-Haapala, Kokkola\nNettimoto ID 2539592