Pages: 1 ... 42 43  45 46 ... 124 Go Down\nAuthor Topic: Rasismi (Read 235701 times)\n« Reply #645 on: August 17, 2010, 09:09:03 »\nKun täällä jatkuvasti puhutaan ja nimitellään ihmisiä rasisteiksi, olisin kiinnostunut tietämään, mitä sillä ihmiset tarkoittavat. Tässä ketjussa on monia mielenkiintoisia ajatuksia, mutta jotain on vielä sanomatta.\nTässä kiteytettynä perusajatus kahdelle tässä ketjussa esitetylle kannalle:\nQuote from: Isontalon Antti on April 14, 2010, 21:02:35\n1. Rasismi on uskomus, että ihmisten älykkyys, lahjakkuus, sivistystaso tai ihmisarvo määrittyy etnisen syntyperän perusteella.\n2. Rasismi toimintana, l. rotusyrjintä, on tähän uskomukseen perustuvaa yksilön, ryhmän tai instituutioiden toimintaa.\nEnsin kohdasta 1. Harva ihminen varmaan enää kiistää, että älykkyydessä ja lahjakkuudessa on perinnöllinen osuutensa. Samoin harva kiistää, että osa ihmisen ominaisuuksista määrittyy etnisen syntyperän perusteella (on lähes varmaa, että valkoihoisen lapset ovat valkoihoisia ja tummaihoisen tummaihoisia). Koska nämä pätevät, ei minusta ole mitenkään poissuljettua se, että myös nuo älykkyys ja lahjakkuus voisivat määrittyä etnisen syntyperän perusteella. Minusta tämä on kysymys tieteelle ja on aivan turha ottaa etukäteen jonkinlaista ennakkoasennetta. Tieteessä ennemminkin ennakkoasenteeksi sen ottaminen, ettei eroja ole, on väärin.\nJoidenkin lahjakkuuksien kohdalla minusta on asia sitä paitsi osoitettu niin hyvin, että oikein millekään vastaväitteille ei jää tilaa. Olympiakisojen miesten 100m:n finaali on täynnä länsiafrikkalaista alkuperää olevia. Lisäksi on testeissä todettu, että tällä populaatiolla on nopeasti supistuvien lihassolujen määrä suurempi kuin muilla. Lahjakkuus pikajuoksuun vaikuttaisi siis olevan varsin selvästi vallitseva tällä etnisellä ryhmällä, vaikkei tietenkään jokainen sen jäsen ole nopeampi kuin jokainen jonkun muun ryhmän jäsen. Onko siis rasismia se, että tämän eron myönnetään olevan olemassa? Minusta ei missään tapauksessa. Älykkyys on toki vaikeampi juttu, koska sitä on vaikeampi yksikäsitteisesti mitata kuin nopeiden lihassolujen määrää. En kuitenkaan näe mitenkään mahdottomana, että siinäkin ihmispopulaatioiden välillä olisi eroja. Minusta tämä ei ole rasismia. Samalla tavoin ei ole sukupuolisyrjintää se, että ymmärretään miehen ja naisen olevan erilaisia. Olisi täysin idioottimaista rakentaa naisten vessoihin urinaaleja vain siksi, että erojen myöntäminen olisi jonkinlainen myönnytys sukupuoliselle eriarvoistamiselle.\nEn täysin ymmärtänyt, miksi sivistystaso ja ihmisarvo olivat tässä samassa ryhmässä noiden kahden asian kanssa, mutta lienee aika selvää, että sivistystason kohdalla ympäristötekijöiden merkitys on paljon merkittävämpi kuin geneettiset tekijät. Ainoastaan jos etnisyydellä tarkoitetaan jotain kulttuuriin viittaavaa, voisi tässä olla etnisyydestä johtuvaa eroa. Tosin silloin pitäisi jotenkin määritellä kulttuurista riippumattomasti sivistystaso, joka lienee aika lailla vaikeaa. Ihmisarvo taas on puhtaasti etiikkaan liittyvä seikka, eikä tiede voi tietenkään tähän antaa mitään vastausta suuntaan eikä toiseen. Ei tiede pysty edes sanomaan, että ihminen on koiraa arvokkaampi. Niinpä tähän liittyvä jaottelu menee selvästi tuohon uskomuksen puolelle ja on rasismia.\nEntä sitten, kun otetaan huomioon kohta 2? Tämä muuttaa hieman ajattelua. Jos rasismia on vasta se, kun toimitaan syrjivästi noiden ykköskohdan uskomusten suhteen, niin jopa henkilö, joka uskoo, että etniseen ryhmään X kuuluva henkilö on ihmisarvoltaan alempi kuin ryhmään Y kuuluva, ei ole rasisti, jos hän ei tuo tätä mitenkään toiminnassaan julki.\nEntä miten erotetaan ihmisen ajattelussa eri tasot? Otetaan esimerkki. Joku voi ennakkoluulonsa vuoksi pelätä vaikkapa käärmettä. Hän voi kuitenkin tietoisella tasolla tukahduttaa pelkonsa ja pitää käärmettä kädessään, koska esim. tietää, että käärmeeltä on myrkkyhampaat poistettu. Onko tällainen ihminen käärmeitä pelkäävä? En osaa sanoa. Miten tämä rinnastuu rasismiin? Ihminen voi suhtautua alitajuntaisella tasolla ennakkoluuloisesti toisista etnisistä ryhmistä tuleviin ihmisiin. Jos hän kuitenkin tietoisella tasolla tukahduttaa ennakkoluulonsa, onko hän rasisti?\nItse olen kokenut tämän parhaiten jalkapallo-ottelussa. Suomen pelatessa tunnen tunnetasolla tarvetta kannattaa sitä. Rationaalisella tasolla kuitenkin ymmärrän, ettei Suomen joukkueessa ole mitään parempaa kuin missään muussakaan. Annan kuitenkin tässä tapauksessa tunnetasolle ylivallan, koska myös rationaalisella tasolla ymmärrän, ettei tunnepitoisesta kannattamisesta ole kenellekään mitään haittaa. Mitä jos tuntisin samalla tavoin tunnetasolla rasistisia tunteita, mutta ymmärtäisin tietoisella tasolla niiden kannattamisesta olevan haittaa enkä siksi antaisi tunnetasolle valtaa? Olisiko kyse rasismista vai ei? Tämä liittyy siihen, kun täällä oltiin haluamassa eliminoida rasismi. Jos tuo tunnetason reagointi pitää eliminoida, niin se voi olla erittäin vaikeaa (en oikein keksi, miten tunteita yleensäkään saisi eliminoitua). Jos taas riittää se, että kaikki ihmiset tajuavat tietoisella tasolla, että rasistisille tunteille ei saa antaa valtaa niin, että ne pääsevät vaikuttamaan toimintaan, niin tehtävä on mahdollinen.\n« Reply #646 on: August 17, 2010, 11:56:50 »\nQuote from: sr on August 17, 2010, 09:09:03\n... Harva ihminen varmaan enää kiistää, että älykkyydessä ja lahjakkuudessa on perinnöllinen osuutensa. ... (on lähes varmaa, että valkoihoisen lapset ovat valkoihoisia ja tummaihoisen tummaihoisia). Koska nämä pätevät, ei minusta ole mitenkään poissuljettua se, että myös nuo älykkyys ja lahjakkuus voisivat määrittyä etnisen syntyperän perusteella.\nTässä ketjussa lienee aika paljon tätä toisteltu (kohtuullisen uutena en millään jaksaisi/ehtisi kahlata läpi iänikuisia ketjuja). On tietysti totta että älykkyydessä ja lahjakkuudessa on epäilemättä jonkinlainen perinnöllinen tekijä. Täsmälleen mikä, siitä ei olekaan kovin yksimielistä havaintoa. Oletettavasti kyseessä on niin mutkikas ja niin monesta tekijästä koostuva yhteisvaikutus, ettemme hetkeen voikaan tietää. Tosin joidenkin tutkijoiden mielestä käsittääkseni ympäristötekijöillä on perinnöllisiä tekijöitä merkittävästi suurempi rooli siinä, manifestoituuko älykkyys tai lahjakkuus ikinä mitenkään.\nNyt kuitenkin tässä on vähän puurot ja vellit sekaisin. Etninen tausta ei ole sama asia kuin geneettinen tausta. Etninen ryhmä on yleensä kielen, uskonnon, kulttuurin, maantieteellisen alueen jne perusteella määriteltävä löysähkö kokonaisuus, jonka ei mitenkään tarvitse olla geneettiseltä taustaltaan samankaltainen ryhmä. Jos siis argumentoit etnisen taustan perusteella määräytyvästä älykkyydestä, argumentoit ensisijaisesti ympäristötekijöiden (kuten kulttuurin) vaikutuksesta, et perinnöllisyydestä.\nMitä sitten tulee genetiikkaan, ihmisten välillä on todella vähän eroja. Niitä on niin vähän, että esimerkiksi käsitteelle "rotu" ei käytännössä ole geneettisiä perusteita. Tällaisia käsitteitä käytetään poliittisesti, ilmaisemaan sitä että joku näyttää erilaiselta. Kun näin on, minusta on ennakkoasenteellista lähteä nimenomaan siitä, että ihmisryhmien välillä on oltava jotain niin fundamentaalisia eroja esimerkiksi periytyvässä älykkyydessä, että sen perusteella on väkisin saatava asettaa ihmisryhmiä jonkinlaiseen arvojärjestykseen.\n« Reply #647 on: August 17, 2010, 12:36:37 »\nQuote from: Annushka on August 17, 2010, 11:56:50\nEn argumentoinut etnisen taustan perusteella määräytyvästä älykkyydestä, vaan perinnöllisyydestä. Muilla perusteilla älykkyyseroja on varmasti vielä paljon enemmän ja tällä perusteella niiden myöntämisen kategorinen kieltäminen siksi, että se olisi rasismia, olisi vielä uskomattomampaa idiotismia kuin tuon perinnöllisyyden kieltäminen. Jos kulttuuri esim. kieltää tyttöjä menemästä kouluun, niin olisi aika uskomatonta, jos tämä tuottaisi yhtä älykkäitä naisia kuin kulttuuri, joka sallii tuon. Jos tämän tunnustaminen on rasismia, niin myönnän avoimesti olevani rasisti.\nMitä sitten tulee genetiikkaan, ihmisten välillä on todella vähän eroja.\nEnsinnäkin, tuo on faktuaalinen väite, joka voi perustua vain siihen, että asiaa on tutkittu tieteellisesti. Minun ensimmäinen kysymykseni oli se, että onko asian tutkiminen jo rasismia, koska myöntää sen mahdollisuuden, että eroja on. Jos kategorisesti erojen olemassaolo kielletään ja tuollaisen asian tutkiminen pidetään rasismina, niin et voi tehdä tuollaista lausuntoa, koska ennen sitä sinun on pitänyt hyväksyä se, että asiaa voi tieteellisesti tutkia olematta rasisti.\nToiseksi, esitin jo sinulle esimerkin. Katso 100m:n juoksun olympiafinaalia. Onko lähtöviivalla yhtään muuta kuin länsiafrikkalaista geneettistä taustaa omaavaa? Ihmeellisintähän tässä on se, että juoksijoita on sekä Länsi-Afrikasta, Karibialta että Pohjois-Amerikasta. Eli kaikista paikoista, jonne länsiafrikkalaisia geenejä on levinnyt, mutta maista, jotka ovat kulttuurisesti, kielellisesti ja jopa taloudellisesti hyvin erilaisissa tilanteissa. Minusta ainoa mahdollinen selitys on geneettinen tausta, mutta olen avoin sille, että esität jonkun toisen toimivan selityksen. Ja kuten jo aiemmin kerroin, jopa fysiologinen syy sille geneettiselle etulyöntiasemalle on pystytty eristämään.\nJos toisen esimerkin haluat, niin katso sitten samojen olympialaisten pitkän matkan juoksun palkintopallille. Sitä ovat viime vuosikymmeninä suvereenisti halliinneet itä-afrikkalaiset (kenialaiset ja etiopialaiset). Heidänkin ylivoimalleen on pystytty löytämään fysiologinen selitys, keveämmät luut jaloissa. Mikä sinusta olisi "paljon eroja", jos nämä ilmiselvät tapaukset menevät kategoriaan "vähän eroja"?\nNiitä on niin vähän, että esimerkiksi käsitteelle "rotu" ei käytännössä ole geneettisiä perusteita.\nRotu ei tietenkään ole eksakti mustavalkoinen käsite, vaan sisältää harmaan sävyjä. Kun lähdet kulkemaan suomesta itäänpäin, muuttuvat ihmiset vähitellen erinäköisesti ja heillä on vähemmän ja vähemmän yhteisiä geenejä suomalaisten kanssa. Vaikka on mahdotonta sanoa, missä kohti täsmälleen eurooppalainen rotu muuttuu aasialaiseksi, on selvää, että suomalainen ja japanilainen ihminen eroavat toisistaan tietyillä geneettisillä perusteilla, jotka ovat lähes kaikilla suomalaisilla ja kaikilla japanilaisilla eri tavoin, mutta ovat samoja kummankin ryhmän sisällä.\nTällaisia käsitteitä käytetään poliittisesti, ilmaisemaan sitä että joku näyttää erilaiselta. Kun näin on, minusta on ennakkoasenteellista lähteä nimenomaan siitä, että ihmisryhmien välillä on oltava jotain niin fundamentaalisia eroja esimerkiksi periytyvässä älykkyydessä, että sen perusteella on väkisin saatava asettaa ihmisryhmiä jonkinlaiseen arvojärjestykseen.\nMiksi tuo arvojärjestys pitää aina tuoda mukaan? Panetko sinä ihmiset yleensäkin arvojärjestykseen älykkyyden perusteella aivan riippumatta siitä, pidätkö sitä periytyvänä tai minä tahansa?\nTai kysytään niin, että jos rodut olisivat todellisia ja älykkyyseroja eri rotujen välillä olisi, niin oikeuttaisiko tämä sinusta ihmisryhmien arvojärjestykseen panemiseen? Juuri tämä on minusta se erittäin vaarallinen polku, jolle moni mielestään antirasisti on lähtenyt. Kyseiset ihmiset hirttävät itsensä siihen, että sanovat, että ihmisten arvojärjestykseen paneminen on väärin, koska ihmispopulaatioiden välillä ei ole geneettisiä eroja. Minusta se, onko eroja vai ei, on tieteellinen kysymys, johon vastaus saattaa hyvinkin olla, että eroja on, mutta tätä on minusta aivan turha sotkea moraaliin, eli tuohon arvojärjestykseen panemiseen, koska tiede ei koskaan pysty sanomaan, onko joku asia arvokkaampi kuin joku toinen. Kuten jo kirjoitin, tiede ei pysty sanomaan edes, että ihminen on koiraa arvokkaampi. Miksi siis hirttää oma moraalikäsitys tuon tieteellisen faktan pätemiseen?\nKehitysvammainen on älykkyydeltään heikompi kuin keskimääräinen normaalisti kehittynyt ihminen. Kiellätkö tämänkin faktan sillä perusteella, että se johtaa sinusta välttämättä ihmisten arvoasteikkoon panemiseen? Jos et, niin miksi rotujen kohdalla on tarpeen tehdä niin?\n« Reply #648 on: August 17, 2010, 13:22:34 »\nQuote from: sr on August 17, 2010, 12:36:37\nKuten itsekin sanot, tiede voi tutkia populaatioiden välisiä eroja ilman ennakkoasennetta, joilla arvotetaan. Tämä käsitys, joka on nähdäkseni yleinen maahanmuuttokriitikoiden keskuudessa, että ihmispopulaatioiden välisten erojen toteaminen jo itsessään on rasismia, on mielenkiintoinen. Otaksun sen olevan lähtöisin siitä, että oletetaan kulttuurirelativismin tarkoittavan mielipiteettömyyttä.\nEn osaa sanoa urheilumaailman asioihin juuri mitään, en harrasta sen katsomista sen enempää kuin sen pohtimistakaan. En näistä esimerkeistäsi kuitenkaan vielä löydä varsinaista vankkaa pohjaa väitteelle, että ihmispopulaatioiden välillä olisi suuria ja merkittäviä geneettisiä eroja. Ymmärtääkseni huippu-urheilun huipulla puhutaan hyvin pienistä eroista urheilijoiden kesken, ja hyvin pienikin fysiologinen eroavaisuus voi tuottaa etua, siinä missä parempi douppaus, asiantuntevampi valmentaja, taikka kestävämpi pää. Varmasti googlaamalla löydät kymmeniä erilaisia selityksiä asiaan erilaisten geneettisten, kulttuuristen, taloudellisten jne seikkojen perusteella tehdyistä argumenteista, ainakin minä löysin.\nMitä tulee "vähän eroja" ja "paljon eroja" -problematiikkaan, niin itse lähdin siitä, että olisi löydettävissä geneettistä eroavaisuutta eri populaatioiden välillä niin paljon, että sillä olisi jotain käytännön merkitystä esimerkiksi politiikkaan, joka on rasismin harrastamisen pääasiallinen foorumi.\nUlkonäöstä ei voi vetää kovin suuria johtopäätöksiä geneettisen varianssin suhteen. "Ihmisrotu" on käsitteenä poliittinen ja sidottu tämän rodusta/roduista puhuvan yhteisön/yhteiskunnan käsityksiin toiseudesta, useimmiten ulkonäköseikkojen perusteella, eikä se siis korreloi kovinkaan hyvin genetiikan kanssa. Maailman geneettisesti kauimpana toisistaan olevat populaatiot ovat ulkonäöltään sellaisia, jotka eurooppalainen rotuajattelun traditio lokeroisi samaksi roduksi.\nOlet rasismin ytimessä.\nKummankin kohdalla se väistämättä johtaa ihmisten arvoasteikkoon panemiseen. Kehitysvammaisten kohdalla aivan tunnustetusti; heillä on jokin vaurio joka estää toimimisen ns normaalin yksilön tasolla yhteiskunnassa, josta syystä osa yhteiskunnista kohdistaa heihin tukitoimia inhimillisyyden tai muun vastaavan abstraktin arvotuksen pohjalta, tunnustaen samalla ettei kehitysvammaisesta yksilöstä koskaan kehity itsenäisesti tasavertaista yhteiskunnan jäsentä.\n"Rodun" ja kehitysvamman rinnastaminen toisiinsa on tietysti jo itsessään aika facepalm. Edelleen selkeästi lähdet oletuksesta että on olemassa "rotuja" joiden väliltä löytyy älykkyyseroja, jotka ovat rinnastettavissa ns normaalipopulaation ja kehitysvammaisten keskimääräisiin älykkyyseroihin. Todellinen tilannehan on se, että on olemassa toisistaan aika merkityksettömästi geneettisesti eroavia ihmispopulaatioita, joissa periytyvän älykkyyden erot ovat parhaimmillaankin epäselviä (koska älykkyyden periytymisestä tiedetään oikeastaan hyvin vähän), ja älykkyyserojen mittaustuloksetkin (siis riippumatta siitä ovatko ne mahdollisesti periytyviä) kaikkine vääristymineenkin indikoivat korkeintaan marginaalisia (esimerkiksi yhteiskunnassa toimimisen kannalta epäolennaisia) keskimääräisiä eroja. Kehitysvammaisuutta esiintyy poikkeamana kaikissa populaatioissa.\n« Reply #649 on: August 17, 2010, 14:19:17 »\nQuote from: Annushka on August 17, 2010, 13:22:34\nTuo käsitys oli siis Isontalon Antin käsitys. Minä en ole sitä mieltä. Olemmeko me nyt siis samaa mieltä siitä, että ihmispopulaatioiden välisten erojen olemassaolon myöntäminen ei sinällään ole rasismia. Kun suomalainen turistiryhmä matkustaa Afrikkaan safarimatkalle, heidän matkanjärjestäjän kannattaa muistuttaa heille, että aurinkorasvaa kannattaisi ottaa mukaan. Näin, vaikka paikalliset ihmiset eivät sitä iholleen panekaan. Syynä geneettisesti periytyvä pigmentin määrän ero iholla. Ja toisaalta suomalaisen neuvolan kannattaa painottaa Suomessa asuvalle tummaihoiselle äidille talvisen lisä-D-vitamiinin tärkeyttä lapselle enemmän kuin suomalaiselle, koska tummaihoisella lapsella D-vitamiinin tuotanto ihossa on vähäisempää. Minusta nämä eivät ole rasismia, vaan ihmisten erojen olemassaolon tunnustamista.\nEn osaa sanoa urheilumaailman asioihin juuri mitään, en harrasta sen katsomista sen enempää kuin sen pohtimistakaan. En näistä esimerkeistäsi kuitenkaan vielä löydä varsinaista vankkaa pohjaa väitteelle, että ihmispopulaatioiden välillä olisi suuria ja merkittäviä geneettisiä eroja.\nYmmärtääkseni huippu-urheilun huipulla puhutaan hyvin pienistä eroista urheilijoiden kesken, ja hyvin pienikin fysiologinen eroavaisuus voi tuottaa etua, siinä missä parempi douppaus, asiantuntevampi valmentaja, taikka kestävämpi pää.\nJos noilla muilla keinoilla olisi mahdollista päästä sinne finaalin lähtöviivalle, niin miksi siellä ei niitä muita näy? Länsiafrikkalaiset edustavat vain muutamia prosentteja (jos sitäkään) koko maailman geeniperimästä. Jos merkittävää etua ei olisi, olisi lähtöviivalla muitakin.\nVarmasti googlaamalla löydät kymmeniä erilaisia selityksiä asiaan erilaisten geneettisten, kulttuuristen, taloudellisten jne seikkojen perusteella tehdyistä argumenteista, ainakin minä löysin.\nGooglaa ite on huonoin mahdollinen argumentti, mitä olen ikinä nähnyt. Se ei perustele yhtään mitään, vaan on puhdas väistö, joka yleensä heitetään siinä vaiheessa, kun mitään järkevää ei ole sanoa, muttei suostuta tätä tunnustamaan.\nKuten sanoin, noita pikajuoksijoita tulee erilaisista kulttuurisista ja taloudellisista taustoista. Ainoa yhdistävä tekijä on se geneettinen tausta.\nNyt en pysy perässä. Minkälaisia eroja politiikassa pitäisi olla, jos eroja olisi paljon? Miesten ja naisten välillä on paljonkin eroja. Minusta on silti väärin, että näiden perusteella miehiä ja naisia kohdeltaisiin poliittisessa päätöksenteossa väärin. Minusta tämä olisi (tai siis onkin, esim. miesten asevelvollisuuden kohdalla) epätasa-arvoa, jolle ei ole perusteluja.\nUlkonäöstä ei voi vetää kovin suuria johtopäätöksiä geneettisen varianssin suhteen.\nUlkonäkö on vain ensimmäinen silmiin sattuva tekijä. Eivät erot tietenkään jää vain siihen. Suomalaisilla on vähemmän laktoosi-intoleranssia kuin japanilaisilla. Moni muukin perinnöllinen sairaus on vallitsevampi joissain populaatioissa kuin joissain toisissa. Miksi nämä asiat pitäisi kieltää?\n"Ihmisrotu" on käsitteenä poliittinen ja sidottu tämän rodusta/roduista puhuvan yhteisön/yhteiskunnan käsityksiin toiseudesta, useimmiten ulkonäköseikkojen perusteella, eikä se siis korreloi kovinkaan hyvin genetiikan kanssa.\nMitä nyt tarkoitat käsitteenä poliittinen? Ja mitä väliä sillä on, mitä termiä käytetään? Puhutaan sitten geneettisesti eroavista populaatioista. Eihän itse asia muutu mihinkään. Eroja on ja niiden kieltäminen on typerää. Ja vielä typerämpää on se, mihin viittasit edellisessä postauksessasi, eli ihmisten tasa-arvoisen suhtautumisen sitominen siihen jankkaukseen, ettei eroja ole.\nMaailman geneettisesti kauimpana toisistaan olevat populaatiot ovat ulkonäöltään sellaisia, jotka eurooppalainen rotuajattelun traditio lokeroisi samaksi roduksi.\nMitä hemmetin väliä jollain traditiolla on? Minua ei traditio kiinnosta lainkaan, vaan se, mitä tiede sanoo. Sinä olet tässä minusta koittanut selittää sitä, että tiede sanoo, ettei eroja ole. Nyt sanotkin, että traditio vain lokeroi ihmiset väärin verratuna siihen, mitä tiede on osoittanut. Kumpaa nyt oikein ajat?\nJa siis mikä oli vastauksesi kysymykseen? Onko oikein panna ihmispopulaatioita arvojärjestykseen, jos heillä on todellisia eroja? Aiemmasta postauksestasi sain käsityksen, että on. Tai siis sain käsityksen, että arvojärjestykseen laittaminen on väärin, koska eroja ei ole ja tästä implikaatio on tietenkin tuo kirjoittamani.\nTämäkö on sinusta ihmisarvon määritelmä? Minusta kehitysvammainen ei ole ihmisarvoltaan sen arvokkaampi kuin arvottomampikaan kuin kukaan muukaan. Se, että hän tarvitsee muuta tukea, johtuu minusta juuri siitä, että häntä pidetään yhtä arvokkaana kuin muitakin. Tukitoimia kohdistetaan vaikka myös työttömiin. Eivät he silti minusta ole ihmisarvon mielessä yhtään sen arvottomampia kuin muutkaan.\nSanoisin, että käsityksesi on erittäin rasistinen (ja kaikkea muutakin). Siinä mielessä olet täysin oikeassa, että osuin tuohon rasismin ytimeen yllä.\n"Rodun" ja kehitysvamman rinnastaminen toisiinsa on tietysti jo itsessään aika facepalm. Edelleen selkeästi lähdet oletuksesta että on olemassa "rotuja" joiden väliltä löytyy älykkyyseroja, jotka ovat rinnastettavissa ns normaalipopulaation ja kehitysvammaisten keskimääräisiin älykkyyseroihin.\nEn lähde. Toin kehitysvammaiset mukaan siksi, että heidän kohdalla kukaan ei edes lähde esittämään niin idioottimaista väitettä, ettei älykkyyseroja ole. Minusta tämä ei silti johda siihen, että heidän ihmisarvonsa olisi alempi.\nSinun aiempi kirjoituksesi taas pani tuon ihmisarvon sen varaan, ettei eroja ole. Voi olla, ettei eroja ole. Minusta se ei kuitenkaan ole poissuljettua. Saa nähdä, mitä tulevaisuuden tiede tuo mukanaan. Jos se tuo sen vastauksen, että eroja on, niin koko rakennelmasi murentuu, koska se oli rakennettu sen tieteellisen faktan varaan, ettei eroja ole. Jos ero löytyisi, niin sinun olisi otettava kanta, että ihmisten paneminen arvoasteikkoon on ihan ok. Tämä on minusta hemmetin vaarallista. Aivan yhtä vaarallista kuin sekin, että kehitysvammaisten arvo olisi jotenkin erilainen vain siksi, että ovat alempia älykkyydeltään (natsit muuten aloittivat ihmisten joukkomurhaamisen juuri kehitysvammaisista, koska heidän logiikkansa ihmisarvon suhteen toimi samalla tavoin kuin sinun).\nTodellinen tilannehan on se, että on olemassa toisistaan aika merkityksettömästi geneettisesti eroavia ihmispopulaatioita, joissa periytyvän älykkyyden erot ovat parhaimmillaankin epäselviä (koska älykkyyden periytymisestä tiedetään oikeastaan hyvin vähän), ja älykkyyserojen mittaustuloksetkin (siis riippumatta siitä ovatko ne mahdollisesti periytyviä) kaikkine vääristymineenkin indikoivat korkeintaan marginaalisia (esimerkiksi yhteiskunnassa toimimisen kannalta epäolennaisia) keskimääräisiä eroja. Kehitysvammaisuutta esiintyy poikkeamana kaikissa populaatioissa.\nHetkinen. Nyt siis myönnät sen, että populaatiot voivat erota toisistaan älykkyydeltään? Ovatko ne marginaalisesti älykkäämmät populaatiot sitten marginaalisesti ihmisarvoltaan arvokkaampia kuin muut? Tämähän oli se aiempi päättelysi.\nJa älykkyyshän on vain yksi ihmisen ominaisuus (ja vielä suhteellisen huonosti määritelty sellainen). Mitä jos jossain muissa ominaisuuksissa (sanotaan vaikka juoksunopeudessa) löytyy isompia eroja populaatioiden välillä? Onko tämä sitten suurempi oikeutus suurempaan ihmisten eriarvoistamiseen?\n« Reply #650 on: August 17, 2010, 15:01:17 »\nMiten määrittelemme rasismin – siinäpä kysymys.\nEn ole asiantuntija rasismin määrittelemisessä enkä edes yritä olla sellainen. Ehkä rasismista kuten monesta muustakin ilmiöstä voidaan tehdä jana, jonka toisessa päässä on äärimmäinen antirasismi ja toisessa päässä äärimmäinen rasismi. Ja näiden kahden ääripään välillä on lukematon määrä enemmän tai vähemmän antirasistisia ja rasistisia näkemyksiä. Missä tarkasti määriteltynä kulkee raja rasismin ja ei-rasismin välillä, lienee vaikeaa määritellä. Raja on todennäköisesti hieman eri paikassa siitä riippuen, kummalta puolelta rajaa asiaa tarkastellaan.\nÄärimmäistä antirasistia ja rasistia – kuten muitakin äärimmäisyyksien edustajia – yhdistää todennäköisesti se, että aatteesta on tullut heille uskonto. Ja kun aatteesta tulee uskonto, empiirisesti havaittavilla tosiasioilla on merkitystä vain, jos ne vahvistavat omaa uskonnollista näkemystä. Jos ne eivät vahvista, niitä vähätellään tai ne kiistetään.\nÄärimmäinen antirasisti tekee kaikkensa todistaakseen, että ihmisryhmien välillä ei ole sellaisia geneettisiä eroja, jotka oikeuttaisivat puhumaan roduista. Erot ihmisten ominaisuuksissa ovat pelkkää satunnaisvaihtelua ja johtuvat ulkoisista olosuhteista. Ihmisten välisiä eroja ei pitäisi käsitellä huono-hyvä-parempi-paras -ulottuvuudella, sillä filosofisesti katsoen tällaiset määrittelyt ovat keinotekoisia. Luonto ei tunne sen enempää hyvää kuin huonoakaan. Se, mitä nyt kutsutaan älykkyydeksi, ja minkä avulla yritetään panna kuviteltuja rotuja arvojärjestykseen, on pelkästään yhden kuvitellun rodun edustajien keksintöä, ja se voitaisiin määritellä toisinkin, jolloin kuviteltujen rotujen arvojärjestys muuttuisi. Maapallon asukkaiden pitäisi mahdollisimman nopeasti ja mahdollisimman tehokkaasti sekoittua tasalaatuiseksi massaksi, jotta rasistit menettäisivät viimeisetkin teoreettiset perusteensa rotupuheiltaan. Kaikki esteet maahanmuutolta on poistettava.\nÄärimmäinen rasisti uskoo rotuihin ja siihen, että rotujen välillä on olemassa objektiivisesti mitattavia eroja. Äärimmäinen rasisti tutkii tilastoja ja tekee niistä yhteenvetoja, joilla hän todistelee, että rotujen välillä on olemassa eroja älykkyydessä, koulutustasossa, innovatiivisuudessa, yritteliäisyydessä, väkivaltaisuudessa, rikollisuudessa, seksuaalimoraalissa sekä monissa muissa asioissa. Havaittujen ja kuviteltujen erojen perusteella äärimmäinen rasisti panee rodut paremmuusjärjestykseen. Hänen mielestään on paremman rodun ja ehkä koko ihmiskunnankin kannalta huono asia, jos heikoimmat rodut lisääntyvät ja levittäytyvät parempien rotujen keskuuteen. Rotujen sekoituksesta seuraa teknistä, taloudellista ja kulttuurillista kehitystä eteenpäin vievien korkeampien rotujen rappeutuminen ja sitä kautta ihmiskunnan edistyksen pysähtyminen ja taantuminen. Äärimmäinen rasisti pyrkii estämään rotujen sekoittumisen tiukalla maahanmuuttopolitiikalla, vierasrotuisten karkottamisella ja ääriolosuhteissa ei-toivottujen rotujen tuhoamisella.\nIhmiset, jotka eivät ole äärimmäisiä antirasisteja eivätkä äärimmäisiä rasisteja, sijoittuvat jonnekin näiden kahden ääriryhmän väliin. Näistä ihmisistä voisi kirjoittaa kymmeniä sivuja pitkän analyysin luokittelemalla heitä ja tutkimalla, mille kohdalle asteikkoa he sijoittuvat. Näin lähestyttäisiin myös sen määrittelemistä, missä on raja rasistin ja ei-rasistin välillä. Näin pitkä analyysi ei ole tässä mahdollinen. Esimerkinomaisesti voisin kuitenkin poimia joitakin julkisuudessa esiintyviä ihmisiä, ja kysyä, kummalla puolella rajaa he seisovat. Kummalla puolella rajaa seuraavan Helsingin Sanomien kyselyn asiantuntijat seisovat? Onko Kari Uusikylä antirasisti? Onko Osmo Soininvaara rasisti? Onko Anna Rotkirch rasisti? Onko jonkun asiantuntijan väitteissä merkkejä siitä, että hän suhtautuu kysymykseen uskonnonomaisella kiihkeydellä? Linkissä on ä-kirjaimia, joten se ei toimi kaikilla foorumeilla. Osoitteen voi kuitenkin kopioida selaimen osoitekenttään.\n« Reply #651 on: August 17, 2010, 16:43:38 »\nQuote from: R.E.Gister on August 17, 2010, 15:01:17\nÄärimmäinen antirasisti tekee kaikkensa todistaakseen, että ihmisryhmien välillä ei ole sellaisia geneettisiä eroja, jotka oikeuttaisivat puhumaan roduista. Erot ihmisten ominaisuuksissa ovat pelkkää satunnaisvaihtelua ja johtuvat ulkoisista olosuhteista. Ihmisten välisiä eroja ei pitäisi käsitellä huono-hyvä-parempi-paras -ulottuvuudella, sillä filosofisesti katsoen tällaiset määrittelyt ovat keinotekoisia. Luonto ei tunne sen enempää hyvää kuin huonoakaan.\nTähän asti olen kanssasi samaa mieltä.\nSe, mitä nyt kutsutaan älykkyydeksi, ja minkä avulla yritetään panna kuviteltuja rotuja arvojärjestykseen, on pelkästään yhden kuvitellun rodun edustajien keksintöä, ja se voitaisiin määritellä toisinkin, jolloin kuviteltujen rotujen arvojärjestys muuttuisi. Maapallon asukkaiden pitäisi mahdollisimman nopeasti ja mahdollisimman tehokkaasti sekoittua tasalaatuiseksi massaksi, jotta rasistit menettäisivät viimeisetkin teoreettiset perusteensa rotupuheiltaan. Kaikki esteet maahanmuutolta on poistettava.\nMitä ihmettä tarkoitat tuolla "yhden kuvitellun rodun edustajien keksintöä"? Käsittääkseni älykkyyden alkuperäisessä tutkimisessa ei ollut mitään rotuun tai kuviteltuun rotuun liittyvää. Älykkyyden määrittely ei ole tietenkään yksikäsitteistä, mutta kyllä minusta ne määritelmäyritykset ovat ennemminkin tieteelliseltä pohjalta tehtyjä kuin mihinkään rotutouhuun liittyviä. Yleensä koitetaan kuvata ominaisuutta, joka korreloi koulumenestyksen ja työelämässä menestyksen kanssa. Voi tätä jollain muullakin nimellä kutsua, mutta minusta älykkyys on ihan hyvä.\nMutta tämä on sivuseikka. Miksi ajattelet, kuten Annushka, että älykkyyden perusteella rodut voitaisiin panna arvojärjestykseen? Voiko ihmisyksilöt (joiden välillä on vielä paljon suurempaa vaihtelua älykkyydessä kuin ihmispopulaatioiden keskiarvoissa) sinusta panna arvojärjestykseen älykkyyden perusteella? Siis varmaan johonkin työpaikkaan voidaan valita älykkäin hakija (etenkin jos älykkyys on määritelty niin, että se korreloi työmenestyksen kanssa), mutta ei kai tämä tarkoita sitä, että tämä ihminen olisi ihmisarvoltaan arvokkaampi kuin muut hakijat.\nTuo rotujen tarkoituksenmukainen sekoittelu on taas minusta totalitarismia. Minusta ihmiset saavat sekoittua tai olla sekoittumatta ihan halunsa mukaan. Sanoisin, että nykyisen halvan lentoliikkumisen aikaan tätä sekoittumista tulee tapahtumaan ihmisen evoluutiovauhtiin nähden niin nopeasti, ettei siihen erityisesti tarvitse kannustaa ja silti eri rodut tulevat vähitellen katoamaan.\nMinusta objektiivisesti mitattavia eroja on tai ainakin pidän sitä hyvin mahdollisena. Tämä on kuitenkin tieteellinen fakta, joka joko on olemassa tai ei ole. Se ei siis riipu mistään mielipiteestä. Aurinko ei ryhdy kiertämään maapalloa, vaikka kuinka olisin sitä mieltä. Minusta tuossa rasistin määritelmässä onkin tärkeämpää tuo paremmuusjärjestykseen paneminen. Tai itse pitäisin rasistina myös henkilöä, joka haluaa estää rotujen sekoittumista, vaikkei pitäisi mitään rotua toista parempana.\n« Reply #652 on: August 18, 2010, 16:24:15 »\nQuote from: sr on August 17, 2010, 14:19:17\nEn ole hetkeen nähnyt muuten millään foorumilla kirjoitustani luettavan niin vinksahtaneesti, kuin vastauksesi kommentteihini oli. Siivoan mielestäni epäoleellisen pois, lähinnä koska se aivan erilaisista lähtökohdista keskustelemisen loputon suo ja vänkääminen niiden osalta ei varsinaisesti edesauttaisi keskustelua. Poimin siis vain yllä lainatun, joka kai menee jonkinlaiseen ytimeen sen suhteen, mistä tässä yritetään keskustella.\nTietysti ihmispopulaatioilla on eroja. Myös geneettisiä. Se syy, että en itse näe hyvänä jälkimmäisten tuomista keskusteluun on se, että maallikkotason (jolla siis itsekin olen) genetiikka tuppaa laittamaan puurot ja vellit sekaisin; kuten keskustelussamme hyvin käy ilmi, on sekoitettu täysin se että populaatioiden välillä on keskimääräisiä eroja jotka yksinkertaisimmillaan (parhaimmillaan vain parin geenin toiminnan tuloksena) johtavat esimerkiksi selkeisiin ulkonäköeroihin, ja se että tällainen keskimääräinen eroavaisuus legitimoi puhumisen roduista tieteellisenä terminä.\nKun sanon, että rotu on poliittinen termi ja ja rasismin harrastamisen pääasiallinen foorumi on politiikka, tarkoitan yksinkertaisesti ihan vain sitä mitä sanon. "Rotu", termi jolle edelleen ei ihmisten ollessa kyseessä ole olemassa geneettistä (jos tahdot, tieteellistä) perustetta, on käsite, jolla operoidaan poliittisesti. Karkeimmillaan se tietysti tarkoittaa vain erivärisiä ihmisiä, tai tietynvärisiä ihmisiä joiden tausta on tietyssä osassa maailmaa (jos edes tiedetään mikä tämä tausta on). Edelleen tällä ei oikeastaan ole mitään tekemistä genetiikan kanssa, se merkitsee vain erilaisuutta. Kuten edellisessä viestissäni totesin, ulkonäöstä ei edes voi päätellä mitään kovin suurta geneettistä eroavaisuutta ihmisten välillä. Angloamerikkalaisessa keskustelussa siis esimerkiksi yleisesti käytössä oleva sana "race", Englannissa maahanmuuttajapolitiikan kulmakivenä pitkään toiminut "race relations", on nimenomaan poliittinen, ei tieteellinen termi. Se, minkälaisia "rotuja" katsotaan olevan olemassa ja millä perusteella, kertoo paljon enemmän näiden määrittelyjen tehneen yhteiskunnan tavasta hahmottaa todellisuutta, kuin biologiasta.\nSamasta lähtökohdasta tietysti "rotuja" tai ihmisryhmiä on tavattu asettaa arvojärjestykseen. Pahimmillaan se johtaa karkeaan rasismiin: poliittisesti formuloidun arvojärjestykseen asettavan rotuajattelun perusteella toteutettavaan tai vaadittavaan eri ihmisryhmien eriarvoiseen kohteluun. Rasismista on tietysti erilaisia muotoja, ja monellakin tavalla esimerkiksi julkein hommaforumilla esiintyvä islamofobia on tietysti käytännössä rotusyrjintään täysin verrattava ajatusmaailma, mutta eri termeillä.\nTermikysymykseen sivumennen, termeillä on väliä, käytetty kieli on voimakas asia. Se voi muovata harrastettua politiikkaa hyvinkin paljon.\nSitten siihen, onko oikein laittaa erilaisia ihmisryhmiä arvojärjestykseen näillä lähtökohdilla. No ei ole. Sitähän juuri yritin edellisessä viestissäni selittää, että tapa jolla hyvin marginaalisista keskimääräisistä geneettisistä eroista johdettu rasismi on argumentoitu, on tietysti paitsi tieteellisesti hieman tekopyhä, niin moraalisesti kestämätön.\n« Reply #653 on: August 18, 2010, 17:54:45 »\nQuote from: Annushka on August 18, 2010, 16:24:15\nNo, minusta "rotu" on paljon jouhevampi termi kuin "geneettisesti toisistaan poikkeava populaatio". Minun on paljon yksinkertaisempaa sanoa lasteni olevan sekarotuisia kuin selittää pitkästi, että lasteni geneettinen perimä on kahdesta toisistaan suhteellisen kaukana olevan perimän sekoitus. On totta, että "historialliset" rodut eivät mene 1:1:en sen kanssa, mitä nykyisin tiedämme ihmispopulaatioiden geneettisestä eroavaisuudesta, mutta nekin ovat tarpeeksi lähellä toisiaan arkipäiväiseen käyttöön, etenkin jos historiallisesta pelkkään ihonväriin tuijottamisesta ollaan valmiita jonkun verran joustamaan.\nKun sanon, että rotu on poliittinen termi ja ja rasismin harrastamisen pääasiallinen foorumi on politiikka, tarkoitan yksinkertaisesti ihan vain sitä mitä sanon. "Rotu", termi jolle edelleen ei ihmisten ollessa kyseessä ole olemassa geneettistä (jos tahdot, tieteellistä) perustetta, on käsite, jolla operoidaan poliittisesti.\nOK, kysytäänpä tässä välissä, että mitä ihmispopulaatioiden geneettisten erojen pitäisi olla, jotta rotu-termille olisi perusteet?\nKarkeimmillaan se tietysti tarkoittaa vain erivärisiä ihmisiä, tai tietynvärisiä ihmisiä joiden tausta on tietyssä osassa maailmaa (jos edes tiedetään mikä tämä tausta on). Edelleen tällä ei oikeastaan ole mitään tekemistä genetiikan kanssa, se merkitsee vain erilaisuutta.\nHmm, jos puhutaan erilaisuudesta, joka on perinnöllisyyttä, niin kyllä se minusta aika lähellä silloin genetiikkaa on. Tietenkin jos rotu puhtaasti sidotaan vaikka henkilön syntymämaahan tms., niin tässä ei ole mitään järkeä.\nKuten edellisessä viestissäni totesin, ulkonäöstä ei edes voi päätellä mitään kovin suurta geneettistä eroavaisuutta ihmisten välillä.\nEnsinnäkään rotukäsitettä ei sitten varmaan kannattane sitoa pelkkään ulkonäköön, kuten menneisyydessä on tehty. Toiseksi, kyllä ulkonäöstä nyt jotain voi päätellä. Euraasiassa geenien sekoittumista on tapahtunut aika paljon, mutta Afrikka ja etenkin Australia ovat olleet näistä enemmän erillään. Niinpä on todennäköistä, että esim. afrikkalaiselta näyttävä ihminen ei jaa eurooppalaisen ihmisen kanssa yhtä paljon geenejä kuin toinen eurooppalainen. Mahdollista sekin toki on, mutta rodun määritelmä ei olekaan mikään eksakti, vaan koskee ennemminkin keskiarvoja.\nMutta tämä menee edelleenkin ohi siitä, mihin aiemmassa kirjoituksessani puutuin. En näe edelleenkään mitään syytä sitoa ihmisten eriarvoistuksen oikeutusta siihen, että geneettistä eroa ei ole puhtaasti ulkonäön perusteella tehtävän rotujaottelun pohjalla. Minusta nämä ovat edelleen toisistaan erillään olevat asiat. Eriarvoistus ei ole oikeutettua aivan riippumatta siitä, onko eroa vai ei. Jos löytyisi joku ihmispopulaatio, joka eroaisi ulkonäöltään muista ja olisi myös geneettisesti muista erillään (eli siis tämän kohdalla olisi sekä historiallisen rotumääritelmän, että tieteellisen rotumääritelmän perusteella oikeutettua puhua eri rodusta), ei tähän populaatioon silti saisi suhtautua eriarvoisesti. Tämä on se pihvi, johon koitin kirjoituksessasi puuttua.\nAngloamerikkalaisessa keskustelussa siis esimerkiksi yleisesti käytössä oleva sana "race", Englannissa maahanmuuttajapolitiikan kulmakivenä pitkään toiminut "race relations", on nimenomaan poliittinen, ei tieteellinen termi. Se, minkälaisia "rotuja" katsotaan olevan olemassa ja millä perusteella, kertoo paljon enemmän näiden määrittelyjen tehneen yhteiskunnan tavasta hahmottaa todellisuutta, kuin biologiasta.\nTämä voi päteä. Miksemme siis Suomessa määrittelisi termiä rotu tuolla biologisella perusteella?\nSen verran lisäisin tuohon, että Britanniassa NHS (national health service) pyytää rekisteröidyttäessä kertomaan rotunsa. En näe tälle juuri poliittista perustetta, biologisen kylläkin, koska jotkut terveyteen liittyvät asiat ovat eri populaatioilla toisistaan eroavia.\nSamasta lähtökohdasta tietysti "rotuja" tai ihmisryhmiä on tavattu asettaa arvojärjestykseen.\nOn varmaan, mutta tällä ei ole mitään tekemistä sen kanssa, mitä aiemmin kirjoitit. Siinä minusta viittasit siihen, että eri rotuisia ihmisiä on pantu arvojärjestykseen sen vuoksi, että näitä on pidetty erilaisina, mutta tähän ei ole oikeutusta koska eroja ei ole. Jos rotumääritelmänä käytetään genetiikan sijaan jotain tuollaista poliittista termiä, niin on jo aika lailla vaikeampi sanoa, ettei eroja ole. Niiden erojen, joiden mukaan tuo poliittinen jaottelu tehdään, on pakko olla olemassa, koska muutenhan koko jaottelua ei ole edes mahdollista tehdä.\nPahimmillaan se johtaa karkeaan rasismiin: poliittisesti formuloidun arvojärjestykseen asettavan rotuajattelun perusteella toteutettavaan tai vaadittavaan eri ihmisryhmien eriarvoiseen kohteluun.\nNiin, olemme samaa mieltä siitä, että ihmisryhmien eriarvoisesti kohtelu on rasismia ja väärin. Tästä ei kai ole missään vaiheessa ollut erimielisyyttä. Minusta eromme tulee, on siitä, että sinä sanoit tuon eriarvoisen kohtelun olevan väärin, koska eroja ei ole, ja minä, että eriarvoinen kohtelu on väärin, vaikka eroja olisikin. Huomaatko eron?\nKoitin tähän väliin tuoda kärjistetyn esimerkin vammaisista, jotta ymmärtäisit pointtini.\nRasismista on tietysti erilaisia muotoja, ja monellakin tavalla esimerkiksi julkein hommaforumilla esiintyvä islamofobia on tietysti käytännössä rotusyrjintään täysin verrattava ajatusmaailma, mutta eri termeillä.\nEh? No, nyt mennään vähän liian pitkälle. Ideologian vastustaminen on minusta aika lailla eri tasolla kuin ihmisen synnynnäisten ominaisuuksien perusteella tehtävä eriarvoistaminen. Vaikka pitäisi ihmisiä tasa-arvoisina, ei minusta ideologioita ole mikään tarve pitää yhtä hyvinä. Ja uskonto ei ole mikään synnynnäinen ominaisuus, jota ihminen ei voi myöhemmin muuttaa (kuten geenit tai poliittisesti määritelty "rotu"). Esim. oma uskontostatukseni on tällä hetkellä eri kuin mitä se oli aiemmin.\nEn tiedä, mihin hommaforumin kirjoitukseen viittaat, mutta jos tarkoitatkin islamofobialla islamin uskoisten vastustamista riippumatta siitä, millaista islamia he kannattavat, sen sijaan, että vastustettaisiin jotain islamiin liittyvää negatiivista piirrettä, tuossa yllä olevassa voi olla samaa kuin rasismissa.\nNo, tähän ei auta muu kuin ihmisten sivistyminen sen verran, että ottavat selvää, mitä politiikkaa ajetaan, eikä mikä nimilappu sille on satuttu lyömään. Tämän suhteen tosiaan kyllä parannusta olisi tehtävissä, koska esim. tätä tämän keskustelun rasismi-leimaa lyödään suuntaan jos toiseenkin siihen liittyvän negatiivisen konnotaation vuoksi määrittelemättä joka kerta erikseen, mitä sillä oikeastaan tarkoitettiin.\nKuten jo sanoin, suostun ottamaan rasistin leiman itseeni, jos sillä tarkoitetaan sitä, että hyväksyy sen, että ihmispopulaatioiden välillä on geneettisiä eroja. En kuitenkaan hyväksy sitä, että jos tuollaisen rasistileiman otan itselleni, sitä käytetään implikoimaan, että kannattaisin ihmisten eriarvoista kohtelua heidän perimänsä tai vaikka sen poliittisesti määritellyn rodun perusteella.\nOk, tämä selvensi, vaiken kyllä tuota viimeistä kohtaa (moraalisesti kestämätön) edellisestä viestistäsi löydä. Pitkä juttu sen sijaan tuosta eron marginaalisuudesta siellä kyllä on.\nKirjoitan tähän loppuun vielä oman yhteenvetoni. Minusta ihmispopulaatioiden (puhutaan nyt sitten niistä poliittisista tai joistain tieteellisemmin määritellyistä roduista) väliset todelliset tieteen totemat erot tai erojen olemassa olemattomuudet ja ihmisten eriarvoistaminen ovat toisista irrallisia asioita. Edellinen vastaa siihen, miten asiat ovat. Sen kohdalla ei siis ole ole mitään tilaa mielipiteelle. Erot joko ovat olemassa tai eivät ole aivan riippumatta siitä, mitä mieltä olemme asiasta. Tiede voi ajan kuluessa tarkentaa sitä, millaisia erot ovat ja mihin asioihin vaikuttavat, jos ovat olemassa. Kyse on siis samasta kuin maapallon kiertämisessä auringon ympäri. Se, että maa kiertää aurinkoa, ei ole yhtään enempää "oikein" kuin se, että asia on toisin päin, kun "oikealla" tarkoitetaan moraalista käsitystä asiasta.\nJälkimmäinen taas viittaa siihen, miten asioiden pitäisi olla. Arvo kertoo aina siitä, miten johonkin asiaan pitää suhtautua päätöksenteossa. Arvokkaita asioita otetaan luonnollisesti huomioon enemmän kuin arvottomia. Tämä taas ei mitenkään riipu siitä, mikä vastaus edelliseen kysymykseen oli, vaan ihmisten tasa-arvoinen kohtelu pätee riippumatta siitä, onko heidän välillään eroja vai ei. Tämä toimii niin yksilö- kuin populaatiotasollakin.\nJa pidän rasismina sitä, että suhtautuu eriarvoistavasti ihmisiin riippumatta siitä, uskooko eroja olevan vai ei. Ihminen, joka pitää vaikka tummaihoisia yhtä fiksuina ja lahjakkaina kuin valkoihoisia, mutta silti syrjii tummaihoisia, on minusta rasisti.\n« Reply #654 on: August 18, 2010, 21:26:45 »\nQuote from: sr on August 18, 2010, 17:54:45\nEi tummaihoisten syrjiminen, jos heidän väitetty fiksuutensa ja lahjakkuutensa olisi valkoista heikompaa, ole silti sen vähemmän rasistista. Fiksuus ja lahjakkuus ei voi määrätä ihmisarvoa. Karrikoitu vertaus on, että eihän sivistysvaltiossa tapeta kehitysvammaisiakaan heidän "heikkoutensa" takia.\n« Reply #655 on: August 18, 2010, 23:10:39 »\nArvojärjestys syntyy siten, että osa ihmisistä menestyy opinnoissa ja työelämässä ja tulonjakomarkkinoilla paremmin ja osa huonommin. Korkeammin koulutetut ja suurempia tuloja saavat asuvat hienostoalueilla kalliissa asunnoissa ja omistavat kalliita autoja ja veneitä ja kesämökkejä ja tekevät maailmanympärimatkoja. Vähiten koulutetut ja pienimpiä tuloja saavat elävät kaupungin vuokra-asunnoissa epäsiisteissä lähiöissä, joissa asukkaiden alhaisesta ostovoimasta johtuen on vain vähän palveluja. Työttömyyden vaivaamissa lähiöissä ilmenee epäjärjestystä, kun syrjäytyneet ihmiset purkavat turhautuneisuuttaan.\nMiten tällaisen arvojärjestyksen voi estää? Poistamalla kouluista arvosanat? Määräämällä maksettavaksi samaa palkkaa kaikille työstä tai työttömyydestä riippumatta?\nSe, että jotkut kansalaiset ovat koulutetumpia ja rikkaampia ja jotkut vähemmän koulutettuja ja köyhempiä, ei vielä automaattisesti merkitse rasismia. Mutta siinä tapauksessa, jos koulumenestyksen ja tulotason ja etnisen taustan välillä esiintyy riippuvuutta, puheet rasismista voivat käynnistyä.\nYhdysvalloissa erot eri etnisten ryhmien koulumenestyksessä alkavat näkyä jo ensimmäisiltä luokilta lähtien:\n"The overrepresentation of African American students in special education, especially boys, is a growing problem in the U.S. "\nAfrikkalaistaustaiset, "African Americans", saavat huonoimpia pisteitä opiskeluvalmiuksia mittaavissa testeissä kuten American College Test (ATC) ja Scholastic Aptitude Test (SAT), mikä on saanut tutkijat ja opetusviranomaiset käyttämään sen tyyppisiä käsitteitä kuin "African American Achievement Gap in Higher Education" ja "black-white test score gap".\nThe differences in total SAT scores by ethnicity was most extreme between Asian students (who had an average total score of 1623 out of a possible 2400) and black students (who averaged 1276, a four-point drop). Puerto Rican students averaged 1345. The national average was 1509. Top score is 800 in each of the three SAT sections."\nAfrikkalaistaustaiset ovat muita etnisiä ryhmiä jäljessä myös korkeammassa opetuksessa.\n"Despite California's significant number of African American residents, the state has seen a disproportionate decline in African American males in higher education, according to a new report from the UCLA CHOICES project and the College Access Project for African Americans, a project of the UCLA Ralph J. Bunche Center for African American Studies."\nNäyttää siltä, että aasialaistaustaiset ovat vetämässä pisimmän korren – ja mustat lyhimmän. Aasialaistaustaisten – erityisesti kiinalaisten - erinomaisuutta käsitellään monissa artikkeleissa.\n"They have three to five times their proportionate share of college faculty, architects, scientists, teachers, engineers, and physicians. They are overrepresented among winners of National Merit Scholarships, U.S. Presidential Scholarships, Arts Recognition and Talent Search scholars, and Westinghouse Science Talent Search scholars. They are overrepresented at American's most prestigious universities (Flynn 1991), constituting roughly 50% of the freshmen at the University of California at Berkeley and 10% to 30% of students in many other elite universities (Arenson 2007). They score higher on the SAT and ACT, especially in math. In published "school report cards" mandated by the No Child Left Behind Act, they perform much better than other minority groups.\nThey are called "the model minority." They are Asian Americans."\nKoulumenestys korreloi myöhemmän tulotason ja työelämässä menestymisen kanssa. Afrikkalaistaustaisten tulotaso on pienempi ja elintaso alhaisempi kuin eräiden muiden etnisten ryhmien.\nYhdysvalloissa on siis havaittavissa eroja eri etnisten ryhmien välillä. Koska länsimaississa yhteiskunnissa, erityisesti juuri Yhdysvalloissa, ihmisten "arvo" mitataan pitkälti rahassa ja menestyksessä, etnisten ryhmien välille syntyvät koulutus- ja elintasoerot nostavat väistämättä esille kysymyksen rasismista.\nMikä on tilanne Suomessa? Ovatko täälläkin "somalian-suomalaiset" tai "nigerian-suomalaiset" jäämässä kehityksen kelkasta? Asiasta ei ole julkaistu kovin paljon virallista tietoa, mutta opettajapiireissä on jo tiettyjä käsityksiä tästä asiasta. Myös tiedotusvälineissä on esitetty tiedonmuruja, joiden perusteella voi tehdä johtopäätöksiä.\n"Hawa Aalto on ensimmäisiä, ellei peräti ensimmäinen somalialaistaustainen ylemmän korkeakoulututkinnon Suomessa suorittanut nainen. Humanististen tieteiden kandidaatiksi hän valmistui jo vuonna 2005. Aalto on myös ensimmäisiä Suomeen muuttaneita somalinaisia: hän tuli maahan jo vuonna 1982 mentyään naimisiin suomalaisen miehen kanssa."\n« Last Edit: August 18, 2010, 23:22:23 by R.E.Gister »\n« Reply #656 on: August 18, 2010, 23:43:38 »\nQuote from: Ville Pekkala on August 18, 2010, 21:26:45\nkyvykkyyden perusteella valittaessa ihmisiä toimeen vähemmän kyvykkäät jäävät syrjään ja jos jokin väestönosa on kyvyttömämpi, niin se syrjääntyy.\n« Reply #657 on: August 19, 2010, 09:00:24 »\nEh, niinhän tuossa juuri sanon. Ihmisten eriarvoistaminen riippumatta siitä, onko eroja vaiko ei ole. En tiedä, miten tarkasti olet keskustelua seurannut, mutta tuo, mitä kirjoitit (ml. viittaus kehitysvammaisiin) on melko tarkkaan se, mitä olen viimeisen parin sivun ajan koittanut sanoa.\n« Reply #658 on: August 19, 2010, 09:12:51 »\nQuote from: Oh Dearism on August 18, 2010, 23:43:38\nJa mitkä ovat sinusta implikaatiot? Pitäisikö sinusta kyvykkyyden perusteella työhön valitsemisesta, jotta vähemmän kyvykkäät eivät syrjäytyisi? Mieti vähän, mitä tästä sitten seuraisi...\n« Reply #659 on: August 19, 2010, 10:54:58 »\nQuote from: sr on August 19, 2010, 09:12:51\n"Pitäisikö sinusta kyvykkyyden perusteella työhön valitsemisesta [pidättäytyä?], jotta...?"\nKyvykkyys ei ole sama kuin ihmisarvo, mutta sillä on taipumuksena määrittää ihmisen yhteiskunnallista asemaa. Epätasaiset kyvykkyydet johtavat epätasaisiin yhteiskunnallisiin asemiin. Tämä oli vaan tämmönen heitto Ville Pekkalan esittämälle hypoteettiselle tilanteelle ja siitä johtuvalle mahdolliselle syrjinnälle.\nPages: 1 ... 42 43  45 46 ... 124 Go Up


Aikoinaan kun tuolla city-yhteisössä jotakin yritti kirjoittaa, niin häiriköt puuttuivat ensimmäiseksi oikeinkirjoitusseikkoihin. Oliko mahdollisesti yhdyssanat ja sijamuodot oikein. Kun katselen oma tuotoksiani. Löydän uusia ja uusia virheitä sen jälkeen kun olen ensin ”nukkunut yön yli”.\nSiinähän on monella suomalaisella vaikeus kirjoittaa oikeata kirjakieltä. Tämä on joillekin niin vaikeaa, ettei mitään omaa mielipidettä edes uskalleta julkaista. Ihmettelen miten häiriköitä ei ole täällä saitilla ollut. Onko moderaattori aina valppaana tutkimaan kulloisenkin kirjoituksen?\nSiis olemmeko pysyneet mahdollisesti liiankin kuivalla asialinjalla?\nSen koosta ja muista ei ole tällä palstalla syntynyt minkäänlaista mielipidettä.\nMitenkäs mahdollisesti lukion äidinkielen opettaja ja ylioppilastutkintolautakunta arvostelisi homoseksuaalisuutta puolustavan aineen. Silloin aikoinani äikän lehtori varoitti meitä ottamasta liian voimakkaita mielipiteitä yo-aineissa, ettei koe tulisi hylätyksi. Miten on tänä päivänä? Mahdollisesti meidän joukossamme on myöskin tämän alan asiantuntijoita.\nEi minusta ole mitenkään pahitteeksi, jos pyrkii kirjoituksissaan noudattamaan oikeinkirjoitussääntöjä ja muutenkin käyttämään hyvää suomen kieltä. Sitä varten monet meistä ovat kuluttaneet koulun penkkejä, että siellä opitaan mm. kirjoittamaan eikä vain väärentelemään mutsin nimeä poissaololappuun. Joittenkin mielestä vain kirjoitussäännöt ja muut voi koulusta päästyä tyystin unohtaa. Mikä on outo ja typerä asenne.\nNe oikeakielisyysterroristit ovat tietenkin oma lukunsa, eikä semmoisia pidä ottaa niin kauhean vakavasti. Mutta kyllä varsinkin kontaktipalstoilla on joskus niin käsittämättömiä juttuja, että niistä on jokseenkin mahdotonta saada selvää. Usein voisi luulla, että kirjoittaja on joku ulkomaalainen, joka ei ole ennen eläessään kirjoittanut suomea. Kuten tähän tapaan:\nkaikki yhdys sanat ja muut sikin sokin eikä isoja kirjaimia lauseen alussa ja eris nimissä pisteitä ja pilkkuja ei missään kaikki sanat vaan yhdessä pötkössä siitä ei ole helppoa koettaa tulkita mitä kirjoittaja koettaa sanoa eihän siitä saa mitään selvää tekstiä tulee vaan koko ajan\nJotenkin kun on koulujenkäymisestä jo vuosia on tullut huolimattomammaksi kuin aikaisemmin. Vai onkohan tämä näppis sen verran outo väline tällaiselle joka on varmasti suuremman osan elämästään kirjoittanut lyijykynällä. Varsinkin huomaan, että kirjeet käsinkirjoitettuna tulee laadullisest parempia.\nItse lienen sellainen "oikeinkirjoitusterroristi", vaikken aivan sataprosenttisesti ymmärräkään, mitä vikaa sellaisessa on? Minusta vain on mukava lukea tekstejä, jotka ovat kirjoitetut oikein.\nOlen kohtalaisen huolissani siitä, että tuntuu sille, ettei peruskoulussa enää opeteta oikeinkirjoitussääntöjä samalla tavalla kuin ennen ja tuloksena on sitten yhä lisääntyvässä määrin kieli oppi virheet ja yhdys sana virheet. Kun niistä sitten sanoo ihmiselle takaisin, että "nuo pitäisi kirjoittaa kyllä yhteen", vastauksena useimmiten on: "Ei mua kiinnosta."\nJa en oikeastaan ymmärrä, miksi tällainen keskustelunpätkä täällä kummittelee? :-D Oikein kirjoitetut tekstit ovat sellaisia, niin kirjoissa kuin nettisaiteilla, joita on kiva ja sujuva lukea. Niiden eteen joutuu joskus tekemään töitä, paljonkin. Mutta työ tekijäänsä kiittää, usein palautteen muodossa. ;)\nKieltämättä on huomattavasti mukavampaa ja helpompaa lukea tekstejä, jotka on kirjoitettu oikein. Mikään ei ole rasittavampaa kuin yrittää kiireessä lukea ruudulla vipeltävää tekstiä, jossa kaikki yhdyssanat ovat väärinkirjoitettuja.\nTämä tosin pätee ihan kaikkeen kirjoitettuun tekstiin. :) Myös lukijoille huomattavasti nautinnollisempaa. :)\nOikeinkirjoitusseikka taitaa olla yhdys sana ;-)\nYhdyssanakin on yhdyssana :))\nMielestäni kirjoittaessa pitää muistaa "tilanteen mukainen toiminta". Asiallisiin keskusteluihin se tarkoittaa yleiskieltä oikein kirjoitettuna. Jonnekin kevytmielisempään paikkaan taas en ihan varmasti kirjoita "virallista" kieltä.\nKuullostaisihan se hieman oudolta jos nimimerkki "Nuori Herra itä-Vantaalta" kysyisi Quntelen chatissa "Haluaisiko joku varhaisteini harrastaa kanssani sukupuoliyhteyttä?"\nSen sijaan tilanteeseen sopivaa on että "teinix16" kysyy "kuka haluu pebaa???!!!"\nIhan toinen asia on että monet ihmiset ihan oikeasti eivät osaa kirjoittaa oikein. Joku typottaa lukihäiriöisyyttään, toinen puujalkaisuuttaan. Hyvin harva ihminen on yleensä edes kiinnostunut saamaan yhdyssanansa ja monimutkaisen pilkkusäännöt oikein kun eivät kerran niin lukiessaankaan huomaa.\nJos huonokielinen teksti häiritsee kovin pahasti, voi käydä pakastimesta hakemassa herneen nenäänsä ja siirtyä hienompien ihmisten seuraan.\nAivan totta, että kieliopillisesi oikeaa tekstiä on huomattavasti mukavampi lukea kuin yhdyssanavirheitä, huolimattomia lauserakenteita ja kirjoitusvirheitä viliseviä kirjoituksia.\nSe, että teksti on huolellisesti kirjoitettu, ei tarkoita sitä, ettäkö kieliasun pitäisi olla kuiva tai kielen kapulakieltä. Värikästä tarinaa voi kirjoittaa myös oikein.\nPirteä ja elävä kerronta innostaa lukemaan. Huolellinen kieliasu helpottaa lukemista, ja saa tekstin vaikuttamaan vakuuttavammalta.


COSTA DEL SOL -aiheiset blogit - Blogit.fi\nVaihtamalla paranee · 2 pvEspanjan käyrät alkavat näyttää hyvältä, ainakin tällä hetkellä. Uusi tartuntoja on vaihtelevasti 200 kummallakin puolella (lähde). Asukkaita maassa on kuitenkin noin 47 miljoonaa. Muutoksia ei pahempaan ole tullut...\nBenahavis ja sudenkorentojen luontopolku – en...\nShining Journey - Seikkailijasielun matkablogi · 12 pvBenahavis on ainoa luontokohde, jossa olen käynyt yli kymmeneen viikkoon. Pitkän lockdownin ja ulkonaliikkumiskiellon jälkeen oli aivan uskomatonta...\nVisualaddict · 13.02.2020Ensimmäisen kerran kun saavuin Malagaan, oli maassa paikoittain lunta ja sekös loi hieman ristiriitaisia tunteita tällaiselle suomalaisturistille, joka on lähtenyt aurinkorannikolle...\nSopusointuja · 26.11.2019Jos pitäisi äkkiä mainita yksi asia, mikä viehättää Fuengirolassa eniten, se olisi meri. Ranta ja sen suomat mahdollisuudet nauttia vaivattomasti...\nSopusointuja · 24.11.2019Täällä ei oikeastaan tapahdu juuri mitään - ja silti niin paljon. Emme ole tällä reissulla ainakaan vielä tehneet mitään pidempää automatkaa. Ehkä sade ja loputtoman tuntuinen kova tuuli sotkivat tahtomattaan...\nPerheen kanssa Aurinkorannikolle pakoon talve...\nMatkakuume · 22.11.2019Lapsiperheiden määrä on jatkuvassa kasvussa Aurinkorannikolla. Eläkeläiset eivät ole ainoita jotka lähtevät Suomen talvea ja pimeyttä karkuun. Se on...\nMiraflores Beach and Country Club Mijasissa A...\nAppa matkustaa · 20.11.2019Miraflores Beach and Country Club on Espanjan Aurinkorannikolla Mijasin maakunnassa sijaitseva RCI-hotellikohde, jonka testasimme johtuen sen...\nkoulukisat kreikka patikointi kesä breweries järvi argentiina vuoret aasia arki ulkosuomalainen luontopolut hotelli finland ahvenanmaa maria puola matkat hevonen 2020


Kuntaliiton kommentit Aluerakenteen ja liikennejärjestelmän kehityskuvan luonnoksesta | Kuntaliitto.fi\nKuntaliiton kommentit Aluerakenteen ja liikennejärjestelmän kehityskuvan luonnoksesta\nYmpäristöministeriölle, Dnro 52/03/2015, 17.2.2015, Annukka Mäkinen\nAluerakenteen ja liikennejärjestelmän kehityskuva 2050-raportissa on tarkasteltu erilaisia kehitysnäkymiä (globalisaatio ja ilmastonmuutos, digitalisaatio ja biotalous sekä kaupungistuminen) ja esitetty niiden pohjalta suuntaviivat tulevaisuuden kehittämistyölle. Raportin esitykset Suomen aluerakenteen ja liikennejärjestelmän tavoitetilaksi ovat sinänsä kannatettavia.\nKuntaliiton näkemyksen mukaan laajan toimijajoukon kanssa yhteistyössä muodostettu kehityskuva antaa hyvän viitekehyksen, mitä vasten eri toimijat voivat arvioida oman toimintansa vaikutuksia aluerakenteen ja liikennejärjestelmän näkökulmasta. Raportista itsestään ei käy ilmi asiakirjan ohjausvaikutus, vaikka kommenttipyynnössä on todettu että kehityskuvalla ei ole lainsäädännöllistä asemaa.\nSuomen globaali asemoituminen sekä Itämeren, Barentsin alueen sekä Venäjän suuntaan sekä tähän liittyvien kansainvälisten yhteyksien merkitys on nostettu hyvin esille, samoin on pystytty kohtuullisesti hahmottamaan rajanylittävät yhteistyö- ja kehittämisvyöhykkeet. Kehittyvät liikennepalvelut ja mahdollistava infrastruktuuri sekä palvelutasolähtöinen ylläpito ovat hyvä perusta liikennejärjestelmän toimivuudelle. Niiden lisäksi on myös hyvin nostettu esiin, että lähtökohtana pitää olla nykyisen infran käytön tehostaminen ja palvelujen saavutettavuuden varmistaminen maankäytön ja palvelujen sijoittamisessa.\nHenkilöliikenteen ja tavaraliikenteen tärkeimmät yhteystarpeet 2050 osoittavat pääpiirteissään tarvittavat vahvat liikennekäytävät. Liikennejärjestelmän toteuttamisessa on aina tarpeen kuvata yksittäisten hankkeiden vaikutukset laajasti ja peilata niitä kehityskuvan tavoitteisiin.\nKommentoitavana olevassa luonnoksessa olevia kartat on syytä käydä vielä läpi, osa on visuaalisesti heikkolaatuisia (epäselvä väritys ja tulosteen epätarkkuus). Sinänsä sisällöltään monipuolisia karttoja on jo esiintynyt irrallisina kuvina muissa yhteyksissä mikä voi aiheuttaa sekaannusta eri toimijoiden keskuudessa. Ehdotamme, että jokaiseen karttaan lisätään ns. ALLI-logo, joka asettaa kartan oikeaan yhteyteen myös erikseen käytettyinä.\nALLI-työhön liittyvä tausta-aineisto on ollut monipuolista ja itsessään hyödynnettävissä monenlaiseen suunnittelu- ja kehittämistyöhön. Esitämmekin ministeriöiden harkittavaksi kyseisen aineiston keskeisiksi arvioitavien osien päivittämistä säännöllisin väliajoin.\nvt. johtaja, alueet ja yhdyskunnat


Oma luontokirjani | CDON\nSuositeltu hinta: 25,10 €\nMiten siemenestä kasvaa kasvit? Miksi jotkin ötökät ovat raidallisia? Kuinka pingviinit elävät ja miksi kameleontti vaihtaa väriä?\nTämä raikkaasti kuvitettu, täydellinen tietopaketti on huikea inspiraation lähde kaikille luonnosta kiinnostuneille. Kirja on jaettu neljään kiehtovaan osaan: kasveihin, ötököihin, lintuihin ja eläimiin. Kirjan lopusta löytyy pieni luontosanasto sekä neljä irrotettavaa luontobongauskorttia lähiluonnon tai oman puutarhan pienille luontotutkijoille.


Heipat vauvaleluille | Heininleikit | Äitiysblogi | Toiminterapeutti\nNiin se vaan menee äkkiä.. Yhtäkkiä tajuat, että eihän tämä vauva enää pysy tässä leikkimatolla. Siellä se viilettää, pitkin ja poikin. Meidän tapauksessamme tämä hetki koitti jo kuuden kuukauden iässä ja kaikilla se koittaa ennemmin tai myöhemmin.\nSiihen nähden on aika hurjaa, että leikkimatoista pyydetään uutena yli satasta. Käyttöaika nimittäin on useimmilla malleilla tosiaan niukka. Meidän telttamainen mallimme kesti hieman pidempään aikaa majamaisena leikkialustana mutta jossain vaiheessa se katosi olohuoneesta vaatehuoneen uumeniin. Olimme saaneet tämän leikkikaaren käytettynä pikkuserkkuni perheellä ja tiedän, että kyseinen matto on leikittänyt jo useita vauvoja ennen Musumea.\nLuopuminen on tärkeä osa vanhemmuutta, mutta en silti arvannut, mikä tunneside tiettyihin vauvaleluihin pääsi muodostumaan. Mistä luopua, mitä säilyttää vielä hetki, mitkä suoraan kiertoon? Kyllä ne tärkeät lelut tunnistaa ja tarkkailemalla omaa lastaan vanhempi tietää ihan varmasti, leikkiikö vauva/lapsi tällä lelulla vielä jatkossa.\nVauvaleluille on jossain vaiheessa aika sanoa heipat. Älä heitä roskiin, vaan lahjoita, vie kirpparille, kysy tarvitseeko naapurin lapset jotain tai vähintään kierrätä materiaalin mukaan. Itse arvostan myös käytetyn lelun antamista synttärilahjaksi, jos lelu on hyvässä kunnossa. Kun lapsi siirtyy leikkimään “pikkulegoilla”, voi olla hyvä hetki luopua duploista. Tai sitten ei! Jos lelu on ollut kiva ja tärkeä, en katso pahalla sen viemistä esimerkiksi mökille, autoleluksi tai matkaleluksi, sillä usein lapsi leikkii niillä leluilla, joita on sillä hetkellä saatavana. Itse leikimme mummolan duploilla (jotka olivat minun, siskoni ja serkkuni peruja) vielä kauan, kauan sen jälkeen, kun ns. duploikä oli ohitettu. Tämä siksi, että siellä ei ollut oikein muita tarjolla, emmekä olleet muutenkaan sen tyyppisiä, että olisimme ottaneet omat lelut mukaan kyläpaikkaan.\nToy rotation on erittäin tärkeää, mikäli perhe ei halua hukkua leluvuoreen. Siinä osa leluista on kerrallaan lapsen leikittävissä, osa ns. yläkaapissa jemmassa. Vanhemmat vaihtavat leluja/leikkikokonaisuuksia hyväksi katsomallaan hetkellä ja vievät taas juuri käytössä olleet yläkaappiin. Lapsi ei ehdi kyllästyä ja saa sopivasti virikkeitä.\nLiian suuri lelumäärä voi nimittäin aiheuttaa ns. lelukorin-mättö- ilmiön. Kun leluja on kerralla aivan tolkuttomasti, lapsi kaivaa korista aina vaan lisää ja lisää leluja nähtäväksi sen sijaan, että aloittaisi leikin. Kun tarjolla olevat lelut ovat suht hyvin näkyvissä (esim. läpinäkyvässä laatikossa) lapsen ei tarvitse kaivaa laatikon pohjaa ajatuksella “josko sieltä löytyisi vielä hienompi auto”.\nPerhetutuilta kuulin, että he olivat facebookissa bonganneet naisen, joka tuli (huokeaan hintaan) eräänä sunnuntaina järjestelemään perheen lasten lelut. Hän oli lyhyen haastattelun jälkeen rankannut selkeästi “ei-ikätasoiset” lelut yhteen laatikkoon ja käyttölelut toiseen. Vanhemmat olivat olleet erittäin tyytyväisiä ja voin kuvitella, että kiireisten ruuhkavuosien aikana lelujen läpikäyminen ei ehdi omalle to-do -listalle.\nEksyin taas aiheesta.. (yllätys) mutta jutun pointti oli se, että kannattaa aktiivisesti tarkkailla omaa lastaan hänen leikkiessään. Kun vauvalelut eivät enää nappaa, voi ne laittaa hetkeksi syrjään. Jos vauva/taapero ei niitä itse hae leikkeihinsä lelukorista, on aika sanoa hyvästit.\nKasvatusperiaatteista eli kasvatusvinkki, joka jokaisen vanhemman pitäisi tietää


Ristin Valossa • katso viestiketjua - Turun seurakunnan kokouspaikka\nTurun seurakunnan kokouspaikka\nKirjoittaja TurunWeijo » Pe 22 Touko, 2009 21:15\nVähän korjailin kuvaa:\nOven päällä ei oikeasti ole seinätekstiä!\nMutta sellainen olisi sinne sopiva.\nKyllä se vaan sopisi ja hyvin vielä!\nKirjoittaja Dimi Sefanja » La 23 Touko, 2009 0:00\nja on se Turuun Weijo vaan eri waari eli Äijä ja Master of photo's, kun kaikkea hienoa osaa noiden kanssa!\nKirjoittaja TurunWeijo » Su 09 Elo, 2009 16:45\nLaitettiin kokouspaikan eteen kadulle kirjapöytä:\nJa tässä toinen kuva:\nSisäpuolella puhutaan pitalitautisista:\nKirjoittaja Aamu-Usva » Su 09 Elo, 2009 17:52\nTänään olikin hyvä puhe pitalitaudista kokouksessa\nOltiin juuri yhden sisaren kanssa Mooseksen kirjojen parissa pähkäilty, että miten voisimme uuden liiton silmin ymmärtää lain pitalitautisista.\nNyt on jotenkin niin selvää, että pitali kuvaa syntiä. Pitali tekee sielulle samaa kuin synti ruumiille. Joillakin syntipitali on runnellut sielun niin, että se näkyy kauas. Toisten pienen pientä pitalipilkkua pitää oikein tarkastella, että sen huomaa todella pitaliksi. Kuitenkin aina synnin (pitalin) loppu on kuolema. Ainoastaan Jeesus voi puhdistaa synnin pitalista ja hän todella TAHTOO puhdistaa.\nKirjoittaja pike464 » Ke 12 Elo, 2009 7:29\nAamu-Usva kirjoitti: Tänään olikin hyvä puhe pitalitaudista kokouksessa\nAAMEN.."Sillä synnin palkka on kuolema, mutta Jumalan armolahja on iankaikkinen elämä Kristuksessa Jeesuksessa, meidän Herrassamme". Room.6: 23\nKirjoittaja elämäni » To 13 Elo, 2009 10:03\nJeesuksen veri puhdistaa kaikesta synnistä. Tänäänkin sen on hyvä muistaa joka hetki ja joka päivä, Ja mikä ihaninta se koskee aivan jokaista. Jokaisella on mahdollisuus vapaaksi päästä Jeesuksen veren kautta. Jeesuksen veren kautta me saamme myös vastaan ottaa pelastuksen ja terveyden , ja mitä ikinä sinä ja minä tarvitaan hän on valmis ojentamaan apunsa.


tukivarren pusla väliä - Sivu 2 - Foorumi – Saabclub.fi\ntukivarren pusla väliä\nRe: tukivarren pusla väliä\nViesti Kirjoittaja shamrock » La Joulu 28, 2019 19:27\nIsommat kolahdukset multa lähti kun kiristelin nuo takimmaiset pultit, mutta pientä "naputusta" oon huomannut, tuo ei keulastaan ole niin hiljainen kuin tuo Volvo S40 joka mulla on. Kolahteluksi en sanoisi, mutta aiheuttajaksi epäilen ohjausvaihdetta/hammastankoa, siinä tuntuu pieni välys. Mites sulla?\nViesti Kirjoittaja 9000CD23T » Su Joulu 29, 2019 16:17\nPaikallaan rattia käänellessäni aavistuksenomainen välys tuntuu. Mutta ei se klonks siitä tule. Varaosa kuvissa näkyy jousen alla olevan jonkinsortin ohjuri, siinä alapään kupissa. Omasta en vaan tuollaista löytänyt.\nViesti Kirjoittaja 9000CD23T » Su Joulu 29, 2019 16:31\nhttps://www.esaabparts.com/static/image ... /69010.jpg\nViesti Kirjoittaja shamrock » Su Joulu 29, 2019 17:29\nOnko tuo ohjuri, vaiko ihan vaan kumi? Tuossa Volvossa ne repsotti merkityksettöminä sieltä jousen alta, revin pois ennen leimaa.\nViesti Kirjoittaja 9000CD23T » Su Joulu 29, 2019 17:34\nNyt kävin heittämässä lenkin, yhtään mitään kolinoita ei ilmaantunut. No lämpötila on plussan puolelle, se ääni tulee kallistuksenvakaajan polyuretaani puslista.Tarkemmin sanottuna kuskin puoleisesta puslasta.\nViesti Kirjoittaja SS » Ma Maalis 09, 2020 19:03\nHieman aihetta sivuten... onko kellään kokemusta Neon tukivarsista?\nhttps://www.neobrothers.co.uk/car-parts ... nt-4248431\nMotonetin halvin 80e ja Meyle HD 140e. Kyseisessä autossa nyt alla luultavimmin 250tkm ajetut orkkikset.\nViesti Kirjoittaja Mertmi » La Maalis 21, 2020 19:18\nhttps://www.neobrothers.co.uk/car-parts ... nt-4543450\nmulla on nykyään nämä. Neolta tilasin, kun sai kaksi yhden hinnalla silloin vrt. Suomen hintoihin. En nyt tuota punnan kurssia katsonut, mitä hinta on nyt euroina posteineen...\nViesti Kirjoittaja SS » La Maalis 21, 2020 22:08\nHyllystä löytyikin yksi Meyle HD, ostettu Motonetista joskus satasella. Nykyään hinta siellä 140e, taitaa markkina-asema nostaa hintoja.\nToiselle puolelle tulee nyt testiin Neolta 30 puntaa maksava halvempi malli (linkkasin vahingossa NG900 tukivarren). Motonetin halvimmatkin kesti omassa autossa aikoinaan yli 100tkm välyksettöminä, joten kokeillaan nyt. Rempan kohteena olevaan autoon ei enää paljoa tule kilometrejä kertymään.\nViesti Kirjoittaja maurimyyra » Ke Huhti 08, 2020 17:44\nOnko noi ollu hankalia vaihtaa pelkät puslat? Noi tukivarressa olevat isot on aika selkeästi prässättävissä entäs noi taaimmaiset?\nViesti Kirjoittaja Mertmi » Ke Huhti 08, 2020 21:16\nAikamoista kuraa on tullut vastaan tukivarsissa ja puslissakin. Tukivarren kun uusii, niin saa timmin alapallon ja valmiiksi prässätyt puslat siinä samalla. Se keskipusla oli helppo asentaa uretaanisena, mutta vanhan poistaminen oli työläämpi juttu. Porasin ja prässäsin sitä. Yhdessä mallissa oli jotain öljyä sisällä.\nViesti Kirjoittaja Kupari » Ke Huhti 08, 2020 21:31\nKatsoin huvikseen aeromotorsilta noita tukivarsia tyyppi 9-3 98-02 niin laadukkaammat delphi ja febi 70-75€, fag 90€ ja meyle 95€ tasoa.\nhttps://aeromotors.fi/kataloog/saab/9-3 ... 380;s10671\nOmaan s40 otin tuolta meyle ja ruville tekemät.\nRe: tukivarren pusla väljä\nViesti Kirjoittaja baasenar » To Huhti 09, 2020 07:43\nmaurimyyra kirjoitti: ↑\nKe Huhti 08, 2020 17:44\nJoskus oon vaihtanu, simply case.\nViesti Kirjoittaja maurimyyra » To Huhti 09, 2020 17:07\nOnko pultit lähtenyt yleensä ehjänä auki? Ja pitääkö varautua uusiin pultteihin vai vanhoilla vaan takasin?\nViesti Kirjoittaja SS » To Huhti 09, 2020 19:13\nVanhoilla pulteilla on tähän asti pärjätty, mutta koiranluiden mutterit voi olla ruosteessa jos ei ole pitkään aikaa vaihdettu. Varminta on varautua uusilla koiranluilla, nuohan ei montaa euroa maksa.\nSe tukivarsien liitospuslan pultti on sitten iso Torx, olikohan se nyt kokoa 45, en varmaksi muista.\nLaitoin just yhteen autoon toiselle puolen Meyle HD:n ja toiselle 33 punnan Neon version, ainakin päällisin puolin molemmat asiallisen oloisia.


Suomalaissäveltäjälle palkinto "kiehtovasta jalokivestä" - MTVuutiset.fi\nJulkaistu 30.05.2011 10:48 (Päivitetty 10.06.2011 21:30 )\nMenestyneimpiin elokuvasäveltäjiimme kuuluvan Tuomas Kantelisen musiikki on palkittu kultamitalilla Utahissa Yhdysvaltain ainoalla elokuvamusiikkiin erikoistuneella festivaalilla. Palkinto tuli ohjaaja Roosa Toivosen (Rosa Karon) elokuvasta The Italian Key.\nElokuva sai myös Park City Film Music Festivalin johtajan erikoispalkinnon. Palkintoperusteiden mukaan "kuvaus ja rikas musiikki yhdessä tekevät elokuvasta kiehtovan jalokiven. Ohjaaja antaa suloisen tarinan paljastumiselle aikaa ja luo näin erittäin nautittavan elokuvan".\nTuomas Kantelinen on säveltänyt musiikin yli 30 pitkään elokuvaan, ja hän on voittanut Jussi-palkinnot työstään Olli Saarelan elokuviin Lunastus ja Rukajärven tie. Kantelisen tuoreita sävellystöitä ovat musiikki Arto HalosenPrinsessaan, ruotsalaisiin Arn-Temppeliritari -elokuviin, sekä Sergei Bodrovin ohjaamaan Mongoliin, joka oli ehdolla Oscar-palkintoonkin.\nSuomalais-amerikkalais-italialainen romanttinen satu on kuvattu Italiassa, Intiassa ja Englannissa. Se on englanninkielinen ja näyttelijät ovat pääosin Italiasta, Yhdysvalloista ja Ruotsista. Suomesta yhdessä sivuosassa on Mikko Leppilampi.


Suorat saumat: Kuumiin kesäpäiviin\nKesäkuun väri Homma Huoneen värihaasteessa on turkoosi ja sen kaverit. Helle on hellinyt jo toukokuun puolella, joten keskuu oli hyvä aloittaa t-paitaompeluilla. Tällä kertaa täytin omaa vaatehyllyäni. Ottobre Womanissa 2/2013, 2. on oikein mukavan ja supernopeasti valmistuvan holkkihihaisen paidan kaava Summer basic. Väljähkön mallinsa ansiosta jokainen kropan kuhmu ja muhkura ei niin paista.\nTurkoosin yhdistin punaiseen. Ottobre kids 3/15 löytyy FOrget-me-not -hattukaava, jossa on kokoja laajasti 48-54 cm. Pienin koko on oikein sopiva meidän 10-kuisellemme ja suurin mahtuu passelisti minun päähäni. Hatun reunalierin aaltoilevan reunan muokkasin tasaiseksi ja omaan hattuumi nostin lierin reunaa hiukan suoremmaksi. Muuten tein täsmälleen ohjeen mukaan. Omassa hatussani päällinen on Marimekon puuvillasatiinia "Mustasukkainen" ja vuori turkoosia retroa kukkapuuvillaa. Vauvan hattu on koostettu kokonaisuudessaan Nextiilin "ota tästä"-korin antimista. Päällinen on farkkutrikootilkkuja ja vuori retroa vihreä-valkoraitaista puuvillakangasta.\nIllan pikaompeluna juuri ennen koulun kevätjuhliin lähtöä pikkuiset bloomersit vaaleanpuna-valkoruutuisesta puuvillasta. Mallina käytin Ottobre kids 1/14, 5 Straight Stripes -housukaavaa rankasti muokattuna, kun pakkauskiireessä en ehtinyt piirrellä uuttakaan kaavaa. Onko silloin tosiompelija, jos mieluummin ompelee mekon alle uudet pöksyt kuin purkaa reissua varten pakatun auton peräkontista kassin jossa saattaisi olla kyseisen tyyppiset housut? Noille on hellekesänä kyllä paljon käyttöä, että hukkaan ei mene vaikka toisetkin löytyisivät.\nMiina 14. kesäkuuta 2016 klo 1.34\nKiva hattu! 😃 Täytyy testata! 😀\nJonna 14. kesäkuuta 2016 klo 13.06\nKannattaa olla saumavarojen leveyden kanssa tarkempi kuin mitä mie jaksoin. Sopii hattu ja lieri paremmin yhteen :D\nAurinkokujalla 16. kesäkuuta 2016 klo 5.30\nNiin kivoja vaatteita kaikki. Minä en osaa ommella.\nOsallistu kastehelmi kakkuvadin arvontaan mun blokissa.


Kiekon olympiavoittaja repi taas paitansa, Viron Kanterille pronssia - Lontoon olympialaiset - Urheilu - Helsingin Sanomat\nVielä kisan aikana Robert Hartingin paita pysyi hänen päällään ja ehjänä. Kisan jälkeen ei.\nLopulta voittajaksi ylsi Saksan Robert Harting, joka heitti tuloksen 68,27. Voittonsa jälkeen Harting teki tavaramerkkituuletuksensa ja repi paitansa valokuvaajien ja yleisön edessä kahtia kuin eräänlainen voimamies.\nToiseksi heitti Iranin Ehsan Hadadi, joka jäi väin yhdeksän senttiä voittajasta tulokseen 68,18.\nViron Gerd Kanter oli hallitseva olympiavoittaja, eikä hänkään kauas kullasta jäänyt. tulos 68,03 nosti Kanterin pronssille ja nosti Viron mitalisaaliin Lontoon olympialaisista kahteen. Samalla Viro pysyi myös tiistain jälkeen Suomen edellä mitalitilastossa.\nMaanantaina Viron Heiki Nabi otti painista hopeaa.\nKiekko: 1) Robert Harting Saksa 68,27, 2) Ehsan Hadadi Iran 68,18, 3) Gerd Kanter Viro 68,03, 4) Virgilijus Alekna Liettua 67,38, 5) Piotr Malachowski Puola 67,19, 6) Martin Wierig Saksa 65,85, 7) Yennifer Frank Casanas Espanja 65,56, 8) Vikas Gowda Intia 64,79, 9) Benn Harradine Australia 63,59, 10) Erik Cadee Hollanti 62,78,\n11) Jorge Y. Fernandez Kuuba 62,02, 12) Lawrence Okoye Britannia 61,03.


Elastinen jyrähtää: ”Se ei ole isä eikä mikään, joka ei vaippoja vaihda!” - Enbuske, Veitola & Salminen - Ohjelmat - MTV.fi\nElastinen jyrähtää: ”Se ei ole isä eikä mikään, joka ei vaippoja vaihda!”\nViihde Julkaistu 20.04.2017 21:21\nElastinen avautui isyydestä ja elämästään pienen poikavauvan kanssa suorassa EVS-lähetyksessä.\nElastinen ja Cheek vierailivat suorassa Enbuske, Veitola & Salminen -lähetyksessä torstaina 20. huhtikuuta 2017. Helmikuussa poikavauvan isäksi tullut Elastinen avautui televisiokameroiden edessä arjestaan pienokaisen kanssa.\n– Se on ollut maailman parasta, mutta se on ollut myös rankkaa. Kaikki vanhemmat tietävät sen, mutta sitä ei voi tietää ennen kuin on itse vanhempi, räppäri totesi.\nEntä miten on vaippojen vaihdon kanssa, onko Elastinen tarttunut tuumasta toimeen vai onko vaippahommat jätetty suosiolla puolisolle?\n– Se ei ole isä eikä mikään, joka ei vaippoja vaihda, mies napautti nauraen.\nKatso Cheekin ja Elastisen haastattelu yllä olevalta videolta.\nJussi Hakulinen puhuu suunsa puhtaaksi – paljastaa Joutsenlaulu-kohun taustat EVS-lähetyksessä to 20.4.\nBenjamin Peltonen päätyi googlaamaan itsensä ja järkyttyi: ”Ei naurattanut” pe 14.4.\nJussi Hakulinen puhuu suunsa puhtaaksi – paljastaa Joutsenlaulu-kohun taustat EVS-lähetyksessä Jussi Hakulisen tilitys Joutsenlaulu-kohusta: ”Ärsyttää, että oikeuksien yli kävellään”