Sponsorointi: Yhteistyö Robert Venin kanssa jatkuu | MKP - Your logging partner\nSponsorointi: Yhteistyö Robert Venin kanssa jatkuu\nMetsäkonepalvelu Oy ja soutaja Robert Ven ovat sopineet uudesta yhteistyösopimuksesta. Uusi sopimus on kestoltaan kahden vuoden mittainen eli kuluvan olympiadin loppuun. Olympiadi päättyy Tokion Olympialaisiin 2020 joihin myös Robert tähtää Suomea edustamaan.\nRobert on usean vuoden ajan ollut Suomen ykkössoutaja. Tästä todisteena on mm. kuusi perättäistä Suomen mestaruutta miesten yksikkösoudussa sekä viisi perättäistä valintaan vuoden soutajaksi Urheilutoimittajien liiton vuosittaisessa äänestyksessä.\nRobertin kansainvälinen kilpailu-ura on edennyt nousujohteisesti. Uran paras maailmancupin sijoitus on neljäs, EM-kilpailuissa kahdeksas sekä MM-kilpailuissa viidestoista.\nVuosi sitten syksyllä diplomi-insinööriksi valmistunut Robert on opiskelujen jälkeen keskittynyt toteuttamaan unelmaansa urheilijana:\n- Pitkän opiskelurupeaman jälkeen olen päässyt keskittymään täysillä soutu-uraani. Tämä ei olisi mahdollista ilman yhteistyökumppaneita. Metsäkonepalvelu on yksi ensimmäisiä ja pitkäaikaisimpia yhteistyökumppaneita. Siksi on erityisen hienoa, että yhteistyömme jatkuu myös tulevaisuudessa, Robert kertoo tuoreesta sopimuksesta.\nSoutajan kesän täyttävät harjoittelu kotimaassa sekä kilpailumatkat maailmalla. Kilpailukausi soudussa alkaa yleensä huhtikuun lopulla ja päättyy syyskuulla. Lajiharjoittelu kotimaassa onnistuu niin kauan kun vedet pysyvät auki. Talvikaudella iso osa ajasta kuluu harjoitusleireillä ulkomailla. Parhaillaan Robert leireilee Italian Gaviratessa.\nKesän kilpailukauden tavoitteena Robertilla on päästä edustamaan Suomea maailmancupin osakilpailuissa ja kevään EM-kilpailuissa. Kauden 2019 päätavoite on syksyn MM-kilpailuissa joissa jaetaan jo paikkoja vuoden 2020 Olympialaisiin. Mielenkiintoinen vuosi siis tulossa.\nRobert Ven, kotisivut www.robertven.fi\nVoit liittyä seuraamaan Robertia myös Instagramissa @robertven1x


Suomen Punaisen Ristin piirien johtosääntö - PDF\nDownload "Suomen Punaisen Ristin piirien johtosääntö"\n1 Suomen Punaisen Ristin piirien johtosääntö (Hyväksytty Suomen Punaisen Ristin valtuuston kokouksessa , muutettu ) Suomen Punaisesta Rististä annetun tasavallan presidentin asetuksen (811/2005), jäljempänä SPR-asetus, 34 :n 2 kohdan nojalla Suomen Punaisen Ristin valtuusto on hyväksynyt 12. päivänä toukokuuta 2006 Suomen Punaisen Ristin piireille seuraavan johtosäännön: 1 luku. Yleisiä määräyksiä 1 Piirin perustaminen Alueellista toimintaa varten maa jaetaan piireihin. Kaksikieliselle alueelle voidaan perustaa suomen- ja ruotsinkieliset piirit tai kaksikielisiä piirejä. Suomen- ja ruotsinkielisillä piireillä voi olla kokonaan tai osittain samat alueet. Piiriä perustettaessa valtuusto määrää piirin kotipaikan, kielet ja alueen. Piirin nimi, kotipaikka, kielet, alue ja osoite sekä piirin mahdollisesti ilmoittama sähköpostisoite merkitään SPR-asetuksen 21 :n mukaiseen nimenkirjoittajaluetteloon. 2 Piirin tehtävät Piirin tehtävänä on erityisesti SPR-asetuksen 2 ja 3 :n säännöksiä noudattaen: 1. edustaa kansainvälistä Punaisen Ristin ja Punaisen Puolikuun liikettä alueellisesti; 2. koordinoida alueensa osastojen toimintaa, 3. tukea ja edistää alueensa osastojen vapaaehtoisten toiminta- ja vaikuttamismahdollisuuksia, 4. kanavoida ja toteuttaa hätätilanteissa Punaisen Ristin kotimaan apua alueellaan, 5. ylläpitää järjestöllistä toimintavalmiutta ja vapaaehtoista auttamisvalmiutta, 6. tuottaa tarvittaessa erityispalveluita alueellisista tarpeista lähtien, ja 7. noudattaa toiminnassaan järjestön valtakunnallisten toimielinten päätöksiä. 3 Piirien alue, yhteistyö ja työnjako Piiri toimii sen omalla alueella. Samalla alueella toimivat piirit sopivat keskinäisestä yhteistyöstä. Järjestön hallitus määrää tarvittaessa samalla alueella toimivien piirien tarkoituksenmukaisesta työnjaosta, jos piirit eivät ole siitä sopineet, ja ratkaisee erimielisyydet kuultuaan asianomaisten piirien hallituksia. Piirit voivat sopia yhteisistä toimintayksiköistä ja toimintamuodoista sekä asettaa tätä varten tarpeelliset yhteiset toimielimet. 4 Piirin kielet Yksikielisissä piireissä asiakirjat on laadittava piirin kielellä. Kaksikielisissä piireissä asiakirjat on laadittava jäsenistön enemmistön kielellä ja käännettävä tarvittaessa jäsenistön vähemmistökielelle. Kokouskutsu kaksikielisen piirin kokoukseen on lähetettävä sekä suomen- että ruotsinkielisenä.\n2 Kaksikielisessä piirissä piirin kokouksen esityslistat sekä toimintasuunnitelma, talousarvio, toimintakertomus, tilinpäätös ja tilintarkastuskertomus on pidettävä saatavilla kummallakin kielellä. 2 2 luku. Piirin kokous 5 Piirin kokoukset Piirin kokouksia ovat varsinainen kokous sekä ylimääräinen kokous. Varsinainen kokous on piirin vuosikokous, joka on pidettävä vuosittain huhtikuussa. Ylimääräinen piirin kokous pidetään, kun piirin hallitus katsoo sen tarpeelliseksi tai kun vähintään yksi kymmenesosa piirin osastoista taikka kun yksikin piirin tilintarkastajista sitä vaatii. Ylimääräisessä piirin kokouksessa käsitellään ne asiat, joita varten se on kutsuttu koolle ja jotka piirin hallitus on kokoukselle esittänyt. Piirin kokous on pidettävä 1 momentissa määrättynä aikana. Jos sitä ei ole kutsuttu koolle, on jokaisella osastolla oikeus vaatia piirin kokouksen pitämistä. Vaatimus piirin kokouksen pitämisestä on esitettävä kirjallisesti piirin hallitukselle. Piirin hallituksen on viipymättä vaatimuksen saatuaan kutsuttava piirin kokous koolle. Jollei piirin kokousta ole kutsuttu koolle tai vaatimusta ole voitu esittää piirin hallitukselle, järjestön hallituksen tulee vähintään kahden kokouksen pitämistä vaatineen osaston hakemuksesta velvoittaa pääsihteeri kutsumaan koolle piirin kokous piirin kustannuksella. 6 Läsnäolo- ja puheoikeus piirin kokouksessa Piirin kokouksen toimihenkilöt yhtä tai useampaa sihteeriä lukuun ottamatta voidaan valita vain osastojen äänivaltaisista edustajista. Henkilöjäsenellä on läsnäolo- ja puheoikeus sen piirin kokouksessa, johon hänen osastonsa kuuluu. Äänivaltaisten edustajien lisäksi puheoikeus piirin kokouksessa on piirin hallituksen jäsenillä, tilintarkastajilla sekä niillä, joille piirin kokous on päätöksellään myöntänyt puheoikeuden. 7 Piirin kokouksen koollekutsuminen sekä laillisuus ja päätösvaltaisuus Piirin hallitus kutsuu piirin kokouksen koolle. Kokouskutsu on toimitettava piirin osastoille osastokohtaisena viestinä, joka voi olla kirje tai sähköinen viesti, viimeistään kaksi viikkoa ennen kokousta osaston ilmoittamaan osoitteeseen. Edellä 1 momentissa tarkoitettu kokouskutsu voidaan toimittaa sähköisenä viestinä jokaiselle osastolle, joka on piirin hallitukselle ilmoittanut haluavansa kutsut piirin kokouksiin toimitettavan tällä tavalla. Kokouskutsussa on mainittava kokouksessa käsiteltävät asiat. Päätöstä piirin kokouksessa ei saa tehdä seuraavista asioista, jos asiaa ei ole mainittu kokouskutsussa: 1) piirin toiminnan kannalta huomattavan omaisuuden luovuttaminen; 2) piirin hallituksen tai piirin hallituksen jäsenen taikka tilintarkastajan valitseminen tai erottaminen; 3) piirin lakkauttaminen tai muut SPR-asetuksen 23 :n 4 momentissa säädetyt tilanteet; sekä 4) piirin nimen, kotipaikan, kielen tai alueen muuttaminen. Piirin kokous on laillinen, jos se on kutsuttu koolle tämän pykälän mukaisesti, ja päätösvaltainen, jos kokouksessa on edustettuna vähintään yksi viidesosa piirin osastoista. 8 Piirin vuosikokous Piirin vuosikokouksessa: 1) kokouksen avaa piirin puheenjohtaja tai varapuheenjohtaja taikka heidän estyneinä ollessaan iältään vanhin läsnä oleva piirin hallituksen jäsen;\n3 2) valitaan kokoukselle puheenjohtaja ja tarvittaessa enintään kolme varapuheenjohtajaa sekä tarvittava määrä sihteereitä; 3) valitaan kokouksen pöytäkirjaa tarkastamaan vähintään kaksi pöytäkirjantarkastajaa; 4) valitaan kokoukselle vähintään kaksi ääntenlaskijaa; 5) todetaan kokouksessa osastojen äänivaltaiset edustajat ja vahvistetaan heidän valtuutensa; 6) todetaan kokouksen laillisuus ja päätösvaltaisuus; 7) päätetään kokouksen esityslistasta ja tarvittaessa työjärjestyksestä; 8) merkitään tiedoksi mahdolliset huomionosoitukset ja ilmoitusasiat; 9) esitetään kokoukselle piirin hallituksen antama piirin edellisen toimintavuoden toimintakertomus ja edellisen tilikauden tilinpäätös sekä piirin tilintarkastajien antama tilintarkastuskertomus; 10) päätetään piirin tilinpäätöksen vahvistamisesta sekä vastuuvapauden myöntämisestä piirin hallitukselle, toiminnanjohtajalle ja muille tilivelvollisille; 11) vahvistetaan piirin hallituksen hyväksymät piirin työsuunnitelma ja talousarvio kuluvalle vuodelle ottaen huomioon yleiskokouksen päätökset sekä osastojen ehdotukset piirin toiminnan painopistealueiksi; 12) valitaan joka toinen vuosi piirin puheenjohtaja ja varapuheenjohtaja kahden vuoden toimikaudeksi, joka alkaa heti piirin vuosikokouksen päätettyä ja jatkuu kahden vuoden kuluttua pidettävän piriin vuosikokouksen päättymiseen asti; 13) päätetään SPR-asetuksen 26 :n 1 momentin asettamissa rajoissa piirin hallituksen muiden jäsenten lukumäärästä; 14) valitaan piirin hallitukseen erovuoroisten tilalle muut piirin hallituksen jäsenet kahden vuoden toimikaudeksi, joka alkaa heti piirin vuosikokouksen päätyttyä ja jatkuu kahden vuoden kuluttua pidettävän piriin vuosikokouksen päättymiseen asti; 15) valitaan kaksi varsinaista ja kaksi varatilintarkastajaa tarkastamaan piirin kuluvan tilikauden tilit; 16) asetetaan piirin seuraavassa vuosikokouksessa suoritettavia vaaleja valmisteleva vaalitoimikunta 9 :n mukaisesti; 17) päätetään muista kokouskutsussa mainituista asioista; ja 18) päätetään kokous. 3 9 Piirin vaalitoimikunta Piirin vuosikokouksessa suoritettavia vaaleja valmistelee vaalitoimikunta, jonka jäseninä toimivat piirin edellisessä vuosikokouksessa valitut vaalitoimikunnan puheenjohtaja, vaalitoimikunnan varapuheenjohtaja ja viisi muuta jäsentä. Vaalitoimikunta ottaa tarvittaessa itselleen sihteerin. Piirin hallituksen jäsentä ei saa valita vaalitoimikuntaan. Vaalitoimikunta ei saa ehdottaa jäseniään vuosikokouksessa täytettäviin luottamustoimiin. Vaalitoimikunnan tehtävänä on todeta ne luottamushenkilöt, joiden vaali tulee toimitettavaksi piirin vuosikokouksessa, ja esittää perusteltu ehdotuksensa, mikä toimitetaan osastoille viimeistään vuosikokouskutsun yhteydessä. 3 luku. Piirin hallitus ja toiminnanjohtaja 10 Piirin hallituksen tehtävät Piirin hallituksen tehtävänä on: 1) valmistella piirin kokouksessa esille tulevat asiat ja valvoa päätösten täytäntöönpanoa; 2) tukea osastojen toimintaa ja niiden taloudenhoitoa; 3) hyväksyä piirin työsuunnitelma ja talousarvio seuraavalle tilivuodelle; 4) päättää piirin kiinteän omaisuuden hankinnasta ja muista huomattavista investoinneista; 5) järjestää henkilöstön edustus piirin hallituksessa sekä sen alaisissa piirin hallintoelimissä järjestön hallituksen vahvistamien periaatteiden mukaan; 6) ottaa ja erottaa piirin toiminnanjohtaja sekä muu palkattu henkilöstö;\n4 7) tarvittaessa määrätä samalla alueella toimivien osastojen tarkoituksenmukaisesta työnjaosta ja ratkaista mahdolliset erimielisyydet kuultuaan asianomaisten osastojen hallituksia; 8) määrätä osaston omaisuuden hoidosta SPR-asetuksen 23 :ssä säädetyissä tilanteissa; 9) valita piirin edustaja järjestön yleiskokoukseen; 10) vahvistaa osastojen äänivaltaisten edustajien määrä piirin kokouksissa; 11) huolehtia alueellaan Punaisen Ristin valmiussuunnittelun koordinoimisesta; 12) asettaa määräämäänsä tehtävää varten määräajaksi valio- tai toimikuntia; 13) asettaa alaisiinsa laitoksiin johtokunnat ja päättää niiden toiminnasta; 14) huolehtia niistä piirin hallituksen tehtävistä, joista säädetään SPR-asetuksessa ja määrätään työjärjestyksessä, taloussäännössä ja johtosäännöissä; sekä 15) päättää muista toiminnanjohtajan esittelemistä asioista Piirin hallituksen kokoontuminen Piirin hallitus kokoontuu puheenjohtajan tai tämän ollessa estyneenä varapuheenjohtajan kutsusta. Jos piirin hallitus ei ole toisin sopinut, kokouksesta on ilmoitettava piirin hallituksen jäsenille viimeistään viikko ennen kokousta. Piirin hallituksen kokous pidetään, kun piirin hallitus katsoo sen tarpeelliseksi. Piirin hallituksen ylimääräinen kokous pidetään, jos vähintään viisi piirin hallituksen jäsenistä tai vähintään viisi piiriin kuuluvaa osastoa sitä piirin puheenjohtajalta tai tämän ollessa estyneenä varapuheenjohtajalta vaatii. Piirin hallituksen ylimääräisessä kokouksessa käsitellään asiat, joita varten se on kutsuttu koolle ja jotka piirin hallitus on kokoukselle esittänyt. 12 Piirin toiminnanjohtajan ottaminen ja erottaminen Ennen päätöksentekoa piirin toiminnanjohtajan ottamisesta ja erottamisesta on kuultava pääsihteeriä. Piirin toiminnanjohtajan toimen tullessa avoimeksi piirin hallituksen on julistettava toimi haettavaksi julkisesti 30 päivän kuluessa. Piirin hallitus nimittää toiminnanjohtajan ensisijaisesti niistä henkilöistä, jotka ovat määräajassa hakeneet tointa. Jos toiminnanjohtajan tointa määräajassa hakeneiden joukossa ei ole henkilöä, joka voidaan nimittää tehtävään, piirin hallituksen on julistettava toimi uudelleen haettavaksi tai kuultuaan pääsihteeriä kutsuttava toiminnanjohtajaksi harkintansa mukaan tehtävään sopivaksi katsomansa henkilö. 13 Piirin toiminnanjohtajan tehtävät Piirin toiminnanjohtajan tehtävänä on: 1) johtaa ja kehittää piirin työtä piirin hallituksen alaisuudessa piirin kokouksen hyväksymän toimintasuunnitelman mukaisesti, 2) vastata piirin hallituksessa käsiteltäviksi tulevien asioiden valmistelusta ja esittelystä, 3) vastata piirin kokouksen ja piirin hallituksen päätösten täytäntöönpanosta, 4) ohjata ja valvoa piirin muun henkilöstön toimintaa, 5) ohjata piirin taloudenpitoa ja seurata, että piirin ja sen alueella toimivien osastojen hallinnassa ja omistuksessa olevaa järjestön kokonaisomaisuutta hoidetaan huolellisesti ja suunnitelmallisesti, 6) pitää yhteyttä pääsihteeriin SPR-asetuksen 42 :ssä mainituissa asioissa, ja 7) suorittaa muut piirin hallituksen hänelle antamat tehtävät.\n5 14 Menettelystä piirin hallituksen tai toiminnanjohtajan siirtäessä toimivaltaansa 5 Piirin hallitus voi siirtää toimivaltaansa kuuluvien asioiden ratkaisemisen valio-, toimi- tai johtokunnille, toiminnanjohtajalle tai piiritoimistossa työntekijänä toimivalle piirin toimihenkilölle. Toiminnanjohtaja voi siirtää toimivaltaansa kuuluvien yksittäisten asioiden käsittelyn ja ratkaisemisen piiritoimistossa piirin toimihenkilölle. Toiminnanjohtaja voi ottaa ratkaistavakseen tai esiteltäväkseen piirin toimihenkilölle kuuluvan asian tai siirtää jonkin asian piirin hallituksen ratkaistavaksi. Siirrettäessä 1 ja 2 momentin mukaisesti toimivaltaan kuuluvien asioiden käsittely ja ratkaiseminen päätös siirrosta on tehtävä kirjallisesti, ellei asia ole vähäinen. Päätöksestä on käytävä selville delegoinnin toiminnallisten ja taloudellisten vastuiden rajat sekä raportointivelvollisuus ja muut mahdollisesti annetut ohjeet. 4 luku. Piirin taloushallinto 15 Toiminnan ja talouden seuranta Toiminnanjohtajan on annettava piirin vuosikokoukselle katsauksensa piirin ja sen osastojen toiminnallisesta ja taloudellisesta tilasta. Piirit lähettävät piirinsä tilinpäätöksen, toimintakertomuksen, osastojen taloustietoyhteenvedon, tilintarkastuskertomuksen ja muistion pääsihteerille toukokuun loppuun mennessä. 16 Tilintarkastajat Piirin vuosikokouksen valitsemista tilintarkastajista ja varatilintarkastajista yhden varsinaisen ja yhden varatilintarkastajan tulee olla tilintarkastuslain (936/1994) 2 :n tarkoittama hyväksytty tilintarkastaja. 17 Piirin omaisuuden ja muiden oikeuksien jakamisesta eräissä tapauksissa SPR-asetuksen 23 :ssä säädetyissä tapauksissa omaisuuden ja muiden oikeuksien jakamisessa otetaan huomioon, että: 1) omaisuus jaetaan piirien tai piirien osien jäsenluvun, pinta-alan, asukasluvun tai muun kohtuullisen perusteen mukaan; 2) omaisuudesta tai muusta oikeudesta, joka on lahjana tai testamentilla tullut piirin omaksi ja on määrätty käytettäväksi erityiseen tarkoitukseen, annetaan määräyksiä, joilla sen käyttö ja hallinto tuohon tarkoitukseen sopivalla tavalla turvataan; 3) kiinteä omaisuus, joka on aiottu yksinomaan tai pääasiallisesti erityisen laitoksen tai alueen hyödyksi, annetaan sille piirille, johon tuo laitos tai alue tulee kuulumaan; ja 4) muu omaisuus annetaan sille piirille, jolle se laatunsa puolesta tai muuten oikeuden ja kohtuuden mukaan katsotaan parhaiten kuuluvaksi. Velkoja ja muita sitoumuksia jaettaessa otetaan huomioon, että: 1) velka, joka rasittaa omaisuutta taikka on sen hyväksi syntynyt, siirretään samalle piirille kuin omaisuuskin; 2) muu velka on jaettava piirien kesken sen mukaan kuin ne ovat omaisuuttakin saaneet; 3) velkaa ja muita sitoumuksia ei saa saamamiehen suostumuksetta siirtää tai jakaa; ja 4) jos velka tai muu sitoumus 3) kohdassa tarkoitetusta syystä jää jakamatta, vastaavat siitä kaikki ne piirit, joiden alueeseen sisältyy osia siitä piiristä, jonka velasta tai muusta sitoumuksesta on kysymys. 5 luku. Voimaantulo ja siirtymämääräykset 18 Voimaantulo Tämä johtosääntö tulee voimaan 1 päivänä kesäkuuta Tällä johtosäännöllä kumotaan neuvoston 29 päivänä toukokuuta 2000 vahvistama Suomen Punaisen Ristin piirien johtosääntö.\n6 6 19 Siirtymämääräykset Piirin kokousten osalta menetellään siirtymäkautena seuraavasti: 1) Tämän johtosäännön voimaantullessa valittujen piirin hallituksen puheenjohtajan, varapuheenjohtajan ja kaikkien muiden hallituksen jäsenten toimikausi jatkuu piirin vuoden 2007 aikana pidettävän vuosikokouksen päättymiseen asti. 2) Vuonna 2006 pidetään ennen vuoden 2006 marraskuun loppua edellisessä pykälässä kumotun johtosäännön mukaisesti piirin syyskokous kuitenkin siten, että siellä hyväksytään vuoden 2007 toimintasuunnitelma ja talousarvio sekä valitaan piirin tilintarkastajat, mutta ei suoriteta hallituksen puheenjohtajan, hallituksen varapuheenjohtajan eikä muiden hallituksen jäsenten vaaleja. 3) Piirin vuonna 2006 pidettävässä syyskokouksessa tulee vahvistaa piirin hallituksen muiden jäsenten lukumäärä ottaen huomioon SPR-asetuksen 26 :n säännökset. 4) Piirin vuonna 2007 pidettävässä vuosikokouksessa tulee valita piirin hallitus kokonaisuudessaan SPR-asetuksen 26 :n mukaisesti ottaen huomioon edellisen kohdan mukaisesti vahvistettu piirin hallituksen muiden jäsenten lukumäärä. 5) Erovuoroisuus vuosikokouksessa 2007 ratkaistaan arvalla siten, että puolet valituista hallituksen muista jäsenistä valitaan kahden vuoden toimikaudeksi vuoden 2009 vuosikokouksen päättymiseen asti ja puolet yhden vuoden toimikaudeksi vuoden 2008 vuosikokouksen päättymiseen asti. 6) Laskettaessa piirin hallituksen puheenjohtajan, varapuheenjohtajan ja piirin hallituksen muiden jäsenten peräkkäisiä toimikausia otetaan huomioon se, toimikausi, joka alkaa piirin vuonna 2007 pidettävästä vuosikokouksesta.\nUUSI. 1 Piirin tehtävät\nSuomen Punaisen Ristin piirien johtosääntö VANHA 1 luku. Yleisiä määräyksiä 1 Piirin perustaminen UUSI 1 luku. Yleisiä määräyksiä Siirretty asetukseen (32 ) -> poistettu. Alueellista toimintaa varten maa\nSuomen Punaisen Ristin osastojen johtosääntö UUSI ESITYS VANHA. 1 luku. Yleisiä määräyksiä. 1 luku. Yleisiä määräyksiä\nSuomen Punaisen Ristin osastojen johtosääntö VANHA 1 luku. Yleisiä määräyksiä 1 Osaston perustaminen Osastoa perustavien henkilöjäsenten tulee ilmoittaa haluavansa liittyä perustettavan osaston jäseniksi.


Patalanmajan metsästysseura - Legendaa\nNiitä on semmoisia "mettähullujakin", kuulen anoppini sanovan tyttärelleen kesken ruuanlaiton, luoden samalla katseen alta kulmain. Jatkan hyvään vauhtiin päässyttä keinuttelua kiikkustuolissa ja mietin, mitä hän mahtoikaan tarkoittaa toteamuksellaan. Nyt kaksi vuosikymmentä kokeneempana olen lähempänä anoppini lausetta kuin koskaan aiemmin.\nMilloinkaan elämässäni en ole ollut niin voipuneessa tilassa tai muutoinkaan haluton, ettenkö olisi lähtenyt metsään yksin tai yhdessä jos vain siihen tilaisuus on tullut. Paljon koettuja metsäisiä elämyksiä on vaikea asettaa mihinkään arvojärjestykseen. Ne ovat ainutkertaisia tilanteita:\nKun reippaan pitkähkön kanalintupäivän päätteeksi oikaiset itsesi etelärinteen sammalikkoon ja siinä tunnin loikoiltuasi ilta-auringossa aloitat ylösnousun oikomalla puutuneita käsivarsiasi saatkin vastaukseksi kyyn kiukkuiseen sihinän aivan kosketusetäisyydeltä. Ääni varmasti syöpyy mieleesi ikiajoiksi kun kimpoat jousen lailla kanervikosta ja mietit millä saat pelastettua reppusi sahalaitaiselta petikaverilta. Tai kun olet varma tappavasta osumasta hirvisonnin kyljessä, mutta saapuessasi oletetulle osumapaikalle löydät vain kassillisen hirvenkarvoja ilman veripisaraakaan ja tuntikausien jäljityksestä huolimatta otuksesta ei jää muuta muistoa jäljelle kuin mettäkaverin kysymys: menetkös taas sinne "parturikivelle" passiin?\nTumma pilven soiro nousee tuulen mukana etelästä, tuuli voimistuu ja tiedän kohta kastuvani kunnolla jos en pian pääse synkän kuusikon syleilyyn.\nPistän juoksuksi, kuusentarrit vilisevät ohitseni kun poukkoilen iloisesti pehmeää taimikonpohjaa. Ensimmäiset isot sadepisarat alkavat tulituksen takin selkämykseen ja kuulen niiden tömäykset kuivaa puuvillakangasta vasten. Olen jo aivan ison metsän rajalla kun kaatosateen ryydittämänä heittäydyn viimeiset metrit naavaisen kuusen suojaan.\nAivan pääni korkeudella muutaman kymmenen sentin päässä on punarinta myös pitämässä sadetta, se kallistelee päätänsä puolelta toiselle tutkiessaan outoa metsän kulkijaa. Hetken hämmästeltyään se kuitenkin jatkaa kastuneen höyhenpeitteensä huolenpitoa.\nSiinä tähyilemme kaksin punarinnan kanssa taivaalle, etsien viitteitä kuurosateen päättymisestä. Sateen taottua kuusikon täyttää sakeneva usva ja ilma on käsin kosketeltavaa. Pujahdan ulos "majastani" ja lintu jää vielä kotomieheksi, minä jatkan kesken jäänyttä patikointiani. Teen kaarroksen kesannolla olevalle syrjäiselle peltoläntille todetakseni sen lähiseudun olevan tyhjänä riistasta.\nSuoriudun jyrkästä kivirakan täyttämästä rinteestä nuoren miehen hyvillä voimilla, vuoren laella pidän tauon, katselen kaukana siintävää lehtimetsää, johonka syksy on loihtinut kaikki kauniit värinsä. Mutta lehtimetsän takaa on nousemassa synkkä raskaan näköinen ukkospilvi, tummuudesta ja rintaman laajuudesta päätellen nyt olisi aika suoriutua katon alle. Heitän repun selkääni ja "puen" haulikon päälleni, otan suunnaksi ukkospilvet, koska ainoa sateensuojani on samassa suunnassa. Puoli tunti ehdin harrastaa reipasta menoani, kun salaman pitkä viirto lyö aivan pystyyn tummalla taivaalla ja yhtenäinen voimakas rätisevä ukkosen jyly täyttää metsän.\nSamanaikaisesti alkaa voimakas kaatosade, sateen pauhussa ympäristö muuttuu aivan harmaaksi ja erotan enää jylhimmät kuuset edessäni. Nyt ei auta enää mikään muu kuin etsiä turvaa muutaman metrin päässä jykevillä juurillaan seisovan kuusivanhuksen helmasta.\nKuusen valtavat alaoksat yltävät lähes maahan saakka, levitän oksat erilleen toisistaan ja loikkaan kuivaan havumajaan sisälle. Ennen kuin jalkani tavoittavat maaperän tajuan keskellä laajaa kuusenalusta olevan siirtolohkareen sävähtävän pystyyn ja siinä siunaamassa katoavan kaatosateeseen jättäen vastapäiset alaoksat heilumaan. Hirvimulli oli ollut tupasella, myös sadetta pitämässä ja nyt se onneton joutui jättämään kortteerinsa vuokseni.\nIstun kuusen juurelle selkä pihkaista kuusta vasten, tunnustelen kasaan painunutta sammalikkoa vierelläni joka on vielä lämmin äskeisen asukin jäljiltä. Sade jatkaa paatunutta käyntiään, mutta minulla on kuiva ja lämmin koti.\nMaa on kosteana kasteen jäljiltä, on elokuun puoliväli. Astelen kohti hämärässä siintävää viljapeltoa, jolta on jo sato korjattu, mutta kyyhkyille jäänyt vielä kylliksi nautittavaa. Olen jo aiemmin rakennellut kuusikon laitaan havuista kyttäysasennon, paikan olen valinnut huolella ja rakentamisessa en ole säästellyt vaivoja. Tarkkanäköisenä lintuna kyyhkynen erottaa pienenkin liikkeen tai poikkeaman lepopuiden läheisyydessä.\nAsettelen houkutuskuvat peltoon pienryhmän muotoon, nokat vastatuuleen. Tarkastelen vielä saannostani kymmenen metrin etäisyydeltä ja lopuksi jahtipaikasta käsin. Valmistelut näyttäisivät olevan kohdallaan. Odottelen ja annan auringon nousta punaamaan kuusten latvoja.\nSitten saapuu ensimmäinen vierailija, rovauttamalla ruhonsa juuri kyttäyskopin yläpuolelle. Tarkastelemalla ylöspäin näen linnusta joitakin kohtia, mutta en erota sitä kunnolla. Siirtelen itseäni sivusuunnassa varovasti ja saan linnun näkyviini ja se on kaikkea muuta kuin sepelkyyhky. Nuori kanahaukka istuu patsaan lailla kuusen oksalla käpyrykelmän päällä ja tarkkailee herkeämättä juuri peltoon laittamiani houkuttimia. Haukka punnitsee etäisyyttä ja mahdollisuuttaan aamupalaan mutta en usko tarkkanäköisen linnun menevän niin halpaan että alkaisi mittelöimään voimiaan kaaveen kanssa.\nMutta se ei ole uskon asia jos linnun on nälkä. Näen kuinka haukka kurottaa jalkojaan ponnistaakseen hyvävauhtiseen liitoon. Lyhyt liito, tiukka kaarros ja nopea syöksy ja pienin kuvistani saa tuntea haukan kynnet muovi kaulallaan, kuulen vain omituista raapivaa ääntä kun haukka yrittää ottaa "hengiltä" houkutintani. Pian linnun mielen valtaa epäusko ja se poistuu pellon yli aivan eri suuntaan kuin mistä äsken saapui.\nEn uskalla käydä nostamassa kumolleen tyrkättyä kaavetta, vaan annan sen olla ja toivon kyyhkyjen silti kiinnostuvan pienparvestani. Muutamia yksilöitä lentelee etäältä, mutta yksikään niistä ei ole kiinnostunut "lajitovereistaan" kunnes arvaamatta kymmenkunta lintua ilmestyy horisonttiin. Ne lentävät ensin välinpitämättömästi kyttäyspaikan ohitse pari kertaa sitten kaartavat kuvien yli matalalta, koukaten lähipuihin istumaan.\nKuulen siipien tunnusomaisen "läpsytyksen" lintujen hakiessa arvojärjestyksen mukaista istumapaikkaa. Näen kojustani muutamia lintuja ne istuvat rauhallisina ja arvokkaina kuin olisivat kirkossa odottamassa jumalanpalveluksen alkua.\nSitten ne kuin yhteisestä käskystä pudottautuvat peltoon kaaveiden läheisyyteen, jokusen linnun vilkaistessa kyljellään olevaa toveriaankin. Annan lintujen rauhoittua syömään, pikkuhiljaa hivutan asettani ampuma-aukon suuntaan, varoen tekemästä mitään äkkinäistä liikettä.\nMutta silmäkulmastani huomaan äskeisen tuttavani ilmestyvän kuin tyhjästä ja iskevän kyntensä lähimpänä olevan sepelkyyhkyyn niskaan ja selkään. Kyyhkyn höyhenet eivät muutenkaan ole kovin lujasti kiinni, mutta nyt niitä irtoaa isoina tolloina ja linnun siiven iskut vielä vauhdittivat niiden ilmalentoa. Annan haukan ruokailla rauhassa ja jonkin ajan kuluttua kylläinen lintu saa vaivoin noustua siivilleen. Poistan haulikostani patruunat ja astelen esille, kerään kuvat pellosta sulloakseni ne reppuuni. Poistun hyvillä mielin tulosuuntaani ainutlaatuista kokemusta rikkaampana.\nPyyäidin kimakka vihellys täyttää lähitienoon. Ääni on niin korkea ja voimakas, että nuorukaisen on mahdotonta päätellä, minkä kuusen pyy on valinnut konserttiinsa. Seuraavaksi ääni kuuluu aivan eri suunnasta ja nuorimies ei tiedä mihin uskoisi. Vihellysten sekamelska saa kaverikseen töyhtötiaisen "lipitystä" muistuttavan katkeamattoman säkeistön joka voimistuu ja voimistuu, kunnes linnun liike paljastaa olinpaikan.\nPyy ottaa vauhtia kiitoradakseen valitsemansa kuusen alaoksalta, ponnahtaen liitoon ja kadoten taimikon sekaan.\nSama toistuu erämiehen takana ja kohta sivulla. Nuorukainen on törmännyt vielä alkusyksynä yhdessä pysyttelevään pyypoikueeseen. Muutaman viikon sisällä nekin itsenäistyvät ja valitsevat omat pienet reviirinsä, mikäli eivät joudu kanahaukan saaliiksi, taikka sitten metsämiehen. Talvi ei sinänsä hyväkuntoista lintua tapa. Eikä kettukaan kuin sangen harvoin.\nSeitsemään oli mies päässyt laskuissaan, seitsemän on iso katras pyyäidinkin paimentaa, tosin olivat linnut kylläkin jo omatoimisia ja herkillä aisteilla varustettu.\nNuorukainen siirtyy metsäautotieltä muutamalla loikalla pyiden perään taimikon ja vanhan metsän raja-alueelle, kaivaa pyypillin maastopuvun rintataskusta, istuu kannolle ja odottaa jokusen minuutin lintujen sekä sydämen lyöntiensä rauhoittumista. Pillin hän asettaa ensiksi väärinpäin suuhunsa puhaltaakseen kevyesti, taskun pohjalta mahdollisesti putkeen ajautuneet roskat pois. Kun pilli näyttää puhtaalta ja vireiseltä, aloittaa hän keskustelun lintujen kanssa.\nPari kertaa matkittuaan koiraspyyn reviirin merkkausvihellystä saa hän kiukkuisen vastauksen melko läheltä. Tämän jälkeen mies on pitkän tovin vaiti ja vaikka pyy ei kelloa tunnekaan, eikä muutenkaan ole kärsimätön luontokappale, sieppaa tätä siivekästä tunkeilijan vaiten olo jo riittävästi ja "karvakasa" toistaakin uhkauksensa voimakkaalla mutta lyhyemmällä lurituksella.\nLyhyestä virsi kaunis, muistuu vanha sanonta mieleen ja nuorukainen siirtää haulikkoaan parempaan valmiusasentoon, tietäen suunnan mistä pyy aikoo tulla vastustajansa voimia koittelemaan.\nPahaksi onneksi metsästäjän kannalta suotuisaksi kehittymässä oleva tilanne saa uuden käänteen auton moottorin surinaa muistuttavan äänen kantautuessa korviin. Jo etäältä näkyy valkoinen auton kylki vilahtavan ajoittain kuusipuiden lomitse ja mikä pahinta auto hiljentää juuri miehen kohdalla pysähtyen kokonaan. Moottorin sammuessa havahtuu erästäjä auton ovien pamahduksiin ja sitten kummankin sukupuolen keskustelu on vallalla.\n- Olut meinaa tulla läpi, piipahdan pensaassa, kuuluu naarasmainen naukaisu.\n- Okei, kuittaa kuskina oleva karju.\nKauhukseen nuorimies huomaa ihmishahmon harppovan häntä kohti hänestä kuitenkaan tietämättä, pysähtyen vain viiden metrin päähän hyvin maastoutuneesta metsämiehestä. Nainen pyörähtää sirosti kannoillaan rintamasuunnan kääntyessä autolle päin, hiljaisessa syysillassa kuuluu vain voimakas vetoketjun kirahdus ja farkut ovat hetkessä naisen nilkoissa. Absurdi näky: hämärtyvässä syysillassa tummaa kuusikkoa vasten, päärynän muotoinen ja aivan lumen valkoinen takamus.\nNaisen vielä kyykkiessä kanervikossa mies miettii, heittääkö kävyllä vai ampuako ilmaan. Onneksi tilanne raukeaa siltä osin naisen nopeaan irtiottoon "käpykäymälästä". Autolle päästyään pariskunta juttelee hetken, miehen todetessa: hyvä paikka hävittää roskat. Mies sinkoaa roskapussin voimallisesti moukarimiehen heitto-ottein ja pitkät sangat antavat lisävauhtia raketin lailla lentävään jätepussiin.\nKuusikkosuojassa heilahtaa puoliautomaattihaulikko poskelle ja tähtäinkisko tavoittaa roskapussin sekä määrittää tarvittavan ennakon salamannopeasti. Kumea laukaus täyttää muutenniin rauhaisan illan ja roskapussi saa täydellisen osuman savikiekkopanoksesta lähietäisyydeltä reveten aivan pirstaleiksi ja levittäen sisältönsä taivaan tuuliin, sataen sieltä lumen lailla alas.\nKauhistunut pariskunta livahtaa autoonsa ja kaasuttelee metsätietä eteenpäin jättäen kaksi perunapellon vakoa muistuttavan uraa jälkeensä.\nMaata rötkötämme laavukankaan suojassa, toistuvat sadekuurot koittelevat suojamme luotettavuutta. Tulellakin on ajoittain vaikeuksia pysyä hengissä, järven selältä puhaltavan tuulen sekä vaakasuorana kiitävän sadeveden yhteisvaikutuksessa. Seuralaiseni on nukahtanut auki levitetyn makuupussiin päälle, pitkän uuvuttavan päivän jälkeen.\nLisään tervaksia tuleen saadakseni lisää lämpöä ja valoa. Valon kajossa seuraan nukkuvan kymmenvuotiaan pojan ilmeikkäitä kasvoja. Kovasta väsymyksestä huolimatta hän ilmeisesti käsittelee päivien tapahtumia ikään kuin eläen hetket uudelleen. Poika on jo kolmatta syksyä mukana lintu ja jänisjahdeissa, vähäisistä ikävuosistaan huolimatta hän on aina seurannut minua nurkumatta ja uskollisemmin kuin monenkaan koira.\nRetuutan poikaa hihapuolesta, koetan saada hänet tähän maailmaan takaisin.\n- Nousepas, sade näyttää taukoavan, on vielä valoisaa iltaa askareisiin, mennään puun hakuun, vikittelen miehenalkua.\n- Koitetaan, koitetaan, saan vastauksen havuvuoteelta.\nKaivan haulikkoni pressun alta, pojalle jätän kirveestä huolehtimisen. Peräkanaa askellamme loivasti laskevaa mäntykangasta, notkelman pohjalla törmäämme paikkaan joka on myllerretty laajalta alueelta mustalle mullalle.\n- Karhunko tekosia, kysyy poika aristellen minulta.\n- Ei, hirvisonnit ovat ottaneet mittaa toisistaan, eikä niistä ole vaaraa meille kummallekaan, totean.\nPojan kasvoilla on helpottunut ilme hänen keräillessä pintakosteita männyn oksia tulipuiksi. Pilkomme vielä ison tervaskannon ja kaksi vähän pienenpää törröttäjää iltanuotioon sekä riistämme isoimman kannon tervaisimmat kohdat aamua varten sytykkeiksi, koska ne syttyisivät aina kelistä riippumatta.\nNiputamme tervakset kahteen hieman erisuuruiseen kasaan, kaivan housujen reisitaskusta nahkaiset irtoremmit, joista ojennan pojalle kaksi kehottaen häntä sitomaan nippunsa kantokuntoon.\nSaavumme tukikohtaamme jonkin ajan marssittuamme, rojautamme kantamukset selästämme, ja ruokimme tulta uusilla tuotteillamme.\nEhdotan pojalle iltapalan valmistusta ja vaimea pään nyökkäys kertoo samansuuntaisesta näkemyksestä.\nKaivan pienen valurautapannun repun pohjalta, esilämmitän sitä hetken tulen loimussa, tipautan siihen pienen nokareen kohmeista voita. Voin sulettua tasaisesti siivutan pannulle sipulin. Sipulin pikkuhiljaa ruskistuessa perkaan sekaan kantarellin ja pari pientä herkkutattia, joilla ei yleensä tähän vuodenaikaan saa enää herkutella. Suut messingillä nautimme kevyestä iltapalastamme joka koostuu sienien lisäksi ruisleivästä ja pannukahvista.\nIllan jo hämärtyessä päätämme ennen yöpuulle laittoa tarkastaa lähirannat ja kaislikot mahdollisesta sateen aikana saapuneesta muuttovoitosta.\nKahlaan matalassa rantavedessä, väistellen ammoin veteen suistuneita liekopuita ja tähyillen samalla etumaastoa sieltä todennäköisesti ylös kimpoavien tavien varalta. Kierrettyämme pitkän hiekkapohjaisen niemen kaislikot emme saa kontaktia vesilintuihin. Vasta paluumatkalla, jo melkein pimeässä kuulemme ylitsemme kiitävien telkkien nopeat siiven iskut jotka vaimenevat läheiseen lahteen.\nPäätämme valmistautua vastaanottamaan erämaan rauhaisan yön. Nyt poika vuorostaan retuuttaa minua hihapuolesta.\n- Mikä on tuo kummallinen ääni, kuulen aavistuksen jännittyneen äänen kysyvän viereltäni.\nNousen kyynärpäitteni varaan ja kuuntelen sysimustaa yötä. Jostain etäältä järven takaan kuulen hirvisonnin vaimeaa "öhkimistä".\n- Iso sonni siellä etsii painikaveria, koetan keventää tunnelmaa, kun tiedän etäisyyttä otukseen olevan runsaasti.\nOlemme jo rauhoittumassa ja ummistamassa silmiä uudelleen jatkaaksemme untamme kun sama hirvisonnin "taistelumylvintä" toistuu, mutta nyt voimakkuudeltaan monikymmenkertaisena aivan laavumme takaa.\nLamaannun ensin täysin, mutta nopeasti saa hoivavietti vallan. Sonnia ei saa päästää lähelle, koska sen etusorkat ovat pahemmat ja nopeammat "pistimet" kuin sen sarvet. Kiskaisen makuupussin vetoketjun auki - tempaisu on niin raju että laadukkaastakin vetoketjusta jää "hantaaki" sormien väliin. Pujottaudun salamana nukkumissuojastani mäntykankaalle ja otan muutaman ripeän askeleen paljain varpain ja ainoastaan alusvaatekerta ylläni.\nMännynneulaset sekä kävyt satuttavat paljaita jalkapohjiani, kuulen jo aivan läheltä sonnin metelöinnin ja etukavioiden kuopimisäänet. Nappaan käsikopelolla puuta vasten nojallaan olevan haulikon vasempaan kouraan ja oikealla hamuilen maassa lojuvasta patruunavyöstä patruunat.\nEhdin ruokkia asettani kahdella patruunalla kun kuulen kruunupään tulevan aivan kohti. Muutaman metrin päässä aivan laavun kohdalla tumma valtaisa otus tekee kuitenkin jyrkän käännöksen.\nJonkin aikaa pimeästä kuuluu veden loiskimista, kookas "herätyskellomme" on ottanut suunnaksi kaukana valtionmailla melskaavan lajitoverinsa.\nPalaan laavulle aseen kanssa ja näen pimeässä vain pojan vaaleat kasvot ja kuulen hänen sanovan:\n- Hirvisonnit, ei niistä ole vaaraa meille kummallekaan.\nRymy erisnimenä ei kylläkään minun mittapuuni mukaisesti ollut sopiva nimi yhdellekään kulkevaiselle, kunnes olin ollut tarpeeksi monta kertaa tekemisissä Pekan lempinisäkkään kanssa, nisäkkään joka voimansa tunnossa painoi 38 kiloa, mutta oli vertaansa vailla oleva "jänispuimuri".\nPekka halusi oman koiran ja vieläpä ajokoiran, jonka hän muistaakseni kahvipaketilla tai muulla vastaavalla riemuksensa ja asuinkumppanikseen saikin, melkein yhdeksäksi vuodeksi. Kunnes eräänä syksyaamuna tämän puuhakkaan otuksen jänisajot loppuivat kuin leikaten lähellä soidinsuota. Edes haulikon kantaman päässä passissa olleet Pekka ja Tapsa ei koskaan saaneet tietää mitä koiralle tapahtui. Luutakaan ei ole löytynyt tästä otuksesta, mutta tutkapanta löytyi, tosin Pekan pirtin pöydältä. En vaan tiedä syytä miksi Rymy silloin kuljeskeli ilman "kaukosäädintä", liekö paristot loppuneet kojeesta.\nReippaitten juoksuhalujen lisäksi koirasta löytyi myös inhimillisyyttä, niinä syksyaamuina kun Pekka ei ollut mukana jänismetsällä ja minä kuljin Rymyn kanssa kahdestaan pääsin aina parempaan keskusteluyhteyteen näin yksin ollessani. Rymy muisti aina ilmoittaa olemassaolostaan silloinkin kun jänistä ei heti löytynyt. Kerrankin olin kävellyt hissukseen kivimäkeä alas viettävän traktoritien ja poikennut sivuun noin kymmenen metrin päähän termoskahville.\nNäin jo kaukaa Rymyn seuraanvan tiellä olevaa hajujälkeäni ja siinä kohtaan missä olin poikennut sivuun, Rymy löi totaalisesti liinat kiinni ja poikkesi heti viereeni, pukkasi polveeni, näykkäisi käteeni ja ikäänkuin ilmoitti, tässä ollaan ja vielä ei löytynyt, mutta kohta mettä raikaa ja rymisee.\nJa raikashan se, kun oli huono kuiva keli ja pupua ei löytynyt, kelpasi Rympälle suurriistakin. Pian sain taas kauhukseni todeta kuinka hirven kaksoisvasat rynnivät yhtäälle ja lehmä toisaalle koira kintereillään. Vasat heittivät mutkan, palasivat melkein lähtöpisteeseen ja emohirvi eksytti koiraa tai oli siihen katsekontaktissa. Koira yleensä lopetti sorkkaeläinten hätistelyn jos otus malttoi seisahtua, näin tekikin yleensä hirvi, mutta peura ei milloinkaan.\nTurkisriistaakaan ei koira kaltoin katsonut. Olin itsekin todistamassa ainakin puolenkymmen supikoiran maallisen vaelluksen päättymisen Rymyn väkivahvoissa leuoissa. Koira haukkui niin kauan supia kunnes Pekka tai minä ehdittiin paikalle ja ilman eri kehoitusta koira hyökkäsi salamannopeasti ja yleensä tämä väkivaltainen tiedustelu päättyi muutamassa sekunnissa supikoiran retkottaessa poikittain Rymyn suussa, oli kyse kuinka isosta supista tahansa.\nErittäin kovien mettähalujen lisäksi tämä oivallinen otus omasi myös poikkeksellisen kovat syömähalut, tunnusomaista tälle piskille oli että kaikki kelpasi ruuaksi. Rymyn kontolle voidaan pistää minun ja Pekan viikonlopuksi varaamat 16 sämpylää, jotka tämä hyväkäs hotkaisi yhtenä iltana Kuuselan kämpällä ja samalla meni pussinsulkija sekä puolet Vilenin leipomon leimalla varustetusta muovipussista, ennen kuin Pekka sai kiskottua loput muovit ajurin kuonosta loitommalle. Kerran tämä sulavalinjainen ajokoira kesken kiivaimman rusakkoajon kiskaisi erään talon lintulaudalta kunnon kaikaleen linnuille tarkoitettua sianihraa nahkoineen. Ainoa miinus oli se, että ihra oli kiinnitetty harakoiden ja närhien kiusaksi rautalangalla lintulautaan. Seurauksena tästä lintulauta tukirankoineen kaatui ja läskinpala rautalangan vuoksi juuttui Rymyn nieluun.\nMuistan myöskin tapauksen jolloin jänönen ei ollut tarpeeksi rivakkakinttuinen, vaan hävisi kujanjuoksun koiralle jo muutaman sadan metrin jälkeen. Ajon yhtäkkiä loputtua Rymy saapui muina miehinä ja maha pyöreänä luoksemme käyden auton takapenkille ruokalevolle ja kuorsaamaan.\nMyöskin marjoja, puolukoita koira piti arvossaan, jos ne joku oli ensin noukkinut ja siivonnut, tosin sienistä kelpasi vain kanttarellit, muihin se ei kirsullaakaan kajonnut. En ole vielä kuuna päivänäkään törmännyt vastaavanlaiseen uskolliseen ystävään ja tuskin koskaan törmäänkään. Pekkaakin juuri tämän koiran poismeno kouraisi syvältä, sen näki miehestä mutta pyytöhommat jatkuivat tilalle tulleella Jekulla jolla oli omat kujeensa, kuten nimikin jo sen paljastaa.\nKahdeksan syksyä ja lähes 150 "vieterikinttua": ei hassumpi saavutus niin sanotulta kahvipakettikoiralta.\nPekan & Rymyn muistoksi\nOravan nahat olivat arvokkaita ja niiden metsästys usein aloitettiin ennen virallisen metsästyskauden alkamista. Vasta lupakauden alussa viranomaiset tiedottivat, mikä jalka sen vuoden oravannahoissa piti jättää nylkemättä, jotta nimismies voisi nahkoja leimatessaan tarkistaa, että ne olivat kyseisen metsästyskauden satoa. Nahat piti leimauttaa nimismiehellä ennen kuin niitä saattoi myydä. Eräskin Koronkylän mies muistelee, kuinka heillä oli oravanmetsästys aloitettu ennen lupakautta ja joku oli nimismiehelle kannellut asiasta. Niinpä eräänä päivänä liikkuvan poliisin miehet tulivat taloon ja tarkastivat sen sahajauhoullakkoa myöten löytääkseen mahdollisia leimaamattomia oravannahkoja. Onneksi isäntä oli hieman aiemmin vienyt nahat ullakolta heinälatoon ja näin säästyttiin käräjäreissulta. Nykypäivänä on vaikea kuvitella, että muutaman oravananahan takia järjestettiin kotietsintöjä kuin pahempikin rikos olisi ollut kyseessä.\nKorossa metsästettiin joskus suurempaakin riistaa ”omalla luvalla” ennen järjestäytyneen metsästysseuratoiminnan alkua. Kerrotaan, että eräs parivaljakko Koronkylästä ja Vaskuulta ampuivat hirven Ahvenvuoren tienoilta ja vetivät lihat vesikelkalla radalle ja sitä pitkin resiinalla Vaskuulle. Jäljet siis häipyivät rautatielle ja asiaa epäiltiin näin junamiesten tekosiksi. Toki tieto todellisista tekijöistäkin kiersi myös viranomaisten tietoon. Hirven ampuja muisteli vanhana miehenä, että kerran seuralla iltamissa poliisi Vaskuu kyseli häneltä; ”Onkohan siinä mitään perää, kun kylällä puhutaan, että sinä olet ampunut salaa hirven”. Mies kertoo siihen vastanneensa, että ei siinä mitään perää ole. Tähän puolestaan poliisi Vaskuu totesi, että sitähän minäkin ajattelin, että perätön sellainen juttu on. Ja näin asia oli loppuun käsitelty.


Blinger shimmer: kosmetiikkajemmani: kynsien ja kynsinauhojen hoitotuotteet ym.\nkosmetiikkajemmani: kynsien ja kynsinauhojen hoitotuotteet ym.\nHypätään seuraavaksi kynsille ja kynsinauhoille tarkoitettujen tuotteiden pariin - jatkan sitten myöhemmin luomiväreistä, näiden kanssa on hieman isompi homma kun yritän varmaankin ympätä näistä mukaan swatchaukset mikäli niitä ei jo aiemmin täältä löydy. Kaikki aiemmat kosmetiikkajemmat löydät tunnisteen alta. :)\nNäitäkin on melkoisesti kertynyt, mutta silti joukosta uupuu jotakin.. Katsotaanpa tarkemmin:\nColor Club Loosen Up Cuticle Softener And Remover eli kynsinauhavesi, joka on kylläkin kieltämättä todella harvoin käytössä..\nNailfix Cuticle Oil Lemon&Yummy Yummy, kuten huomaa niin näistä sitruuna on tällä hetkellä käytössä - tuoksultaan ei aivan niin ihastuttava kuin kuvittelin, Yummy Yummyä olen jo aiemmin yhden pullon käyttänyt ja se on tosi herkullisen tuoksuista!\nBurt's Bees Lemon Butter Cuticle Cream tämänkin käytön pyrin aika ajoin muistamaan.\nGlisten&Glow Cntr-Alt-Del Latex Barrier on tarkoitettu kynsinauhojen suojaksi kynsiä koristellessa esim. leimauksen tms. yhteydessä. Kuten blogistani ja varsinkin Ig:stä on huomannut niin olen erittäin laiska koristelemaan kynsiäni ja usein mennäänkin vain ihan yhdellä sävyllä kynsillä - jotka kyllä vähintäänkin kaksi kertaa viikossa vaihtuvat.\nAlus- ja hoitolakat ym.:\nShela's Base Coat *) on päässyt blogissakin aiemmin esille (*klik*), oikein toimiva aluslakka.\nSally Hansen 18K Gold Hardener on jäänyt noiden kultahippujen vuoksi vähemmälle käytölle; hankala saada kaikkia hippusia pois kynneltä ja oikein läpikuultavan lakkauksen läpi jäävät hieman näkymään..\nOPI Glitter off -Natural Base Coat käytän glitterlakkojen alla kun vain muistan, helpottaa ainakin jossain määrin glitterlakkojen poistoa..\nEssence Pro White Effect, hyvä olla jemmassa mikäli kynnet kellertävät ja tahtoisi jotain ei-niin-peittävää lakkausta kynsille. Tämän tehosta en kyllä nyt yhtään muista..\nEssie Millionails tämä on melko ahkerassa käytössä ollut.\nSally Hansen Maximum Growth & Diamond Strength.\nCDN RescueRx Daily Keratin Treatment sain tämän pikkuruisen pullon I Love Me -messuilta kokeiluun, en ole aivan varma toimiiko omilla kynsilläni aivan niin loistavasti kuin joidenkin bloggaajien olen kuullut kehuneen, tosin en ehkä ole aivan ohjeen mukaisesti jaksanut tätä käyttääkään - eihän nyt ilman värilakkaa voi olla!\nAluslakkoja pyrin vaihtelemaan, kynttä kovettavia lakkojahan ei kannata jatkuvasti käyttää koska kynsi saattaa mennä liiankin kovaksi (kuivua) ja napsahtaa herkemmin poikki. Eli tokihan jokainen näistä on ihan perustellusti mukana :D\nEssie Gel Setter, Sally Hansen Miracle Gel Top Coat, Essence Gel-Look Plumping Top Coat ja Alessandro Gel Look Top Coat *) ovat kaikki hieman samantyylisiä eli jäävät kynnen pintaan hieman paksummin, mikä omaa silmääni miellyttää.\nEssence Pastel Ombre, Cinderella Glitter, Light Reflections, Sparkle Sand Top Coatit ovat päällyslakkoja, joilla saa hieman jotain ekstraa lakkaukseen.\nCesars Matte Top Coatilla saa normaalista lakkauksesta mattamaisemman (kun tällaisen omistaa niin mihin erillisiä, usein vaikeasta lakattavia mattalakkoja tarvitaan :D).\nPäällyslakkojen saralta minulta tällä hetkellä tosiaan uupuu kokonaan pikakuivattava päällyslakka! Olen kuitenkin varsin hyvin pärjännyt ilmankin; olen pitkälti noita Gel Look Top Coateja suosinut ja kokenut niidenkin kuivahtavan melkoisen nopeasti. Tosin ehkä jemmassa voisi hyvä olla yksi pikakuivattava lakka, jos joskus tulee hirmuinen kiirus lakkauksen kanssa..\nJonna H. 18. elokuuta 2016 klo 9.31\nBurt`s Bees ja Sally Hansenin Diamonds Strength on tuttuja. "Burtti" on ihana, mutta Sally oli mulla aika floppi. :(\nMira / Blinger shimmer -blogi 18. elokuuta 2016 klo 10.11\nSaako udella millä tavalla floppi? :D\nTriina 18. elokuuta 2016 klo 11.27\nBurt's Beesin voide on tuttu, tosin itsellä se on lähinnä huulivoiteena satunnaiskäytössä. Sally Hansenin geelipäällyslakka tuli joskus LivBoxissa ja tuo Essencen Light Reflection on aivan ihana :)\nMira / Blinger shimmer -blogi 18. elokuuta 2016 klo 11.30\nHuulille en ole tuota tullutkaan testanneeksi, pitääkin yrittää muistaa kotona kaivella purkki esiin ja kokeilla :D\nCharming Nails 18. elokuuta 2016 klo 13.34\nMonia tuttuja tuotteita :) CND Rescueta voi käyttää myös värilakan kanssa, tiputtaa tippoja sinne kynnen kärjen alle. Lyhyiin kynsiin se toki voi olla hankalampaa :) mutta noin käytän itse.\nMira / Blinger shimmer -blogi 18. elokuuta 2016 klo 14.19\nNäin yritinkin sitä käyttää, mutta jotenkin sen käyttö aina unohtui :D\nLaura Heinikki 18. elokuuta 2016 klo 15.43\nItse käytän tuota Burt's Bees Lemon Butter Cuticle Creamia ja se on ihan parasta <3 Kiitos uusista vinkeistä :)\nMira / Blinger shimmer -blogi 18. elokuuta 2016 klo 15.51


Kieliversiot kotisivuille - monikielisen WordPress-sivuston toteutus - Zoner.fi\n21.2.2019 22.10.2018 kirjoittaja Annika Pulkkinen\nJos haluat esimerkiksi houkutella WordPress-sivustollesi liikennettä myös Suomen ulkopuolelta, voit tehdä sivustosta monikielisen. Useimmiten tarjolla on suomen lisäksi myös englanti ja ruotsi, mutta kieliversioiden määrälle ja laadulle ei ole olemassa mitään rajoituksia, joten kaikki kielet käyvät. Toki kannattaa varmistaa, että käännökset ovat oikeakielisiä ja mahdollisuuksien mukaan myös ko. maan tyylin ja kulttuurin mukaiseksi muokattuja.\nKieliversioiden tekemiseen on tarjolla muutama suosittu lisäosa ja tässä kirjoituksessa perehdytään ainakin oman kokemukseni mukaan selkeimpään ja vähiten yhteensopivuusongelmia aiheuttavaan Polylang-lisäosaan. Ilmaisversiolla voi tehdä rajoittamattoman määrän kieliversioita. Maksullista versiota kannattaa harkita etenkin silloin, kun sivustolla on mukana WooCommerce-kauppalisäosa.\nAsenna tarvittavat lisäosat monikielisyyden mahdollistamiseksi\nAsenna aluksi monikielisyyden mahdollistavat lisäosat. Kirjaudu aluksi sisään WordPress-sivustosi hallintaan ja valitse hallintapaneelin vasemman reunan valikosta Lisäosat – Lisää uusi.\nKirjoita avainsanaksi Polylang ja klikkaa Asenna nyt ja kun lisäosa on asentunut, klikkaa Ota käyttöön.\n(Vinkki: Kuvassa näkyvä Hyyan WooCommerce Polylang Integration on ilmainen vaihtoehto Polylangin omalle maksulliselle lisäosalle, jos sivustolla on WooCommerce-kauppalisäosa. Olen käyttänyt sitä onnistuneesti parissa sivustoprojektissani.)\nSuosittelen asentamaan myös sivujen ja artikkeleiden kopioinnin mahdollistavan lisäosan. Esim. Duplicate Post on hyväksi havaittu vaihtoehto.\nAktivoi seuraavaksi käyttöön haluamasi kieliversiot. Hallintapaneelin vasemman reunan valikosta pitäisi löytyä nyt uusi valikkokohta, josta valitaan Kielet – Kielet.\nLisää ensimmäiseksi sivuston oletuskieli valitsemalla se pudotusvalikosta. Kielen valittuasi loput lomakkeen kohdat täytetään yleensä automaattisesti. Jos kuitenkin kieleltä puuttuu vaikkapa lokaali tai kielikoodi, löydät oikean koodin vaikkapa täältä. Kun kaikki kentät on täytetty, klikkaa Lisää uusi kieli -painiketta lomakkeen alapuolelta.\nLisäyksen jälkeen saat ruudun yläosaan ilmoituksen, jossa kerrotaan, että sivustolla on sisältöä, joilta puuttuu kielivalinta. Klikkaa Voit asettaa ne kaikki oletuskielelle -linkkiä.\nNyt voit lisätä muut haluamasi kielet. Englanninkielestä on tarjolla monta eri vaihtoehtoa, mutta yleisesti käytetään en_GB tai en_US helposti tunnistettavien lippujen vuoksi.\nVoit järjestää kielet haluamaasi järjestykseen muokkaamalla kielen Järjestys-kohtaa. Pienin numero on järjestyksessä ensimmäinen ja suurin viimeinen.\nTässä esimerkissä sivustolle on asennettu kolme kieltä – suomi, englanti ja ruotsi.\nKielivalinnan lisääminen sivustolle\nSivustolla kieliversioiden välillä liikutaan valintapainikkeilla. Voit lisätä painikkeet sivuston valikkoon tai esim. sivupalkkiin tai alatunnisteeseen (footer) vimpainten avulla.\nSinulla pitää alkuun olla luotuna valikko ja sen tulee olla asetettu valikkopaikkaan, jotta voit lisätä sinne kielivalintapalikan. Huomaa, että jokaiselle kieliversiolle tulee luoda oma valikkonsa.\nSiirry vasemman reunan valikosta kohtaan Ulkoasu – Valikot ja klikkaa Luo uusi valikko. Nimeä valikko ja klikkaa Tallenna valikko. Voit myös valita jo olemassa olevan valikon, jos olet luonut sen aiemmin.\nValikkopaikat ja niiden nimet vaihtelevat teeman mukaisesti, joten omassa teemassasi näkymä voi olla toisenlainen kuin esimerkkikuvassa. Idea on kuitenkin se, että vähintään yhdessä valikkokohteiden alla näkyvässä laatikossa on valinta. Jos sitä ei ole, lisää valinta ja tallenna valikko, jonka jälkeen pääset lisäämään kielivalinnan.\nNyt kielivalinnan pitäisi näkyä listassa, jossa ovat Sivut, Artikkelit, Mukautetut linkit jne. Jos valintaa ei näy, klikkaa aivan ruudun yläreunasta auki ruutu Näyttöasetukset ja laita valinta ruutuun Kielivalinta.\nNyt kielivalinta näkyy vasemmanpuoleisessa listassa. Klikkaa laatikko auki, laita valinta ruutuun ja klikkaa Lisää valikkoon.\nKlikkaa uusi valikkokohde auki ja valitse, miten haluat näyttää kielivalinnan valikossa. Tallenna valikko.\nTee jokaiselle kieliversiolle oma valikkonsa. Myöhemmin valikoihin lisätään tekemäsi kieliversioiden sivut ja artikkelit. Koska käännökset puuttuvat nyt, et näe sivustollasi kuin oletuskielen valinnan.\nKielivalinta vimpaimen avulla\nSiirry vasemman reunan valikosta kohtaan Ulkoasu – Vimpaimet. Raahaa Kielivalinta-vimpain haluamaasi paikkaan esim. sivupalkkiin tai alatunnisteeseen. Tee valinnat ja tallenna vimpain.\nHuomaa, että kaikkin vimpaimiin on tullut näkyviin valinta, missä kieliversiossa ko. vimpain näytetään. Näin voit varmistaa, että esim. vimpaimen otsikointi on jokaisessa kieliversiossa oikea.\nSivuston sisällön kääntäminen\nSivujen ja artikkeleiden listauksessa on nyt näkyvissä tieto ko. kohteen kieliversiosta. Listassa näkyvä väkänen ilmoittaa ko. sivun kieliversion. Kynä kertoo, että sivusto on olemassa versio sillä kielellä ja +-merkki taas mahdollistaa kieliversion sivun lisäämisen.\n+-merkkiä painamalla saat yleensä sivun sisällön kopioituna pääkielestä. Joskus kuitenkin saat vain tyhjän, muokattavan sivun. Itse suosin olemassa olevien sivujen sisällön ja asettelun kopioimista lisäosan avulla, jolloin koko sivustoa ei tarvitse rakentaa uudestaan jokaiselle kieliversiolle.\nKopioi käännettävä sivu viemällä hiiri sivun otsikon päälle. Alapuolelle ilmestyy valinnat, joista voit klikata joko Kopioi tai Uusi luonnos. Jos käytössäsi on jokin toinen kopiontilisäosa, voi rivillä lukea esim. Clone tai Copy.\nAvaa tekemäsi kohteen kopio mikäli se ei aukea automaattisesti. Vaihda ensimmäiseksi muokattavan sivun kieli oikeaksi. Kielivalinta löytyy muokkaussivun oikeasta reunasta. Anna sivun kieli ja ”parita” se olemassa olevien saman sivun kieliversioiden kanssa.\nTee muutokset teksteihin ja julkaise sivu. Käy lisäämässä sivu oikean valikon kieliversioon.\nTällä tavoin voit kääntää kaikki sivustosi sivut ja artikkelit. Jos et halua kääntää ja julkaista kaikkea sisältöä kaikilla kielillä, voit jättää kohteen kieliversion tekemättä, jolloin se näkyy vain osoittamassasi kieliversiossa. Voit myös tehdä erilaisia sivuja ja sisältöjä eri versioihin. Muista vain aina ennen muokkauksen aloittamista valita, missä kieliversiossa haluat näyttää sisällön.\nWebdesigner, yrittäjän henkilökohtainen assistentti.\nKategoriat Kotisivujen teko, WordPress\tArtikkelien selaus


Uusimmat › Keskustelu › Yleistä › Purkautumisosasto › varoitus HP:n tietokoneista › Muutoksen tuska\nlokakuu 23, 2008, 12:04 0 0 LINKKI\nMakuasioista ei pitäisi kiistellä…\nKäytän pääasiallisesti Windowsia, mutta kieltämättä Linux on aina kiinnostanut ja olenkin eräänlainen väliinputoaja, joka on kärsivällisesti odotellut, että Linux saisi myös läppäreissä riittävän suuren markkinaosuuden, jotta kaikki sovellusrakentajat huomioisivat sen. Serveripuolella Linux on de facto standardi.\nKahden eri maailman filosofia on kovin erilainen ja itse kiteyttäisin sen niin, että Windowsissa täytyy aina pyytää klikkailemalla erilaisia asioita ja ikävä kyllä mopo on karannut käsistä siinä mielessä, että ne pyyntikohteet on ripoteltu todella laajalle alueelle ja lopputuloksena on lähes hallitsematon määrä koodia. Kun siirryin XP:stä Vistaan, palvelut eivät juurikaan parantuneet, turvallisuus ei juurikaan lisääntynyt, mutta 1Gb muistia ei enää riittänyt (XP:ssä se riitti hyvin) vaan todellinen minimi on nyt 2 Gb.\nLinux maailman taas koen sellaisena, että siellä tarvittaessa käsketään konetta tekemään erilaisia haluttuja palveluja kirjoittamalla vaikka sudo yummi yammi-komento. Windows käyttäjälle Linux-maailman slangi repositorioineen ja komentotulkin epähavainnolisesti keksittyine komentonimineen on aluksi järkky juttu. Toki tiedän, että sieltä löytyy Windowsin kaltaisia ikkunointijärjestelmiä (Gnome, KDE, etc), jolloin käskytystä ei tarvita kun alkuhässäkästä on päästy yli. Linuxin turvallisuus ja todella pieni muistitarve verrattuna Vistaan on hieno juttu ja kun tuota turhaa softaa ei makaa koneessa levyn ja muistin täytteenä, kaikki tapahtuu vielä vilkaasti.\nItse uskon siihen, että käskemällä saa yleensä enemmän aikaan kuin pyytämällä ja olen aina harmitellut sitä, että Windowsista puuttuu tuo kunnollinen käskytys, miksi ei voi lukea Command Promptin mustaa ikkunaa.\nKaikesta huolimatta pahasti epäilen, että käännytystyö Vistasta Linuxiin ei onnistu läppäreissä moniin vuosiin. Uusi nuori sukupolvi oppii Linuxia jo nuorena ja se lähtee siitä sitten aikanaan…. jos silloinkaa…. Paraskaan tuote ei usein pärjää ylivoimaiselle markkinajohtajalle.\nJos on vaivoin oppinut räpläämään Windowsia, kynnys uuden opettelmiseen on todella korkea ja usein on helpompi maksaa enemmän koneen tehoista ja ohjelmista.\nJos käyttää vain sähköpostia, tekstinkäsittelyä, surfausta ja liitettynä on korkeintaan printteri – silloin kynnys madaltuu.


Nopeita junayhteyksiä ei ole tarkoitus kustantaa ulkomaisten sijoittajien rahoilla - Kotimaa - Satakunnan Kansa\nNopeita junayhteyksiä ei ole tarkoitus kustantaa ulkomaisten sijoittajien rahoilla – kaikki eivät nyt tiedä mistä puhuvat\nSipilän hallituksen suunnitelmissa oli Turun tunnin junan ja Tampereen Suomi-radan rahoittaminen valtion ja kuntien varoilla, velalla ja esimerkiksi kotimaisten eläkevakuutusyhtiöiden sijoituksilla.\nVR:n työvuorokiistan selvittely on jatkunut tänään. Kuvituskuva. Kuva: Kimmo Penttinen\nSdp:n puheenjohtaja Antti Rinne oli tyytyväinen, kun nopeiden junayhteyksien valmistelu tyssäsi hallituksen eroon. Hänen mielestään valmistelun eteneminen olisi mahdollistanut julkisen omaisuuden siirtymisen bisneksen teon puolelle.\nRinne totesi Aamulehden haastattelussa maanantaina, että sdp kannattaa pääradan ja tunnin junan kehittämistä. Sen sijaan puolue ei kannata pääministeri Juha Sipilän (kesk) hallituksen kaavailemia raideyhtiöitä, joissa rataverkkoa avattaisiin yksityisille sijoittajille.\nKaavailiko Sipilän hallitus todella sellaisia?\nAsiaan perinpohjaisesti perehtynyt liikenne- ja viestintäministeriön talouskehitysyksikön johtaja Sanna Ruuskanen ei ota kantaa poliitikkojen lausuntoihin. Suunnitelmien sisältöä hän kuitenkin avaa.\nJos rautatiekiskosta väännetään, mistä supernopeissa ns. tunnin junissa on kyse, Sanna Ruuskanen?\n– Hallituksen talouspoliittinen ministerivaliokunta lähti siitä, että maahan perustetaan rautatiealan konserni. Siihen tulee valtion kokonaan omistama emoyhtiö, joka perustaa viisi tytäryhtiötä. Niistä kaksi on hankeyhtiöitä, joissa omistajina on valtion lisäksi kuntia. Toisen hankkeena on Turun tunnin juna Helsingin-Turun välille ja toisen Suomi-rata Helsingin-Tampereen välille.\n– Emoyhtiö Pohjolan Rautatiet Oy ehdittiin perustaa. Sille on jo pääomaakin eli starttirahaa. Sen sijaan tytäryhtiöitä ei ehditty perustaa ennen hallituksen eroamista. Näin ollen hankeyhtiöiden perustaminen siirtyi seuraavan hallituksen työpöydälle.\nMillaisista kustannuksista on kyse?\n– Suomi-radan on arvioitu maksavan lentoradan kanssa noin 5,5 miljardia euroa.\n– Turun suunnalle vastaava arvio on noin 2,2 miljardia euroa.\nMiten kustannukset on tarkoitus kattaa?\n– Valtion budjetista noin suuria summia ei ole mahdollista rahoittaa. Siksi kuntia, jotka hankkeista hyötyvät, tarvitaan mukaan. Sama koskee vierasta pääomaa eli velkaa. Myös pääomalainaa on mahdollista hyödyntää.\n– Myöhemmin mukaan tuli ajatus siitä, että tytäryhtiöt eivät olisi ainoastaan rautatieliikenneyhtiöitä. Tuloja voisi tulla myös esimerkiksi radanvarsien tonteista eli tonttien vuokrista.\n– Ulkopuolinen rahoitus jää yhtiön omistajien, hallituksen ja operatiivisen johdon myöhemmin päätettäväksi. Kyseeseen voisivat tulla esimerkiksi kotimaiset eläkevakuutusyhtiöt. Kotimaisilla tahoilla on resursseja ja varmaan tahtoakin tulla mukaan. Ulkomaalaisista sijoittajista ei ole ollut puhetta näissä yhteyksissä.\nOnko aiheesta käytävässä keskustelussa kenties kyse aatteellisesta vastakkainasettelusta julkisen ja yksityisen omistuksen ja rahoituksen välillä?\n– Ehkä tässä on vähän sitä, ettei asiaa tunneta tarpeeksi hyvin. Rahoittajia olisivat näillä näkymin tosiaan vain julkiset tahot sekä kenties kotimaiset institutionaaliset sijoittajat.\nMissä hankkeiden kanssa ollaan nyt ja mihin ollaan menossa?\n– Virkamiestoive on, että tuleva hallitus perehtyy asiaan perusteellisesti. Ne tahot, jotka eivät olleet valmistelussa mukana, eivät voi tietää tarkasti, mistä on kyse.\n– Kunnille nämä hankkeet ovat hyvin tärkeitä. Toistaiseksi keskusteluja on käyty Tampereen, Turun, Helsingin, Vantaan ja Espoon kanssa, mutta jos ja kun eteenpäin päästään, muutkin tulevat mukaan.\nKoska kaikkea ei voi toteuttaa yhtä aikaa, mikä on marssijärjestys?\n– Se riippuu suunnitteluvaiheesta. Turun osuudelle on jo valmista ratasuunnittelua. Se on valmiimpi ja siksi nopeammin rakennettavissa.\n– Sen sijaan Tampereen suunnan Suomi-rataa ei ole suunniteltu lentorataa lukuun ottamatta.\n– Lentorata tarkoittaa nopeaa yhteyttä Helsingin keskustan ja Helsinki-Vantaan välille. Se on eri asia kuin Pisara. Maanalaisella Pisaralla on tarkoitus helpottaa Helsingin pään junaliikenteen ruuhkia. Vielä emme tiedä, viedäänkö sitä eteenpäin suunnitellussa muodossa vai löytyykö jokin tehokkaampi vaihtoehto.\nKuka uusilla nopeilla radoilla liikennöisi? Olisiko se VR vai esimerkiksi jokin ulkomaalainen yhtiö – tai kenties molemmat?\n– Eiköhän liikenne kilpailuteta, eli sitä ei anneta suoraan yhdelle toimijalle. Kyseeseen voi tulla myös open access. Kantava ajatus on, että avoin kilpailu ratkaisee.\nJos valmistelu sujuu eikä suuria esteitä ilmaannu, milloin Helsingistä pääsee "luotijunalla" Turkuun ja Tampereelle tai päinvastoin?\n– Suunnittelu ja rakentaminen vievät aikaa. Nämä ovat pitkän aikavälin projekteja.\n– Alustava ajatus on, että Suomi-rataa voitaisiin liikennöidä Tampereelle päin 2030-luvun alussa ja lentorataa jo vähän aikaisemmin.\n– Lännessä Espoon kaupunkirata voisi olla käytössä vuonna 2025 ja Turun yhteys 2030-luvun alussa.\nRiittääkö tunnin tai reilun tunnin juniin matkustajia?\n– Kyllä riittää. Yhtiöiden tulovirta ei voi kuitenkaan perustua ainoastaan matkustajatuloihin. Esimerkiksi tonttivuokria tai muita vastaavia tarvitaan.


Kolumni: Sinä ja minä Ruotsin-laivoilla | Kainuun Sanomat\nKolumni: Sinä ja minä Ruotsin-laivoilla\nJulkaistu: 15.3.2019 klo 10:24\nOlin jo ehtinyt menettää toivoni Yleisradion televisiosarjapolitiikkaan, joka on tähän asti tyytynyt vain kopioimaan Tanskassa, Norjassa ja Ruotsissa erinomaisesti osattavaa rikossarjagenreä.\nEn jaksa katsoa enää yhtään päätään harovaa tai epäselvästi mumisevaa suomalaispoliisia kymmenosaisissa sarjoissa, joiden katsoja tietää heti ensimmäisestä osasta, kuka on murhaaja tai kuka teki mitä.\nSiksipä hämmästykseni ja riemastukseni oli suorastaan valtava, kun hyppäsin Ruotsin-laivalle Jani Volasen ja Tommi Korpelan luoman M/S Romanticin matkaan.\nTiesin olevani oikealla matkalla heti, kun Hannu-Pekka Björkmanin esittämä Jokke toivotti minut tervetulleeksi romantiikkaristeilylle, ja vielä kahdella kielellä.\nVolanen ja Korpela luottavat yhteen ainoaan asiaan: kirjoitetaan neliosaiseen sarjaan joukko oikeita ruotsinlaivalaisia ja pannaan heidät tekemään sitä, mitä laivoilla tehdään, ja kokemaan sitä, mitä he eivät oikeastaan koskaan ole halunneet.\nTehdään M/S Romanticista laiva, jolla matkustavat kaikki, bilekansa, maalaiskauppiaat, salaperäinen kaunotar, eno ja poika ja muutama hääseurue, joita ei kuulemma oikeassa elämässä tavata laivoilla kovinkaan usein.\nTehdään sarja sinusta ja minusta, unelmista, peloista, pettävästä vapaudentunteesta, joka kestää illasta aamuun ja joillakin hilpeästä nousuhumalasta karmeaan kankkuseen.\nM/S Romanticin imu ja voima on siinä, miten tosia sen kuvaamat tyypit ovat.\nTaivas, miten sääliksi risteilyisäntä Jokkea käy, kun tajuaa, ettei miehellä ole hyvä kotona vastasyntyneen kanssa, mutta jonka elämä laivalla on täysin mahdotonta, kun hänen pitäisi sentään pitää käsissään kaikki oikeanlaisen halvan tilaamisesta tupakointikiellon kyttäämisen kautta Pienten sammakoiden laulamiseen risteilyvieraiden iloksi.\nKaverukset Kaide ( Antti Luusuaniemi ) ja Emppu ( Antti Tuomas Heikkinen ) ovat hupaisia, mutta enon ( Santeri Kinnunen ) ja Samu-pojan ( Iivo Tuuri ) miesten matka on niin surullinen ja ahdistava, ettei sarjaa voi lopettaa kesken, ennen kuin tietää varmasti, että Samu on turvassa.\nSenhän me tiedämme, että Korpelan karisma kestää minkälaisen laulajaviettelijän roolin tahansa, mutta sarjan vahvuus ovatkin ne kymmenkunta näyttelijää, jotka eivät ole millään tavalla kuluneet ainakaan minun televisiossani.\nKatsokaa nyt vaikka hyväntahtoista maalaiskauppias Matiasta ( Petteri Pennilä ), jonka ihastus tutun tuttuun naiseen ( Elena Leeve ) päättyy tietysti katastrofiin. Pennilä on mies paikallaan vajoamassa suloisen odotuksen tunnelmista epätoivoiseen känniin uivan hotellin sisuksissa.\nParasta kaikessa on, ettei M/S Romantic ole kansainvälinen formaattisarja eivätkä sen Ylessä esitetyt pätkät vain tänne sovitettua hupaa.\nSarjan löydät Yle Areenasta.\n"" Sarjaa ei voi lopettaakesken, ennen kuin tietää varmasti, että Samu onturvassa.""\nkulttuuri kolumni televisiosarja M/S Romantic Jani Volanen Tommi Korpela Hannu-Pekka Björkman Antti Luusuaniemi Antti Tuomas Heikkinen Santeri Kinnunen Iivo Tuuri Petteri Pennilä Elena Leeve Seppo Turunen


Sielua polttavien kirjojen rovio...: Cathy Hopkins: Tuhannen taalan tytöt\nCathy Hopkins: Tuhannen taalan tytöt\nKustantaja: otava ¨\nKirjoitusvuosi: 2010 (Million Dollar Mates)\nMiksi? Olin kipeä enkä päässyt kirjastoon, joten piti tunkeutua siskon kirjahyllylle. Tämä vaikutti kiinnostavimmalta yksilöltä.\nMistä? Siskon kirjahyllystä\nJess veljineen joutuu muuttamaan äidin kuoleman jälkeen isänsä kanssa Knightsbridgeen — rikkaiden ja julkkisten asuinkortteliin — jossa isä on työntekijöiden johtajana. Alkuun kaikki on mukavaa ja hienoa, vaikka ystävä Pia asuukin kauempana ja kaikkialla on uutta ja kiiltävää. Pian kaikki alkaa kuitenkin mennä pieleen. Kaikki on Jessiltä kiellettyä ja julkkikset ovat oikeita nirppanokkia erityisesti eräs Alisha, kuitenkin Jessin täytyy esittää kaiken olevan täydellistä koulussa kiinnostuneille.\nEi kuitenkaan kestä kauaa, kun Jess saa huomata, ettei rahalla saa onnea ja että kovan kuoren takanakin nirppanokkaiset rikkaat voivat olla mukavia.\nLainaus kirjan takakannesta:\n"Meillä on pienet juhlat. Jotain kaksisataa ihmistä. Joten", Alisha sanoi ja otti hymyilevältä myyjättäreltä pitkän mustan iltapuvun, "minulla täytyy olla päällä jotain ihan mieletöntä. Siitä tulee minun Beyoncé´-hetkeni. Minä tulen paikalle savun keskeltä niin kuin kunnon diiva. Haluan että joka ikinen haluaa sillä hetkellä olla minä." Pia ja minä vilkaisimme toisiamme. Tiesin täsmälleen mitä Pia ajatteli."\nTuhannen taalan tytöt on esimmäinen kirja Hopkinsonin uudesta kirjasarjasta. Pienten tutkimusten jälkeen päädyin siihen, että kirjoja on ilmestynyt englanniksi kolme ja suomeksi vasta tämä yksi. Olen lukenut joskus kauan sitten muutaman kirjan Cathy Hopkinsinin Frendejä, kundeja -sarjasta ja tämä kirjan kirjoitus tyyli ja aihealue muistutti niitä kovasti.\nKirjan kansi on mielestäni houkutteleva. Väri pistää heti silmään. Kirjan alku on kuin tavallisesta nuorilletytöille suunnatusta kirjasta eli heti ongelman ytimeen, muuton vastustamiseen. Kirja loppui hyvin ja vaikka huomasi, että siihen on tarkoitettu tulevan lisää osia ei se jäänyt häiritsevästi kesken.\nJuoni oli minusta hyvä ja kirjassa sai nauraa monia kertoja! Täydellinen kirja kipeänä lukemiseen. Kevyt, viihdyttävä ja diivaileva. Henkilöt olivat hyvin luotuja, tavallisia ihmisiä ja diivaileviä julkkiksia. Välillä vain ärsytti Jessin kolmio draamailut.\n+Loppu ei jäänyt häiritsevästi kesken\n-Pitää jäädä odottamaan loppuja kirjoja\nLähettänyt Loimuva klo 16.35\nTunnisteet: Cathy Hopkins, glamour, kuollut läheinen, perhesuhteet, rakkaus, realistisuus\nAnonyymi 30. joulukuuta 2011 klo 17.09\nVau hyvin kerrottu !!\nOlen kaikessa samaa mieltä.:)\nTavallinen 16v. tyttö, joka koittaa löytää taas kirjojen ihmeellisen maailman.\nLiz Elwes: Tanssin taikaa ja ystävänpäivän yllätys\nMaria Autio: Paperisudet\nHelena Meripaasi (1)\nLiz Elwes (1)\nAlku (1) Annina Holmberg (1) Cathy Hopkins (1) Cool (1) eläimet (1) fantasia (2) GIRL:IT (1) glamour (1) Haaste (1) Helena Meripaasi (1) Kiersten White (1) Kisse-sarja (1) kiusaaminen (1) koirakirja (1) kuollut läheinen (2) Liz Elwes (1) Maria Autio (1) masennus (1) Menneisyys (1) Mila Teräs (1) perhesuhteet (2) Philip Pullman (1) rakkaus (6) realistinen fiktio (1) realistisuus (8) riitely (1) Scott Westerfeld (1) sisaruus (1) Suomalainen kirjailija (6) tanssiminen (1) Terhi Rannela (2) terrorismi (1)


Koucla ruskea leoneuletakki 2-way vetoketjulla | HerSecret.fi\nRuskea leoneuletakki kaksisuuntaisella vetoketjulla, strassikoristeilla ja pitsillä.\nMateriaali: 50% Viskoosi / 25 % Modaali / 25 % Polyamidi\nRated 4.71 on the scale 1 - 5 based on 5 customer reviews\nUpea neuletakki ihanailla yksityiskohdilla, tykkään! :)\nArvio jätetty tuotteen toisesta väristä: Koucla koralli leoneuletakki 2-way vetoketjulla\nKivat leokuviot ja kimalteet. Sopisi esimerkiksi kesäkäyttöön.\nArvio jätetty tuotteen toisesta väristä: Koucla cappuccino leoneuletakki 2-way vetoketjulla\nKiitos palautteestasi ja käyttövinkistä Sini. Mukavaa kesänodotusta ja aurinkoa päiviisi. :)

 Ystävällisin terveisin,
 HerSecret.fi asiakaspalvelu\nKoucla musta leoneuletakki 2-way vetoketjulla\nArvio jätetty tuotteen toisesta väristä: Koucla musta leoneuletakki 2-way vetoketjulla\nKoucla cream leoneuletakki 2-way vetoketjulla\nTosi näyttävä neuletakki.Koko oli juuri sopiva.Tilasin valkoisen ja mustan. Molemmat kovassa käytössä.Jopa arkisin.Seksikäskin.Suosittelen.\nArvio jätetty tuotteen toisesta väristä: Koucla cream leoneuletakki 2-way vetoketjulla\nVaimolle tilasin ja todella tyytyväinen ollutkin. Hyvännäköinen ja sopiva vaikka jokapäiväiseen käyttöön.


Kemira säkittää natriumkloraattia Dosetec-järjestelmällä Uruguayssa - Dosetec\nDosetec Referenssit Kemianteollisuus Kemira säkittää natriumkloraattia Dosetec-järjestelmällä Uruguayssa\nKemira valitsi Dosetec-suursäkitysjärjestelmän kemiantehtaalleen, joka toimii Botnian sellutehtaan yhteydessä Uruguayn Fray Bentosissa. Neuvottelut ja suunnittelu Dosetec-järjestelmästä aloitettiin jo syksyllä 2005, käyttöönotto Uruguayssa tapahtui syksyllä 2007. Suursäkitysasemalla säkitetään natriumkloraattia 1500 kg:n suursäkkeihin – 15 säkkiä tunnissa kokonaiskapasiteetin ollessa 22500 kiloa tunnissa.\nSuursäkkien annostusjärjestelmä on suunniteltu Kemiran erityisvaatimusten mukaan. Heti suunnittelusta alkaen huomioitiin mm. ne annostusjärjestelmän osat, jotka joutuvat kosketuksiin voimakkaasti hapettavan ja syövyttävän natriumkloraatin kanssa.\nDosetecilla on pitkäaikainen kokemus vastaavien järjestelmien suunnittelusta ja valmistuksesta. Vastaava järjestelmä on toimitettu myös Kemira-konsernin Finnish Chemicals´in tuotantolaitokselle Äetsään. Tälläkin kertaa projektipäällikkö Osmo Kuusinen on tyytyväinen Dosetec-järjestelmän kokonaistoimitukseen. Pitkä toimitusmatka Uruguayhin ja olosuhteet paikan päällä eivät olleet esteenä toimituksen onnistumiselle, mitä Kuusinen pitää tärkeänä.\nSuursäkin täyttöasema muodostuu säkitysasemasta sekä hihnakuljettimesta, joka poistaa täytetyt säkit varastokuljettimelle. Natriumkloraatti annostellaan kahdesta siilosta ruuvikuljettimilla suursäkitysasemalle. Molemmat kuljettimet on varustettu kahdella purkuaukolla, joista toinen annostelee suursäkkien täyttöön, toinen säilytyskonttiin. Läppäventtiili ruuvikuljettimen purkupäässä takaa tarkan annostuksen ja estää materiaalin tippumisen lattialle säkityksen jälkeen.\nTäyttöyhteen korkeutta voidaan säätää paineilmasylinterillä suursäkin koon mukaisesti. Säkitysasemassa on kannatinkoukut neli- ja kaksikorvasäkeille. Säkin suu kiinnitetään säkityspäähän paineilmatoimisella lukituslaitteella. Säkin avaus ennen täyttöä tapahtuu puhaltimella, joka on sijoitettu säkityspään yhteyteen.


Jane Iredale Magic Mitt® puhdistuskäsine | Kauneuspilkku\nMagic Mitt® -puhdistuskäsine poistaa meikin nopeasti ja tehokkaasti ilman puhdistusainetta vain veden voimalla. Tämä puhdistustapa on todella ihoystävällinen, sillä se ei muuta ihon luonnollista ja suojaavaa pH-tasapainoa. Ihon happamuuden ollessa normaali se suojaa ihoa sitä vastaan hyökkääviltä, haitallisilta bakteereilta. Kaikille ihotyypeille - Ihosi kiittää!\nValmistettu uuden teknologian mikrokuiduista, jotka ovat ohuempia kuin ihmisen hiukset. Kostean kintaan kuidut rikkovat meikissä olevan öljyn pintajännityksen samalla kun kinnas kevyesti kuorii ihoa. Lämpimän veden ja mikrokuitujen yhdistelmä muuttaa meikin koostumuksen emulsiomaiseksi, jolloin meikki pyyhkiytyy helposti kintaan mukana pois. Kinnas puhdistaa jopa ripsivärin ja kestopunan.\nMagic Mitt® -puhdistuskäsineen käyttö säästää aikaa sekä luontoa, sillä tarvitset puhdistukseen vain vettä ja voit käyttää kinnasta aina uudelleen ja uudelleen.\nLämpimän veden ja mikrokuitujen yhdistelmä muuntaa meikin emulsioksi, joka on helppo pyyhkiä pois. Poistaa jopa ripsivärin!\nPoistaa helposti ikävät deodoranttitahrat vaatteista\nSuojaa käsiä itseruskettavien voiteiden levittämisessä\nJane Iredale Magic Mitt® puhdistuskäsine\nKastele Magic Mitt® lämpimässä vedessä, purista ylimääräinen vesi pois ja aseta kinnas käteesi.\nHiero kintaalla hellästi kasvoja kuin käyttäisit puhdistusliinaa.\nViimeistele puhdistus kintaan puhtaalla puolella.\nPoistaa helposti ikävät deodoranttitahrat vaatteista.\nSuojaa käsiä itseruskettavien voiteiden levittämisessä.\nPese kinnasta lämpimällä vedellä ja miedolla saippualla kunnes meikkiä ei enää irtoa. Huuhtele huolellisesti ja aseta kuivumaan ilmavasti. Älä säilö kinnasta paikkaan, jossa se ei pääse kuivumaan täysin. Kun kinnas kuivuu kunnolla ja se on puhdistettu huolellisesti, se ei toimi kasvualustana bakteereille tai homeille.


Morjens Erkka ja leijonafanit, muistatteko heidät kanssa? | Viitossentterin NHL-blogi\nMorjens Erkka ja leijonafanit, muistatteko heidät kanssa?\n04/05/2014 / Teemu Artukka\nPohjois-Amerikassa pelaa runsaasti käyttökelpoisia suomalaisia MM-kisoihin. Änärijätkät ovat kansalaisvelvollisuutensa leijonapaidalle tällä kaudella antaneet olympialaisten muodossa, mutta kerrosta alempaa löytyisi hyvää materiaalia varsinkin puolustusosastolle. Lisäksi ei myöskään haittaa, että nämä hieman unohdetutkin pelaajat saisivat kotimaassaan hieman huomiota.\nNyt jo vapautuneita pelaajia ovat viime keväänkin kisoista tuttu Ilari Melart, joka paineli täksi kaudeksi varaamattomana pelaajana Pohjois-Amerikkaan. Pelipaikkaa Jarmo Kekäläisen manageroimasta Columbus Blue Jacketista ei kuitenkaan irronnut, joten kausi alkoi farmijoukkue Springfield Falconsissa. Parin kuukauden neppailun jälkeen Melart lähti lainasopimuksella KHL:ään, Jugra Hanty-Mansiyskiin. Alemman keskitason joukkueessa Melart oli joukkueensa ykköspakki. Kausi päättyi idässä sen verran aikaisin, että Melart siirtyi takaisin Springfieldiin ja vietti siellä loppukauden. Falcons putosi Calder Cupin ensimmäisellä kierroksella suoraan kolmessa pelissä. Melart ei rooliltaan ole hyökkäävä puolustaja, mutta alempien ketjujen stay-at-home-pakiksi Melart sopisi mainiosti ja antamaan komposiittia kylkiluiden väliin.\nJoonas Järvinen taasen on tuttu parin vuoden takaisista kotikisoista, jossa Jevgeni Malkin upotti Suomen ja paljon muitakin maita. Järvinen onnistui kisoissa hyvin, pelaten Ossi Väänäsen pakkiparina. Tämän jälkeen Järvinen teki kahden suunnan sopimuksen Nashville Predatorsin kanssa. Koska Järvistä myöskään ole oskaan varattu änäriin, hän teki sopimuksensa vapaana agenttina. Järvinen ei ole kuitenkaan onnistunut vielä pelaamaan harjoitusotteluita lukuun ottamatta Predatorsin paidassa. Nyt 25-vuotias isokokoinen Järvinen olisi oivallinen lisä niin kiekolliseen peliin kuin vihollisten siirtämiseen maalin edestä pois. Admiralsissa onnistui myös vasta parikymppinen Miikka Salomäki, joka päätti kauden joukkueensa parhaana pistemiehenä.\nRasmus Ristolaisen edustama Rochester Americans pelaa viidennen ja ratkaisevan pudotuspelin vieraissa ensi yönä. Mikäli Americans ei voita, on Ristolaisella käsittääkseni lähes varma kisalippu. Sabresin ensimmäisen kierroksen varaus tunnetaan isokokoisena ja rohkeana kiekon kanssa, joten kahdessa ensimmäisessä pakkiparissa ja erikoistilanteissa Ristolainen olisi omiaan. Jotta tämä ei menisi liikaa änärihehkutteluksi, niin ainoastaan Suomen pelit muistava kannattajakunta muistaa Ristolainen jatkoaikamaalistaan Ruotsia vastaan Nuorten MM-kisojen finaalista. Americansin hävitessä myös Joel Armia on vapaa maajoukkueen käyttöön, mutta urallaan pienehköä alamäkeä kulkenut taiteilijasielu ei ole onnistunut käyttämään koko potentiaaliaan. Pienenä huomiona pitänee sanoa, että ilmeisesti Armia on syttynyt kevään mieheksi, sillä pudotuspeleissä Armia on joukkueensa paras pistemies ja pääsi kotimaassakin uutisiin pudottamalla hanskat Joe Corvoa vastaan.\nAHL:ssä hyvän kauden pelannut Teemu Pulkkinen jatkaa pelejään Grand Rapids Griffinsin paidassa. Pulkkinen oli joukkuueensa paras pistemies runkosarjassa ja tahti ei ole juurikaan hiipunut pudotuspeleissä. Pulkkisen Griffinsille pudonneen Abbotsford Heatin paidassa pelaa Kulta-Mikken veli Markus Granlund, joka trendin mukaan oli joukkueensa parhaita, toiseksi parhaalla pistekeskiarvolla. Granlundin kautta rikkoi perheen tavan mukaan loukkaantumiset ja nosto Flamesin pelaavaan kokoonpanoon. Granlund teki seitsemässä NHL-ottelussa kolme pistettä. Etenkin alkukauden harjoitusotteluissa Calgaryssä ihastuttiin nuoremman Granlundin pelitaitoihin.\nHyökkäyspuolella ei varmasti kisajoukkueessa ole tilaa, mutta muutaman kokeneen pakin puuttuminen kokoonpanosta loukkaantumisten takia luo ison aukon puolustuspäähän.\nIlari Melart, Joe Corvo, Joel Armia, Joonas Järvinen, Leijonat, Rasmus Ristolainen\n← Crosbyn kuuluisat kevätsulamiset


ESTA Uudistaminen: Uudista, Tarkista & Päivitä ESTA-Hakemus Verkossa\nVoinko tarkistaa tai päivittää ESTA-lupani?\nMatkustuslupani on voimassa Yhdysvaltoihin matkustamiseen, mutta sen voimassaolo päättyy ennen kuin palaan Yhdysvalloista kotiin. Täytyykö minun hakea uutta ennen matkaani?\nESTA-luvan uusiminen ei ole mahdollista. Mikäli matkustuslupasi voimassaolo on päättynyt tai passiisi on tehty muutoksia, sinun täytyy lähettää uusi hakemus. Matkustusluvat Yhdysvaltoihin ovat yleensä voimassa 2 vuotta.\nESTA-lupaasi on mahdollista tarkistaa ja päivittää verkossa. Tiedot, jotka tarvitset verkossa päivittämiseen, ovat sähköpostiosoitteesi ja majoitusosoitteesi Yhdysvalloissa. Voit tarkistaa matkustuslupasi tilan milloin tahansa. Yksityisen yrityksen käyttäminen ESTA-luvan löytämiseen ja palauttamiseen on vapaaehtoista.\nMikäli passisi voimassaolo on päättynyt ja/tai passisi tiedot ovat muuttuneet, sinun täytyy hakea ESTA-lupaasi uudelleen. Sama maksu veloitetaan, jos lähetät hakemuksesi yrityksellemme tarkistettavaksi ja käsiteltäväksi.\nKaikkiin ESTA-hakemuksiin voidaan tehdä virheenkorjauksia tai muutoksia ennen kuin ne lähetetään viralliselle Yhdysvaltain hallituksen sivuille. Kun hakemus on lähetetty, ainoat henkilökohtaiset tiedot, joita voidaan muuttaa, ovat sähköpostiosoite ja vierailuosoite Yhdysvalloissa. Muut muutokset vaativat uuden hakemuksen ja maksun.\nVoit silti käyttää nykyistä Yhdysvaltain matkustuslupaasi koko matkallesi. Visa Waiver-ohjelman säädökset vaativat, että matkustuslupa on voimassa päivänä, kun saavut Yhdysvaltoihin, mutta voit lähetä Yhdysvalloista aikataulun mukaisesti, vaikka ESTA-lupasi voimassaolo olisi päättynyt.


Infektioylilääkäri väitetystä rokotekattavuudesta: "Aamukahvit menivät ensin väärään kurkkuun" | Lappeenrannan Uutiset\nInfektioylilääkäri väitetystä rokotekattavuudesta: "Aamukahvit menivät ensin väärään kurkkuun"\nYHTEISKUNTA Lapset saavat edelleen rokotteen tuhkarokkoa vastaan Etelä-Karjalassa.\nHelsingin Sanomat kertoi lauantaina (3.3.) siitä, kuinka yhä harvempi lapsi saa rokotteen tuhkarokkoon.\nArtikkelissa mukana olleessa kartassa näkyi yllättävänä tietona se, että koko Etelä-Karjalan alueen roketekattavuus vuonna 2015 syntyneistä lapsista oli alle 90 prosentin.\nRokotevastaisuus on viimeisten vuosien aikana saanut paljon huomiota.\nYhä useammat vanhemmat jättävät lapsensa rokottamatta, mutta tätä ennen maakunnan kielteisestä suhtautumisesta rokotuksiin ei ole ollut mitään merkkiä.\nInfektioylilääkäriPekka Suomalainen Eksotelta sanoo heti, että hän ei usko esitettyjen lukujen oikeellisuuteen.\nSuomalaisen mukaan näin suuri muutos rokotettujen määrässä ei ole selitettävissä.\n– Huomasin tuon jutun lauantaina ja kyllä aamukahvit menivät ensin väärään kurkkuun.\nSuomalainen tutki tuhkarokkoon aiempina vuosina rokotettujen määrää ja kertoo, että maakunnassa vuonna 2012 syntyneistä lapsista rokotettiin 97,3 prosenttia, vuonna 2013 ja 2014 vastaavat luvut olivat 96,9 ja 95,6 prosenttia.\n– Nyt vuonna 2015 syntyneiden osalta rokotettujen määrä olisi vain 88,1 prosenttia. Siinä täytyy olla jotain hämärää.\nKäytännössä lukuja voi Suomalaisen mukaan selittää vain niissä oleva virhe ja hän epäilee tietojen jääneen matkalle.\nHän toteaa myös, että Etelä-Karjalassa rokotuksiin suhtaudutaan positiivisesti.\n– Kyse on neuvoloiden rokotemerkinnöistä ja niiden kulkeutumisesta THL:n (Terveyden ja hyvinvoinnin laitos) rekisteriin. Tosiasia on, että tietojärjestelmään siirretyt tiedot eivät aina mene eteenpäin. Meillä on paljon kokemusta siitä, että tietojärjestelmien yhteensopivuus on vaatimatonta. Ne eivät kommunikoi keskenään.\nSuomalainen myöntää, että esitettyjen tietojen mahdollinen oikeellisuus merkitsisi todellista uhkaa ja romahdusta.\n– Jos se olisi totta, tuhkarokkoepidemian syntyminen olisi vain ajan kysymys. Tietyillä alueilla sitä pelätään jo nyt koko ajan.\nLaumaimmuniteetin olemassaolo vaatii Suomalaisen mukaan tietyn rokotekattavuuden. Jos kattavuus putoaa 93 - 94 prosentin alapuolelle, tuhkarokkoepidemian vaara kasvaa.\n– Sanotaan, että tuhkarokko tarttuu kahden suljetun oven läpi. Se on maailman tarttuvin tauti.\nSuomalainen korostaa myös tuhkarokon vaarallisuutta.\nHänen mukaansa se on lapsille vaarallinen ja vanhemmille vielä vaarallisempi.\n– Tuhkarokkoon ei ole hoitoa. On vain ylläpitohoito. Lapsille se saattaa aiheuttaa aivovaurion ja tutkimusten mukaan tuhkarokon sairastaminen laskee puolustuskykyä. Lisäksi tuo vaje voi kestää useita vuosia.\nJohtava ylilääkäri Johanna Tulonen-Tapion mukaan rokotetietojen tilastoituminen on selvityksessä. Tulonen-Tapio kertoo, että neuvoloissa ei ole tullut esiin mitään merkkiä muutoksesta rokotusten kattavuudessa.\nTautiin on rokote.\nRoketevastaisuus on uhka laumaimmuniteetille.


Reissuja vavan kera: toukokuuta 2013\nKirjoitellut Unknown klo 18.35 Ei kommentteja:\nKirjoitellut Unknown klo 23.17 Ei kommentteja:\nNyt olisi sitten kausi avattu ihan kalojenkin osalta. Pitkän ajan tuo tuntui tänävuonna ottavan, vaikka ei noita reissuja nyt ihan hirveästi ole tullut heitettyä.\nKoti joella on tullut piipahdettua tasaiseen tahtiin ja tahti varmaan jatkunee koko kesän.\nNyt tapahtui jotain mitä en olisi omalle kohdalle välttämättä uskonut, otsikko hieman virheellisesti antaa kuvan, että on enemmänkin ennätyksiä rikottu, mutta ei sentään muuta kuin perholla saatu taimen ennätys pyörähti ylöspäin, tällä nätillä reilulla puolenmetrin kalalla.\nKieltämättä oli pienoinen yllätys, vaikka tosin tiedän, että näitä siellä on ja isompiakin. Upea avaus kalojen osalta tulevalle kaudelle ja roimasti uutta virtaa asioiden suhteen.\nNäistä upeista kaloista on ISO KIITTÄMINEN Virhoa ja heidän tekemän työtä. Toivotaan että näitä tulee löytymään jatkossa lisää. Tämäkin sai jatkaa matkaansa kuohuissa ja on toivottavasti ensi kerralla tavatessamme reilusti isompi. =) Toivoa sopii.\nSeuraavaksi onkin vuorossa sitten kauden avaus kisojen saralla ja torstaina edessä Espoon Sulalammen karsinta.\nOnneksi kalakin on osunut koukkuun, niin on taas hieman tuntumaa hommaan ja uskoa omaan tekemiseen.\nSitten onkin heti perään Karkkilan karsinta lauantaina ja sunnuntaina. Sen jälkeen onkin aika alkaa keskittymään hieman erilaiseen kalastukseen, kun edessä on kalamaraton FC Madon porukan kanssa.\nEipä tuota ongintaa ole hirveästi tullut harrasteltua, eikä noita eri lajeja etsittyä. Mutta eiköhän tuokin upeassa porukassa luonnistu.\nTälläistä nytten seuraavaksi sitten kisoista päivityksiä.\nKirjoitellut Unknown klo 19.57 2 kommenttia:\nTunnisteet: 2013, kirjolohi, meritaimen, Nukarinkoski, Vantaanjoki


Siimes hoputtaa SDP:tä presidenttikisaan - Kotimaa - Uutiset - MTV.fi\nSiimes hoputtaa SDP:tä presidenttikisaan Kotimaa\nJulkaistu 18.04.2005 05:26\n(Päivitetty 19.04.2005 04:11)\nVasemmistoliiton puheenjohtaja pelkää vasemmiston jäävän jälkijunaan presidenttitaistossa.\nVasemmistoliiton puheenjohtaja Suvi-Anne Siimes patistaa SDP:tä julkistamaan presidenttiehdokkaansa. Siimeksen mielestä pääministeri Matti Vanhasen (kesk.) ilmoittautuminen kisaan edellyttää, että presidentti Tarja Halosen ratkaisun pitäisi olla kaikkien tiedossa lähiaikoina. Siimes pelkää vasemmiston jäävän presidenttitaistossa jälkijunaan. Mainos (uutinen jatkuu alla)\n- Olisi erittäin hyvä, että kaikki ehdokkaat olisivat mahdollisimman pian tiedossa. Keskustelu on nyt oikeistoon vinoutunutta, Siimes sanoo sanomalehti Kalevan haastattelussa. Siimeksen mukaan huhut Halosen mahdollisista kansainvälisistä tehtävistä ruokkivat myös epävarmuutta. (MTV3-STT) Luetuimmat: Uutiset\nNuorten velkaongelmat lisääntyvät\nWideroos ei lämpene kuudennelle ydinvoimalalle Uusimmat uutisvideot


Kiinteä laajakaista päivitys 1gb | OmaYhteisö\nKiinteä laajakaista päivitys 1gb\nPäivitin juuri kiinteän laajakaistani 100 mb -> 1 gb. Elisalta tuli viesti, että nopeus on päivitetty, modeemi on käynnistetty uudelleen, ,mutta nopeustesti näyttää edelleen 100 mb?\nVastauksen tähän kysymykseen jakoi sakarialanne 22 syyskuu 2019, 11:02\nReititin AC 1750 gb router ja laitteet tukevat myös 1 gb yhteyksiä, kaapeli tosiaan cat5, ilman e merkintää, eli vika ilmeisesti siinä. Eli testataanpas asiaan kuuluvilla kaapeleilla vielä :)\nJos kaapelin merkinnöistä ei saa selvää tai merkintä puuttuu, niin toinen tapa tarkistaa kaapelin kelpoisuus GE-nopeuksiin on katsoa siitä läpinäkyvästä RJ45-liittimestä, onko siellä sisällä 4 vai 8 johdinta kytkettynä. 8 tarvitaan gigaiseen nopeuteen, 4 riittää 100 megabittiin.\nJohdon soveltuvuutta Gigabit Ethernetille ei voi katsoa pelkästään johtimien määrästä.\nSe toki pitää paikkansa, että nelijohtiminen kaapeli ei toimi gigabitin nopeudella.\nMutta kahdeksanjohtiminenkaan kaapeli ei toimi gigabitin nopeudella, jos se on CAT3 tai CAT5 tasoinen. Pakkaa toki sekoittaa se, että jos kaapeli on todellisuudessa luokitustaan parempi, se saattaa toimia nopeammalla yhteydellä, ainakin lyhyillä matkoilla.\nOmia laitteitaan saa resetoida ihan vapaasti, kunhan sitten osaa laittaa asetukset takaisin paikoilleen niin, että kaikki jälleen toimii.\nToisten laitteiden resetointi onkin kimurantimpi juttu.\nMutta jos käyttäjä tekee sen itse ?\nTäällä foorumilla olevia neuvoja voi ottaa joko suolan kanssa tai ilman... eli jos neuvotaan restoimaan, niin voi tehdä tai olla tekemäti. Sama kun sanoisi joku, että heitä parvekkeelta televisio tai Elisa Viihde alas, niin joku varmasti tekee, toinen ei tee. Valintoja.\nNyt soi Jaytech - Code Red (Original Mix).\nKävin resetoimassa oman Arriksen ihan huvikseni.\nOli laitonta tai ei, minähän resetoin. Taidan vielä resetoida vähän muutakin...\nNyt soi Super8 & Tab - Eternal Sequence (Original Mix).\nJa jos tuo modeemin resetoiminen on noinkin rikollista touhua, miksei Elisa tartu tähän? He voisivat tehdä rikosilmoituksen jokaisesta resetoinnista ja vaatia vaikkapa 100€ kertakorvauksen tehtyä resetointia kohden.\nOlet ymmärtänyt väärin. Nollauksen eli rikoksen kohde on asiakas. Mikäli asiakas on kärsinyt Elisan tekemästä tai teettämästä nollauksesta, asiakkaan on syytä tehdä rikosilmoitus Elisasta.\nTai sitten se modeemin resetoiminen ei kuitenkaan riitä täyttämään minkään rikoksen tunnusmerkistöä siten, että sitä voisi oikeasti rikokseksi kutsua.\nLuulenpa, että jos alkaisin soittelemaan Elisan työntekijöille ja pyytämään heitä nollaamaan työpaikkansa kytkimiä ja tietokantoja, niin Elisalla turvallisuspäälliköt vetäisivät aika äkkiä herneet neniinsä.\nMiksi asiakkaiden tulee sietää tätä resetointi-paskaa, kun toisin päin Elisa takuulla tekisi asiasta rikosilmoituksen?\n@Dj_God varo kommenttejasi, sillä tietoliikenteen häirintä ja tietojärjestelmään tunkeutuminen, jota laitteiden nollauttaminen on, on rikos.\nMielenkiintoinen kommentti ottaen huomioon, että myös Elisa itse suosittelee modeemiensa resetointia silloin kun jokin asia ei toimi kuten pitäisi. Elisa siis kehottaa asiakkaitaan tietoisesti tekemään rikoksen resetoimalla modeemin.\nSitten päästään pohtimaan sitä, että tuleeko tuosta teosta törkeä, koska Elisa on verkko-operaattori ja sen henkilökunnan tulisi toimia verkon toimintaa edistäen. Pitäisikö siis koko asiakas- ja vikapalvelun porukka esimiehineen päivineen saattaa käräjille ja pistää pahimmassa tapauksessa koppiin istumaan?\nEDIT: Mitenkäs ne asentajat, jotka käyvät asiakkaan luona ja joutuvat syystä tai toisesta resetoimaan asiakkaalla olevan modeemin? Heidänkin tehtävä on edistää verkon toimintaa omalla tavallaan. Pitäisikö myös heidät marssittaa samoille käräjille muun henkilökunnan kanssa?\nJa jos tuo modeemin resetoiminen on noinkin rikollista touhua, miksei Elisa tartu tähän? He voisivat tehdä rikosilmoituksen jokaisesta resetoinnista ja vaatia vaikkapa 100€ kertakorvauksen tehtyä resetointia kohden. Äkkiä alkaisi kirstuun kilahtamaan lisää rahaa ja niillä rahoilla joitain nyt maksullisia lisäpalveluja voitaisiin tehdä maksuttomiksi ja ehkäpä jäisi vielä rahaa laskea liittymien hintoja.\nKoska Elisa ohjeistaa omilla tukisivuillaan asiakasta resetoimaan modeemin, pitäisi tuonne ehdottomasti lisätä maininta siitä, että modeemin resetointi on rikos, josta voidaan tuomita enintään kaksi (2) vuotta vankeutta.\nLiittymänopeuden muutos ei edellytä modeemin asetusten nollaamista, joten älä tee sitä turhaan.\nAivan ensiksi on syytä selvittää, tukeeko modeemisi ylipäätään 1 Gbit/s yhteyksiä. Jos kyse on Ethernet-yhteydestä, jätä modeemi pois välistä ja kytke pelikonsoli/tietokone suoraan Ethernet-rasiaan, mieluiten suoraan jakokaapin nousuliittimeen.\nSeuraavaksi on syytä tarkastaa nopeustestiin käytetty laite. Onko siinä Gigabit Ethernet-portti vai pelkästään Fast? Fast-portilla ei pääse kuin 100 Mbit/s nopeuteen.\nMikäli modeemi ja pelikonsoli/tietokone tukevat Gigabit Ethernettiä, tämän jälkeen on syytä tarkastaa kaapelit.\nGigabitin yhteydet edellyttävät vähintään CAT5e, mielellään CAT6 tason kaapelit. Lue tarkkaan, mitä käyttämiisi Ethernet-kaapelihin on painettu. Jos siellä lukee CAT5 ilman e-kirjainta, kaapelisi eivät ole riittäviä Gigabitin yhteyksille. Tarvittaessa osta kaupasta uudet vähintään CAT6 tason kaapelit.\nTervetuloa OmaYhteisöön @SJ_88!\nMikä on käytössä oleva modeemi? Uudelleen käynnistyksen sijaan modeemi tulisi resetoida. Eli painat esim. avatulla klemmarilla modeemin takaa löytyvää reset -painiketta kunnes modeemin valot sammuvat tai välähtävät yhtä aikaa resetin merkiksi. Pelkkä uudelleen käynnistäminen ei yleensä riitä. Toki resetoinnin jälkeen saatat joutua tekemään määrityksiä uudelleen, jos olet esim. vaihtanut langattoman verkon nimeä ja/tai salasanaa, tehnyt porttiohjauksia tms.