TYÖELÄMÄN JA TYÖYMPÄRISTÖN MUUTOSTEN VAIKUTUKSET TYÖSUOJELUUN JA TYÖHYVINVOINTIIN - PDF\nTYÖELÄMÄN JA TYÖYMPÄRISTÖN MUUTOSTEN VAIKUTUKSET TYÖSUOJELUUN JA TYÖHYVINVOINTIIN\nDownload "TYÖELÄMÄN JA TYÖYMPÄRISTÖN MUUTOSTEN VAIKUTUKSET TYÖSUOJELUUN JA TYÖHYVINVOINTIIN"\n1 Sosiaali- ja terveysministeriön raportteja ja muistioita 2015:16 Työsuojeluosasto Työelämä katsaus TYÖELÄMÄN JA TYÖYMPÄRISTÖN MUUTOSTEN VAIKUTUKSET TYÖSUOJELUUN JA TYÖHYVINVOINTIIN Helsinki 2015\n2 2 KUVAILULEHTI Julkaisija Sosiaali- ja terveysministeriö Tekijät Työsuojeluosasto Päivämäärä Toimeksiantaja Sosiaali- ja terveysministeriö Muistion nimi Työelämä katsaus. Työelämän ja työympäristön muutosten vaikutukset työsuojeluun ja työhyvinvointiin Tiivistelmä Suomessa ja maailmalla on julkaistu useita tulevaisuuskatsauksia. Niissä ei kuitenkaan ole kuvattu muutosta työsuojelun ja työhyvinvoinnin näkökulmasta eikä esitetty työsuojeluhallinnon toimenpiteitä. Työelämä katsaus vastaa tähän tarpeeseen. Tulevaisuuskatsaus tarkastelee työelämää kattavasti aloittaen siitä, millaisia töitä tehdään ja keitä työntekijät ovat päätyen tarkastelemaan työntekijöiden terveyttä, työturvallisuutta sekä työhyvinvointia sekä uusien teknologioiden vaikutuksia työhön. Työelämä katsaus on kirjoitettu tarkastellen kehitystä taaksepäin vuodesta Kirjoittajat ovat asettaneet itsensä tuohon tulevaisuuden vuoteen ja katsovat tilannetta sieltä käsin. Katsaus ei kuvaa miltä työelämän vuonna 2025 tulisi näyttää tai mikä olisi suotuisin vaihtoehto. Kirjoittajat ovat valinneet sen tulevaisuudenkuvan, joka on heidän mielestään todennäköisin nykyisten kehityssuuntien perusteella. Katsauksessa esitetään työn ja työelämän muutosten lisäksi myös suosituksia toimenpiteiksi, joihin työsuojeluhallinnon tulisi ryhtyä - tässä ajassa - jotta tulevaisuuden haasteisiin voidaan vastata ajoissa. Tavoitteena on myös välttyä ei-toivotulta kehitykseltä tai saavuttaa ennakoitua parempi kehityskulku. Tekstissä esitetyt näkemykset perustuvat laajaan kirjallisuusselvitykseen, useisiin erillisiin kirjoituksiin ja taustamuistioihin, keskusteluihin, seminaareihin, workshopeihin, työsuojeluosaston henkilökunnan kuulemisiin ja kirjoittajien omiin näkemyksiin. Tekstissä esitetyt analyysit ja toimenpiteet eivät ole sosiaali- ja terveysministeriön virallisia kantoja. Tulevaisuuskatsaus on kirjoitettu sosiaali- ja terveysministeriön työsuojeluosastolla. Päävastuu kirjoittamisesta on ollut toimintapolitiikkayksikön strateginen suunnittelu -ryhmällä. Koko työsuojeluosasto on osallistunut katsauksen sisällön tuottamiseen. Asiasanat Tulevaisuus, työelämä, työ, työvoima, työsuojelu, työterveys, työhyvinvointi, työturvallisuus, polarisaatio, muutos Sosiaali- ja terveysministeriön Muut tiedot raportteja ja muistioita 2015:16 ISSN-L ISSN (verkkojulkaisu) ISBN URN:ISBN: Kokonaissivumäärä 57 Kieli suomi\n3 3 PRESENTATIONSBLAD Utgivare Social- och hälsovårdsministeriet Författare Arbetarskyddsavdelningen Datum Uppdragsgivare Social- och hälsovårdsministeriet Rapportens titel Översikt Arbetsliv Hur förändringarna i arbetslivet och arbetsmiljön påverkar arbetarskyddet och välbefinnandet i arbete Referat Ett flertal framtidsöversikter har utgivits i Finland och annanstans i världen. I dem har man dock inte beskrivit förändringarna ur perspektivet arbetarskydd och välbefinnande i arbetet och inte heller framfört arbetarskyddsförvaltningens åtgärder. Översikten Arbetsliv 2025 motsvarar detta behov. Framtidsöversikten betraktar arbetslivet med en bred syn utgående från frågan hurdana arbeten som kommer att utföras och vem som är framtidens arbetstagare och kommer slutligen fram till att behandla arbetstagarnas hälsa, säkerhet i arbetet och välbefinnande i arbetet samt effekterna av nya teknologier på arbetet. Översikten Arbetsliv 2025 har skrivits genom att titta bakåt i tiden och följa arbetslivets utvecklingslinjer fram till år Författarna har satt sig in i detta år i framtiden och tittat på läget då. Översikten beskriver inte hur arbetslivet bör se ut år 2025 eller hurdant det gynnsammaste alternativet bör vara. Författarna har valt den framtidsbild som de tycker är sannolikast på basis av de nuvarande utvecklingstrenderna. Förutom förändringarna i arbetet och arbetslivet presenteras i översikten också tillrådliga åtgärder som arbetarskyddsförvaltningen bör vidta i dag för att kunna möta framtidens utmaningar i tid. Målet är att även undvika oönskad utveckling eller att åstadkomma en bättre utvecklingsgång än vad som förutsetts. Synpunkterna som framförts i texten baserar sig på en omfattande litteratursökning, flera fristående skrifter och bakgrundspromemorior, samtal, seminarier, workshopar, höranden av arbetarskyddsavdelningens personal och författarnas egna synpunkter. Analyser och åtgärder som presenteras i texten är inte social- och hälsovårdsministeriets officiella inställningar. Framtidsöversikten har skrivits på social- och hälsovårdsministeriets arbetarskyddsavdelning. Strategiska planeringsgruppen vid policyenheten bär det huvudsakliga ansvaret för översikten. Hela personalen på arbetarskyddsavdelningen har deltagit i att producera innehållet i översikten. Nyckelord Framtid, arbetsliv, arbete, arbetskraft, arbetarskydd, arbetshälsa, välbefinnande i arbete, säkerhet i arbete, polarisation, förändring Social- och hälsovårdsministeriets Övriga uppgifter rapporter och promemorior 2015:16 ISSN-L ISSN (online) ISBN URN:ISBN: Sidoantal 57 Språk finska\n4 4 DOCUMENTATION PAGE Publisher Ministry of Social Affairs and Health, Finland Authors Department for Occupational Safety and Health Date February 27, 2015 Commissioned by Ministry of Social Affairs and Health Title of report Working Life 2025 review. Effects of the changes in working life and the working environment on occupational safety and health and well-being at work Summary Several future reviews have been published in Finland and elsewhere in the world. They have not, however, described changes from the perspective of occupational safety and health and well-being at work, nor proposed any actions to be taken by occupational safety and health administration. The Working Life 2025 review responds to this need. The future review looks at working life comprehensively starting from the question what kind of work will be done and who will be the future employees and ends up considering the employees' health and safety at work, well-being at work and the effects of new technologies on work. The Working Life 2025 review has been written by looking back in time and following the foreseeable development trends up to the year The writers have placed themselves in that year in future and looked at the situation then. The review does not describe what the working life in 2015 should look like or what the most favourable alternative would be. The writers have chosen the future outlook that in their opinion is the most probable on the basis of the present development trends. In addition to the changes in work and working life, the review presents actions to be taken by occupational safety and health administration today in order to be able to meet the future challenges in time. The aim is also to avoid undesired development or to achieve the course of development that is better than expected. The views presented in the text are based on a comprehensive review of literature, several separate articles and background memoranda, conversations, seminars, workshops, hearings of the personnel of the OSH department and the writers' own views. The analyses and actions presented are not official positions of the Ministry of Social Affairs and Health. The future review has been written in the Department for Occupational Safety and Health of the Ministry of Social Affairs and Health. The strategic planning group of the Policy Unit takes primary responsibility for the review. All personnel of the Department have taken part in producing the content. Keywords Future, working life, work, labour force, occupational safety and health, occupational health, wellbeing at work, safety at work, polarisation, change Reports and Memorandums of the Ministry of Other information Social Affairs and Health 2015:16 ISSN-L ISSN (online) ISBN URN:ISBN: Number of pages 57 Language Finnish\n5 5 SISÄLLYS 1 Esipuhe Millaisia töitä tehdään ja minne työt ovat sijoittuneet Millä toimialoilla työt ovat Millaisia työpaikat ovat Millaisia taitoja ja tietoja työntekijät tarvitsevat Miten työt ovat sijoittuneet maantieteellisesti Keitä työntekijät ovat Väestöpohjan muutokset ja työvoiman ikä-rakenne Maahanmuuttajien asema työntekijöinä Työsuhteet ja yrittäjyys Osa-aikaiset työsuhteet Määräaikaiset työsuhteet ja vuokratyösuhteet Yrittäjyys Työurien pysyvyys Työelämän joustot, töiden mukauttaminen ja tasa-arvo Työelämän joustot ja työn mukauttaminen Tasa-arvo ja yhdenvertaisuus Teknologia Tieto- ja viestintäteknologia sekä big data Nanoteknologia ja bio- ja geeniteknologia Terveys- ja hyvinvointiteknologia D-tulostus, automaatio ja robotiikka Uuden teknologian terveysriskit Sairauspoissaolot, työkyky ja ammattitaudit Sairauspoissaolot Työkyky ja työkyvyttömyyseläkkeet Työtapaturmat Ammattitaudit ja työhön liittyvät sairaudet Työurien pituus Eläkkeellesiirtymisiän odotteen nousu hiipunut Työurat pitenevät maltillisesti Johtamisen muutokset sekä työssä oppiminen Uusi johtamisen tapa Työturvallisuusjohtaminen Työssä oppiminen ja koulutusjaksot Työsuojeluhallinnon toimenpiteet varauduttaessa vuoteen Synteesi Millaisia töitä tehdään ja minne työt ovat sijoittuneet (Luku 2.) Keitä työntekijät ovat (Luku 3.) Työsuhteet ja yrittäjyys (Luku 4.) Työelämän joustot, töiden mukauttaminen ja tasa-arvo (Luku 5.) Teknologia (Luku 6.) Sairauspoissaolot, työkyky ja ammattitaudit (Luku 7.)... 46\n6 Työurien pituus (Luku 8.) Johtamisen muutokset sekä työssä oppiminen (Luku 9.)... 49\n7 7 1 ESIPUHE Tämä tulevaisuuskatsaus on kirjoitettu sosiaali- ja terveysministeriön työsuojeluosastolla. Päävastuu kirjoittamisesta on ollut toimintapolitiikkayksikön strateginen suunnittelu - ryhmällä. Koko työsuojeluosasto on osallistunut katsauksen sisällön tuottamiseen. Suomessa ja maailmalla on julkaistu useita tulevaisuuskatsauksia, mutta yhdessäkään niistä ei ole kuvattu muutosta työsuojelun ja työhyvinvoinnin näkökulmasta eikä esitetty työsuojeluhallinnon toimenpiteitä. Tulevaisuuskatsaus tarkastelee työelämää kattavasti aloittaen siitä, millaisia töitä tehdään ja keitä työntekijät ovat päätyen tarkastelemaan työntekijöiden terveyttä, työturvallisuutta sekä työhyvinvointia sekä uusien teknologioiden vaikutuksia työhön vuonna Katsauksessa esitetään työn ja työelämän muutosten lisäksi myös suosituksia toimenpiteiksi, joihin työsuojeluhallinnon tulisi ryhtyä - tässä ajassa - jotta tulevaisuuden haasteisiin voidaan vastata ajoissa. Tavoitteena on myös välttyä ei-toivotulta kehitykseltä tai muuttaa ennakoitua kehitystä tai saavuttaa ennakoitua parempi kehityskulku. Tekstissä esitetään konkreettisia suosituksia toimenpiteiksi. Työelämä tulevaisuuskatsaus on kirjoitettu tarkastellen kehitystä taaksepäin vuodesta Kirjoittajat ovat ikään kuin asettaneet itsensä tuohon tulevaisuuden vuoteen ja katsovat tilannetta sieltä käsin. Asioiden nykytilasta kerrottaessa viitataan siis vuoteen Katsaus ei siten kuvaa miltä työelämän vuonna 2025 tulisi näyttää tai mikä olisi suotuisin tai pahin mahdollinen taikka vaihtoehtoinen skenaario. Kirjoittajat ovat valinneet sen tulevaisuudenkuvan, joka on heidän mielestään todennäköisin nykyisten kehityssuuntien perusteella. Ne kappaleet, joissa esitetään työsuojeluhallinnon toimenpiteet, on kirjoitettu kuitenkin vuodesta 2015 käsin, sillä toimenpiteet on tehtävä tässä ajassa ja tästä ajasta eteenpäin. Teksti on rakennettu siten, että ensin käydään läpi kulloisestakin aiheesta vuoden 2025 tilannekuva. Tämän lisäksi jokainen kappale sisältää tietoruudun, johon on koottu keskeiset havainnot ja johto-päätökset työn ja työelämän muutoksista käsiteltyyn aiheeseen liittyen. Jokaiseen lukuun liittyvät suositukset työsuojeluhallinnon toimenpiteiksi on koottu yhteen katsauksen loppuun. Suositukset on jaoteltu katsauksen otsikoiden mukaisesti. Tekstissä esitetyt näkemykset eivät perustu yksittäisiin lähteisiin vaan laajaan kirjallisuusselvitykseen, useisiin erillisiin kirjoituksiin ja taustamuistioihin, keskusteluihin, seminaareihin, workshopeihin, työsuojeluosaston henkilökunnan kuulemisiin ja kirjoittajien omiin näkemyksiin. Täten tekstissä ei ole käytetty lähdeviitteitä vaan lähteet on lueteltu katsauksen lopussa. Tekstissä esiintyy päällekkäisyyksiä eri kappaleissa. Tämä johtuu katsauksen laajuudesta ja siitä, että eri kappaleiden on toivottu toimivan myös itsenäisinä osina irrallisina kokonaisuudesta. Tekstissä esitetyt analyysit ja toimenpiteet eivät ole sosiaali- ja terveysministeriön virallisia kantoja. Työsuojeluhallinto arvioi ja priorisoi toimenpide-ehdotusten toteuttamisen mm. toimintasuunnitelmien ja runkosuunnittelun yhteydessä. Työelämä tulevaisuuskatsauksesta on keskusteltu työsuojeluneuvottelukunnassa, jonka tehtäviin kuuluu työsuojelua koskevien periaatekysymysten ja työsuojelun edistämistä koskevien asioiden käsittely. Kiitämme näistä käsittelyistä saamaamme arvokasta evästystä. Samoin kiitämme lämpimästi myös kaikkia muita yhteistyötahoja, kollegoita ja asiantuntijoita, jotka ovat osallistuneet kanssamme keskusteluun työelämän tulevaisuudesta ja edesauttaneet siten tämän katsauksen syntymistä. Helsingissä helmikuun 23 päivänä 2015 Ylijohtaja Leo Suomaa\n8 8 2 MILLAISIA TÖITÄ TEHDÄÄN JA MINNE TYÖT OVAT SIJOITTUNEET 2.1 MILLÄ TOIMIALOILLA TYÖT OVAT Työpaikkoja syntyy ja poistuu eri toimialoilla tiuhaan tahtiin. Ympäristönsuojelu ja luonnon arvostus ovat nousseet tärkeälle sijalle koko yhteiskunnassa. Suuntausta vahvistavat energian korkea hinta ja huoli raaka-aineiden riittävyydestä, mikä lisää ympäristön kannalta myönteisen liiketoiminnan kehittämistä. Ympäristönsuojelu ja luonnon arvostamisen kasvu näkyvät työelämässä. Ympäristön huomioon ottamista vaaditaan kaikessa työnteossa. Ympäristösuojelun vaatimus näkyy myös asiakkaiden käyttäytymisessä - yritykset, jotka eivät ole ympäristöystävällisiä menettävät asiakkaita. Ns. vihreillä töillä pyritään vastaamaan ympäristönsuojelun haasteisiin. Vihreitä töitä on syntynyt ja syntyy kaikille toimialoille. Vihreät työt liittyvät esimerkiksi luonnon monimuotoisuuden suojeluun, energiankäytön tehostamiseen, ilmastonmuutoksen hillintään sekä jätteiden vähentämiseen ja jätteiden hyötykäyttöön. Suomessa vihreitä töitä on syntynyt mm. hajautettuun bioenergian tuotantoon sekä nanoteknologiaan liittyen. Kaikilla toimialoilla on nähtävissä kuinka verkostoituminen ja verkostoyhteistyö ovat tulleet osaksi työpaikkojen ja yritysten arkipäivää etenkin kansainvälisessä toiminnassa. Verkostoituminen on lisännyt erityisesti yritysten toimintaa eri alojen rajapinnoissa. Tällä tavoitellaan uusien innovaatioiden syntymistä. Verkostoitumisen ja yhteistyön myötä toimialojen rajat ovat hämärtyneet. Perinteisten keikkatyöammattien, kuten rakentamisen ja tietyön, lisäksi myös muilla aloilla tilauksesta tehtävät hanke- ja projektiluontoiset keikkatyöt ovat yleisiä. Hanke- ja projektitöitä tehdään usein juuri eri alojen verkostoyhteistyönä tarkoituksena koota yhteen mahdollisimman kattava ja osaava asiantuntijajoukko. Verkostojen kautta tiedonjakaminen samoin kuin tiedonsaaminen ovat nopeutuneet. Verkostomainen yhteistyö eri toimialojen yli on vaatinut asennemuutosta. Aiemman tiedon panttaamisen sijaan tietoa annetaan oman organisaation ulkopuolelle avoimesti. Verkostojen avulla tiedon, osaamisen ja palvelujen välitys on tehostunut, mikä tarkoittaa kaiken toiminnan nopeutumista. Verkostoyhteistyössä myös sosiaalinen media on laajasti käytössä. Sosiaalisen median kautta työn-antajat ja työntekijät tavoittavat tärkeimpien sidosryhmiensä ja asiakkaidensa lisäksi myös muita tahoja. Sosiaalisessa mediassa tieto välittyy laajalle alueelle hetkessä. Myös heikot signaalit ovat ensimmäisenä havaittavissa sosiaalisessa mediassa. Verkostoyhteistyö on tärkeä toiminnan muoto luovassa ja innovatiivisessa työssä ja etenkin niillä työnantajilla, jotka toimivat globaalisti. Palkkatyöt ovat saaneet yrittäjämäisiä piirteitä. Osaamista tarjotaan ja hyödynnetään yhtäaikaisesti useassa eri projektissa, jopa eri organisaatiossa. Verrattuna kymmenen vuoden takaiseen tilanteeseen, perinteinen yrittäjyys, etenkin yksin- ja pienyrittäjyys, on lisääntynyt sekä ainoana ansaintamuotona että rinnakkaisena palkkatyölle. Osa-aikayrittäjyyden lisäksi ammatinharjoittaminen ja freelancetyöt ovat myös yleistyneet. Liikkuvuus työmarkkinoilla palkkatyön ja yrittäjyyden välillä on vilkasta.\n9 9 Taulukko 2.1. Työllisten osuuden (%) kehitys kaikista työllisistä päätoimialoilla vuodesta 1990 vuoteen Päätoimiala Alkutuotanto 8,6 7,8 6,0 5,2 4,7 4,1 Jalostus 30,1 27,2 27,7 25,0 22,9 20,1 Teollisuus; sähkö-, lämpö- 21,6 21,4 21,0 18,1 16,1 12,8, vesi- ja jätehuolto yms. Rakentaminen 8,5 5,7 6,7 6,9 6,7 7,3 Palvelusektori 61,3 65,0 66,3 69,8 72,4 75,8 Kauppa, majoitus- ja ravitsemustoiminta 16,3 14,9 15,7 16,0 16,5 17,1 Koulutus 5,6 6,8 7,1 6,9 7,1 7,0 Terveys- ja sosiaalipalvelut 11,9 14,4 14,7 14,8 15,5 18,7 Liike-elämän palvelut 5,8 6,5 8,1 9,5 9,8 10,2 Alkutuotanto + jalostus + palvelut 100 % 100 % 100 % Lähde: Vuodet Tilastokeskus, Työvoimatutkimus, % 100 % 100 % Palvelusektori Merkittävin muutos Suomen toimialarakenteessa on tapahtunut palvelusektorin aloilla, joissa työllisten määrä on kasvanut tasaisesti usean vuosikymmenen ajan (taulukko 2.1). Sosiaali- ja terveys-palveluiden kysyntä on lisääntynyt ikääntyvän väestön myötä, jolloin myös työvoiman kysyntä ja työllisten määrä alalla on kasvanut. Ikääntyvä väestö pitää huolta terveydestään ja keski-ikä on pidentynyt. Palveluiden kysyntä kasvaa erityisesti noin 80-ikävuoden jälkeen. Terveys- ja sosiaalipalvelut ovat olleet jo pitkään palvelusektorin merkittävin työllistäjä ja niiden asema on vain vahvistunut. Terveys- ja sosiaalipalveluita on muodostunut pääsääntöisesti yksityiselle sektorille. Muita merkittäviä palvelusektorin työllistäjiä ovat koulutus sekä liike-elämän palvelut, joissa työllisten määrä on pysynyt melko vakaana viime vuosien ajan. Muita kasvaneita aloja ovat kulttuurialat ja vapaa-ajan viettoon liittyvät palvelut, kuten taide-, viihde- ja virkistys. Taide- ja virkistysaloilla työllisten määrä on lisääntynyt, sillä työntekijät ovat alkaneet arvostaa työssään enemmän itsensä toteuttamisen ja luovuuden mahdollisuuksia. Palvelusektorin pienemmistä työllistäjistä majoitus- ja ravitsemistoiminnassa sekä informaation ja viestinnän aloilla työllisten määrä on kasvussa. Myös turvallisuuspalveluita tarjoavat yritykset ovat olleet ja ovat jatkossakin nopeassa kasvussa. Palvelusektorilla on myös töitä, joissa työvoiman tarve on vähentynyt. Automaation ja robotisoin lisääntyminen mm. varasto- ja keräilytehtävissä on vähentänyt kaupan alan työntekijöiden tarvetta. Palveluita on siirtynyt verkkoon ja verkkokaupat ovat yleistyneet. Toiminnan tehostaminen automaation avulla on samalla mahdollistanut uusien palvelumuotojen syntymisen. Kuljetusalan palvelut ovat kokonaisuudessaan lisääntyneet verkkokapan ansiosta. Alkutuotanto ja jalostus Palvelusektorista poiketen, alkutuotannon ja jalostuksen aloilla työllisten määrä on vähentynyt muutaman vuosikymmenen kuluessa (taulukko 2.1). Automaation nopea kehitys on parantanut tuottavuutta ja vähentänyt suorittavaa fyysistä työtä, minkä vuoksi esimerkiksi valmistavassa teollisuudessa työvoiman tarve on laskenut. Teollisuustuotanto on muuttunut lähemmäksi palvelutuotantoa, jossa räätälöidyt ratkaisut ja innovaatiot ovat keskeisessä roolissa. Rakennusalalla työllisten määrä on hieman lisääntynyt, koska talonrakentaminen ja muu rakennustoiminta on edelleen vilkasta.\n10 10 Alkutuotannon sektorilla työllisten määrä on ollut pitkään tasaisessa laskussa. Lasku kuitenkin hidastui jo 2010-luvun alkuvuosina, jonka jälkeen työllisten määrä on pysynyt vakiintuneella tasolla. Työllisten määrän laskun hidastumiseen vaikutti erityisesti maataloustuotteiden kasvanut kysyntä. Kysynnän kasvua on lisännyt kuluttajien arvostus ja kiinnostus ruoan alkuperään, lähituotantoon sekä luonnonmukaisuuteen. Alkutuotannon merkitystä on lisännyt myös ruoan hinnan nousu maa-ilmalla sekä ruoan tuonnin epävarmuustekijät. Alkutuotannossa on suurien sekä perinteisten että luomutuotanto- yksiköiden ohella myös pieniä ns. elämäntapatuottajia, jotka elättävät itsensä ja myyvät ylijäävän tuotannon joko suoraan tilalta tai lähimarkkinoilla. 2.2 MILLAISIA TYÖPAIKAT OVAT Työpaikka on entistä harvemmin tietty kiinteä paikka, jossa vietetään koko työpäivä. Erityisesti asiantuntijatehtävissä pitkälle kehittynyt teknologia on mahdollistanut työn tekemisen paikasta ja ajasta riippumatta. Myös eri projektit vaihtuvin yhteistyökuvioin, kuljettavat asiantuntijoita ja projektityöntekijöitä paikasta toiseen ja maasta toiseen. Luovaa työtä tekevät ovat usein yksityisiä ammatinharjoittajia ja he vievät globaalisti osaamistaan sinne, missä sille on kysyntää. Erilaisten virtuaaliyritysten perustaminen on yleistä. Virtuaaliorganisaatio voidaan perustaa nopeasti ja sen kautta on yksinkertaista tarjota omaa tai tietyn asiantuntijaryhmän osaamista. Työpaikka on tällöin virtuaalimaailmassa, jossa varsinainen työ tapahtuu - vaikkakin työntekijä saattaa istua omalla kotisohvallaan. Tällöin työ ja sen tekijä ovat eri ulottuvuuksissa. Työn muutokset ovat siirtäneet osan työstä pois perinteisen työpaikkavalvonnan alta. Työpaikkoja koskevat muutokset ovat tuoneet muutoksia myös työn organisointiin ja työyhteisöihin. Työyhteisö on koko ajan muutoksessa. Työkaverit vaihtuvat projektitöiden vuoksi, mutta myös siksi, että työntekijöiden liikkuvuus erilaisten työmahdollisuuksien vuoksi on vilkasta. Osa organisaatioista on luopunut työajan seurannasta, jonka sijaan painopiste on siirtynyt työn laatuun ja työn tuloksen arviointiin. Luottamuksen merkitys työpaikoilla on korostunut muutosten myötä. Johtajuuteen nämä muutokset tuovat omat haasteensa. Myös monikulttuurisuus työpaikoilla on tuonut mukanaan haasteita, joskin myös etuja. Erilaisten kulttuurien yhteensovittaminen ja yhteisten pelisääntöjen sopiminen ovat työpaikkojen arkipäivää. Monikulttuurisuus on tuonut työpaikoille uudenlaisia näkökulmia ja toimintatapoja sekä laajaa kielitaitoa, joista on merkittävää etua kansainvälisillä markkinoilla. Monikulttuurisuus on lisännyt tiedonkulun selkeyden tarvetta. Työpaikat ovat keskittyneet ydinosaamiseensa säilyttääkseen kilpailukykynsä ja kärkipaikkansa markkinoilla. Muut toimet työpaikalla, kuten kiinteistönhoito ja siivous, talous- ja tietohallinto sekä toimistorutiinit, on ulkoistettu. Näin yhdellä työpaikalla liikkuu monen yrityksen työntekijöitä joka päivä. Rutiinitehtävistä suuri osa on myös automatisoitu. Robotteja on jo pitkään ollut käytössä teollisuudessa, mutta ne ovat yleisiä myös muilla aloilla rutiinitehtävien suorittamisessa. Harmaa talous yleistyi 2010-luvulla johtuen sekä työntekijöiden että yrittäjien talousahdingosta. Kansantalouden lähdettyä lievään nousuun harmaa talous samalla väheni. Myös sähköisen rahan käytön lisääntyminen vähensi harmaata taloutta. Harmaa talous ei kuitenkaan ole vähentynyt takaisin 2010-luvun tasolle. Osittain se johtuu taloudellisen kasvun hitaudesta, mutta myös yksityisyrittäjyyden lisääntymisestä. Vuonna 2025 harmaata taloutta on edelleen paljon kaikista torjuntatoimenpiteistä huolimatta. Tämän vuoksi tarvitaan tehokkaampia toimenpiteitä.\n11 MILLAISIA TAITOJA JA TIETOJA TYÖNTEKIJÄT TARVITSEVAT Uuden tiedon ja uusien taitojen hankkiminen on nykyään kiinteä osa työn arkea. Tiedot ja taidot vanhentuvat nopeasti ja vaatimukset muuttuvat jatkuvasti. Lisääntynyt tietotyö edellyttää tehokasta tiedonkulkua ja ihmisten välistä vuorovaikutusta. Tietotekniset taidot ja kyvyt hyödyntää erilaisia ICT-sovelluksia työnteon tukena kuuluvat kaikilta työntekijöiltä vaadittavaan perusosaamiseen. Esimerkiksi asiantuntijatöissä tarvitaan edelleen vahvaa erityisosaamista, mutta myös laaja-alaista osaamista tietotekniikassa ja erilaisissa organisaatioissa toimimisessa. Vaihtuvissa työyhteisöissä ihmissuhdetaidot ja nopea sopeutuminen sekä epävarmuuden sietäminen ovat nousseet tärkeiksi taidoiksi. Vaikka työntekijät ovat tottuneet toimimaan verkossa ja mobiililaitteiden välityksellä, työelämässä sosiaaliset suhteet ja yhteistyö koetaan tärkeiksi. Työntekijöiltä vaaditaan siis monipuolisia tietoja ja taitoja ja ennen kaikkea luovuutta pelkän teknisen suorittamisen ohella. Harvassa työssä pärjää enää yksittäisillä taidoilla. Esimerkiksi aurinko-paneelien asentajalla tulee perinteisen rakennusalan töiden lisäksi olla osaamista sähkötöistä, vahva osaaminen tietotekniikasta jne. Asiakas voi olla läsnä tietokoneen välityksellä toisella puolella maa-ilmaa ja kommunikaation on tapahduttava reaaliajassa ja jopa asiakkaan omalla kielellä. Työntekijän tulee olla valmis toimimaan ympäristössä, jossa työn sisällöt ovat monipuolisia ja vaihtelevia. Tällöin myös työntekijän kyky oman työn hallintaan korostuu. Töiden organisointi ja nopeat itsenäiset valinnat ovat siirtyneet enemmän esimiehiltä työntekijöille itselleen. Erityisesti projektityöskentelyssä työntekijän vastuut korostuvat. Projektin koordinointi suunnitteluvaiheesta loppu-raporttiin on työntekijöiden itsensä hallittavissa. Työntekijältä vaaditaan työnsä johtamisen lisäksi myös entistä enemmän itsensä johtamista ja motivoimista sekä rajojen asettamista, esimerkiksi työ-aikojen ja työmäärän suhteen. Kansainvälinen toimintaympäristö vaatii hyvää kielitaitoa sekä erilaisten kulttuurien ymmärtämistä. Kulttuurien kohtaamiseen koulutetaan jo usealla työpaikalla kaikkia työntekijöitä. Monikulttuurisilla työpaikoilla kielitaito ja hyvät vuorovaikutustaidot ovat nousseet tärkeään asemaan. Englannin kieltä tarvitaan edelleen paljon, mutta yhä useampi työntekijä tarvitsee työssään myös jonkin muun vieraan kielen osaamista, esimerkiksi kiinan, hindin, venäjän tai espanjan. Monikulttuurisuus työpaikoilla mahdollistaa tuotteiden ja palveluiden räätälöinnin eri puolille maailmaa. 2.4 MITEN TYÖT OVAT SIJOITTUNEET MAANTIETEELLISESTI Väestö ja työpaikat ovat keskittyneet pääasiassa pääkaupunkiseudulle ja kasvukeskuksiin, jotka ovat muodostuneet isojen yliopistokaupunkien ympärille. Suomen rooli kansainvälisessä toimintakentässä liittyy vahvasti innovaatioihin ja tekniseen kehitykseen, jotka vaativat tehokasta osaamisen keskittämistä. Keskittymät luovat parhaat edellytykset näille osaamisintensiivisille toiminnoille. Tuotannon ja työvoiman vuoksi syntyneet keskittymät suurten kaupunkien ympärille ovat kuitenkin nostaneet kustannustasoa ja lisänneet huolta ympäristön kestävyydestä. Lisäksi palveluja tuotetaan ja tarjotaan entistä enemmän verkossa, jolloin ihmiset eivät hoida asioitaan henkilökohtaisesti palvelun tuottajan tiloissa. Näiden syiden vuoksi keskittymät ovat merkittävästi hidastamassa kasvuaan ja niiden houkuttelevuus on vähenemässä. Tuotantoa aletaankin siirtää keskittymien ulkopuolelle.\n12 12 Kasvukeskusten ulkopuolelle sijoittuvat myös useat vihreät työt. Vihreiden ammattien seurauksena työpaikkoja syntyy haastaviin olosuhteisiin ja syrjäisillekin seuduille. Vihreissä ammateissa työskentelevien työpaikka voi olla esimerkiksi tuulivoimapuisto avomerellä. Myös ihmisten kasvanut kiinnostus ruoan alkuperää, lähituotantoa ja luonnonmukaista viljelyä kohtaan on ylläpitänyt maatalouden työllisyyttä ja täten työtä maaseudulla eri puolella maata. Teollista tuotantoa on palannut takaisin länsimaihin tuotannon laadun varmistamiseksi ja ns. kehittyvien maiden nousseiden tuotantokustannusten vuoksi. Teollista tuotantoa siirtyy enää vain vähän ulkomaille. Myös 3D-tulostuksen käyttö on vähentänyt tarvetta tuotannon siirtämiseen ulkomaille. Lisäksi turvattomuus ja levottomuudet ulkomailla ovat lisänneet tuotantoon liittyviä riskejä, minkä vuoksi yhtiöt ovat halunneet palauttaa valmistusta takaisin kotimaahansa. Palveluiden siirtyminen ulkomaille on sen sijaan vilkasta. Tieto- ja viestintäteknologian kehityksen tuomat hyödyt mahdollistavat asumisen eriytymisen työ-paikan läheisyydestä ja suurista keskuksista. Video- ja etäyhteydet sekä Suomen sisällä että kansainvälisessä yhteistyössä ovat laajassa käytössä. Esimerkiksi yksittäisten tapaamisten vuoksi tapahtuva työmatkustus kotimaassa sekä ulkomaille on vähentynyt aiemmasta, mikä helpottaa erityisesti globaalissa asiantuntijatyössä olevien työelämää. Etätöiden tekeminen on lisännyt töiden vastaanottamisen mahdollisuuksia kaukana asuinpaikasta vähentäen työmatkustusta. Pendelöinti on vilkasta ja yleistä. Työn vuoksi edelleen paljon matkustamaan joutuvat työntekijät, joiden työ on lähityötä tai työtä, jota ei voi irrottaa sen sijainnista. Tällaisia töitä on mm. rakennusalalla sekä vaikeasti saavutettavissa paikoissa olevissa töissä, kuten avomerellä tai tuntureilla. Suomella on esimerkiksi vahvaa arktista osaamista, jota nykyisin hyödynnetään ja kysytään kansainvälisesti.\n13 13 Ilmastonmuutos ja ympäristön tilan heikkeneminen vaikuttavat siihen, missä ja millä aloilla työt sijaitsevat. Ympäristön tilan muutokset ovat osin globaaleja, osin paikallisia. Verkostoituminen on lisännyt yritysten toimintaa eri alojen rajapinnoissa, millä tavoitellaan uusien innovaatioiden syntymistä ja kehittämistä. Perinteisten keikkatyöammattien, kuten rakentaminen ja tietyöt, lisäksi myös muilla aloilla tilauksesta tehtävät projektiluontoiset keikkatyöt ovat lisääntyneet. Perinteinen yrittäjyys, etenkin yksin- ja pienyrittäjyys, on lisääntynyt sekä ainoana ansaintamuotona että rinnakkaisena palkkatyölle. Verkostojen avulla tiedon, osaamisen ja palvelujen välitys on tehostunut, mikä tarkoittaa toiminnan nopeutumista - työnteon tahti on nopeutunut erityisesti teknologiaan ja vientiin voimakkaasti sidotuilla työpaikoilla. Sosiaalista mediaa käytetään paljon sekä vapaa-ajalla, että töissä työtehtävien suorittamiseen. Sosiaalisen median käyttö lisää polarisaatiota työntekijöiden välillä. Tämä näkyy mm. työyhteisöjen toiminnassa, konflikteissa työyhteisöjen sisällä ja uusien toimintamallien tarpeena sosiaalisten suhteiden ylläpitämiselle työpaikoilla. Vaatimus verkostomaisesta työnteosta ja sosiaalisen median linkittymisestä työntekoon ovat lisänneet työntekijöiden kuormitusta. Turvallisuusala työllistää jatkuvasti yhä enemmän. Työpaikka on entistä harvemmin tietty kiinteä tila, jossa vietetään koko työpäivä. Yleistynyt virtuaalityö tarkoittaa sitä, että työ ja sen tekijä ovat eri ulottuvuuksissa. Osaamista ja töitä tarjotaan globaalisti paikasta ja maasta riippumatta. Tiedon kulusta ja tiedonvälityksestä organisaatiossa ja organisaatioiden välillä on tullut työ-paikkojen menestystekijä. Monikulttuurisuus on tuonut työpaikoille uudenlaisia toimintatapoja sekä laajaa kielitaitoa, joista on merkittävää etua kansainvälisillä markkinoilla. Monikulttuurisuus on lisännyt tiedonkulun selkeyden tarvetta ja ihmisten kohtaamisen tarvetta. Työpaikat keskittyvät ydinosaamiseensa, minkä vuoksi monia toimintoja on ulkoistettu. Tämä tarkoittaa useiden eri työnantajien/yritysten henkilöiden liikkumisen ja työn tekemisen samassa työyhteisössä. Uuden tiedon ja uusien taitojen hankkiminen on nykyään kiinteä osa työn arkea. Vaihtuvissa työyhteisöissä ihmissuhdetaidot ja nopea sopeutuminen muutoksiin sekä epävarmuuden sietäminen ovat nousseet tärkeiksi taidoiksi. Työntekijältä vaaditaan työnsä johtamisen lisäksi itsensä johtamisen taitoja sekä rajojen asettamista mm. työmäärän suhteen. Vaikka monikulttuurisuus on haaste työpaikoilla, mahdollistaa se myös tuotteiden ja palveluiden räätälöinnin eri puolille maailmaa. Tuotantoa aletaan siirtää suurten kaupunkien ympärille syntyneiden keskittymien ulkopuolelle. Vihreiden ammattien seurauksena työpaikkoja syntyy haastaviin olosuhteisiin ja syrjäisillekin seuduille. Työt ovat muuttuneet maantieteellisesti riippumattomiksi mm. teknologian, 3Dtulostuksen sekä tieto- ja viestintäverkkojen kehittymisen myötä. Teknologian kehityksen tuomat hyödyt mahdollistavat asumisen eriytymisen työpaikan läheisyydestä ja suurista keskuksista. Teollista tuotantoa on palannut takaisin länsimaihin. Palveluiden siirtyminen ulkomaille on sen sijaan vilkasta. Yhä useamman työntekijän työ on asiakastyötä. Psyykkisen kuormituksen kokemusten seuranta korostuu. Suomi on kansainvälisesti tunnettu arktisesta osaamisestaan.\n14 14 3 KEITÄ TYÖNTEKIJÄT OVAT 3.1 VÄESTÖPOHJAN MUUTOKSET JA TYÖVOIMAN IKÄ-RAKENNE Ikääntyneiden määrä Suomessa on kasvanut. Esimerkiksi 65 vuotta täyttäneiden määrä on lisääntynyt vuodesta 2010 vuoteen 2025 noin henkilöllä. Määrän kasvu tarkoittaa, että vähintään 65-vuotiaiden henkilöiden osuus koko väestöstä on noussut vuosina noin 17,5 prosentista hieman yli 24 prosenttiin. Samaan aikaan syntyvyydessä ei ole tapahtunut muutoksia vaan se on pysynyt melko vakaalla tasolla (kuva 3.1). Työikäisen väestön määrä on vähentynyt noin henkilöllä viimeisten 15 vuoden aikana. Väestörakenteessa tapahtuneet muutokset ovat johtaneet väestöllisen huoltosuhteen heikentymiseen. Vielä vuonna 2010 lapsia ja vanhuksia oli noin 52 henkilöä sataa vuotiasta työikäistä kohden. Nyt huoltosuhde on jo lähempänä 70 lasta ja vanhusta sataa työikäistä kohden. Huoltosuhteen heikkenemiseen on vaikuttanut etenkin yli 65-vuotiaiden määrän kasvu ja keskimääräisen eliniän samanaikainen nousu Lukumäärä Ikä Kuvio 3.1. Väestön ikäjakauma vuosina 2010 ja 2025 Lähde: Vuosi 2010 Tilastokeskus, Työvoimatutkimus, 2013 Työllisyysaste eli työllisten osuus vuotiaista on pysynyt suunnilleen samana vuodesta 2014 lähtien ollen noin 70 prosenttia. Tämä prosentti ei ole noussut niin paljon kuin vielä vuonna 2014 odotettiin, koska työntekijöitä poistuu edelleen paljon työmarkkinoilta ja työmarkkinoille ei siirry vastaavaa määrää työntekijöitä. Miesten ja naisten työllisyysasteet ovat lähes samat. Väestöllistä huoltosuhdetta on aiemmin käytetty kuvamaan sitä, kuinka suurta nuorten ja eläkeläisten ryhmää työikäiset yhteiskunnassa elättävät. Edellä esitetyn mukainen väestöllinen huoltosuhde - käyttäen työikäisistä vuotiaiden ikäluokkaa - ei nykyisin enää kuvaa tilannetta samalla tavalla kuin aiemmin, esimerkiksi vielä 2010-luvun taitteessa. Työikäisen väestön rajaaminen vuotiaiden ikäluokkaan ei ole enää tarkoituksenmukaista, sillä yhä enemmän ihmiset työskentelevät yli 64-vuotiaina joko kokoaikaisessa, osa-aikaisessa tai vapaaehtoisessa työssä. Myös työskentely eläkkeellä ollessa on yleistynyt. Lisäksi eläkeläiset\n15 15 ovat keskimäärin aiempaa varakkaampia, elävät omilla varoillaan pidempään kuin aikaisemmin ja ostavat ja kuluttavat erilaisia palveluita laajasti. Ikääntyneiden ihmisten terveys on myös parantunut. Nuorten osuus työvoimasta on pienentynyt. Talouden suhdanteet ovat pitkälti määrittäneet sitä, onko nuorille ollut työtä tarjolla. Töitä on ollut erityisesti valmistuneille alansa huippuosaajille, ammatista riippumatta. Osa nuorista, joiden osaamiselle ei ole Suomen työmarkkinoilla riittänyt kysyntää, on siirtynyt ulkomaille. Pieni osa on myös pyrkinyt työllistämään itse itsensä, esimerkiksi toteuttamalla harrastustaan ammattimaisempaan suuntaan. Huonoimmassa tapauksessa nuoret, joille työtä ei ole ollut tarjolla, ovat jääneet työelämän ulkopuolelle. Vuonna 2010 noin miljoonasta vuotiaasta kuului ryhmään, joka oli sekä koulutuksen että työelämän ulkopuolella. Ikäryhmän koossa ei ole tapahtunut suuria muutoksia, mutta työelämän ja koulutuksen ulkopuolelle jääneiden ryhmä on pysynyt lähes samana. Tarkkaa luku-määrää ei ole tiedossa, sillä nuorten jäämistä koulutuksen ja työelämän ulkopuolelle on pyritty eri toimenpitein ehkäisemään. Ne nuoret, joihin toimenpiteet kohdistuvat, ovat tilastojen kannalta haasteellisia, koska liikkuvuus työmarkkinoilla ja sieltä pois on vilkasta. Työelämän ja koulutuksen ulkopuolelle jäämisen tai siirtymisen taustalla on hyvin erilaisia syitä. Osa on jäänyt työelämän ja yhteiskunnan ulkopuolelta omasta tahdostaan, osalle opiskeluun tai työhön tarttuminen on ollut liian vaikeaa tai elämäntilanne on ollut liian sekava. Osa on puolestaan vastoin tahtoaan työelämän ulkopuolella, koska työtä ei ole saatu yrityksestä huolimatta. Nuorten integroitumista työelämään on pyritty edistämään erilaisten työpankkikokeilujen, työharjoittelujen ja oppisopimusten avulla. Esimerkiksi ammatillisessa koulutuksessa on lisätty työpaikoilla tapahtuvan opiskelun ja oppimisen osuutta ja työnantajia on tuettu rahallisesti heidän ottaessaan töihin oppisopimusopiskelijoita. Työmarkkinoiden alati muuttuvat tarpeet osaamisen suhteen ovat kuitenkin luoneet haasteita nuorten työelämään siirtymiselle koulutuksen jälkeen. Jyrkkien suhdannevaihtelun vuoksi yksittäisen alan tai ammatin työvoiman kysyntä on saattanut romahtaa nopeasti, minkä vuoksi koulutuksesta valmistuville ei työtä ole ollut tarjolla siinä määrin kuin koulutusta aloitettaessa oli ennakoitu olevan. Nuorissa ikäluokissa on myös henkilöitä, jotka tekevät töitä, kun se heidän elämäntilanteeseensa sopii. Tällainen valinta työmarkkinoilla on mahdollista, jos henkilöllä on työelämässä vaadittua huippuosaamista, jolle riittää kysyntää. Jotkut nuorista tekevät töitä vain osan aikaa vuodesta siten, että kartutetut ansiot riittävät kattamaan kulut ennen seuraavaa työrupeamaa. Osan nuorista ei välttämättä tarvitse tehdä töitä, sillä heillä on mahdollisuus elää vanhempiensa rahoilla. Suurin osa niistä henkilöistä, joilla tähän on mahdollisuus, haluavat kuitenkin osallistua työelämään. Työelämässä tapahtuneet myönteiset muutokset työnteon muotoihin, työaikajoustoihin ja työn mukauttamiseen liittyen ovat lisänneet työntekijöiden halua ja mahdollisuuksia tehdä töitä entistä pidempään. Yli 29-vuotiaiden ikäluokissa työvoimaosuus on kasvanut ja halukkuus työntekoon on lisääntynyt. Uudelleenkouluttautuminen työuran aikana on yleistynyt, mikä on lisännyt ikääntyvien osaamista ja täten mahdollisuuksia jatkaa työelämässä pidempään kuin aiemmin. Työterveyshuolto seuraa ja arvioi säännöllisesti työntekijöiden työkykyä ja työtä mukautetaan yhdessä työnantajan kanssa työkyvyn muutosten mukaisesti. Työn mukauttaminen mahdollistaa työn jatkamisen työkyvyn heikentymisestä huolimatta. Työelämän jättöikä 1 ei ole selvästi määritelty. Yksilön eläkkeellesiirtymisikä ei enää ole se ikä, jolloin työelämästä lopullisesti lähdetään. 1 Mm. EUROSTATin tilastoissa käytetään Average exit age from the labour force.\n16 16 Työvoiman polarisaatio Työelämä ja työmarkkinat ovat vahvasti polarisoituneet. Työmarkkinoiden polarisoituminen on jatkunut, kun suuri- ja pienipalkkaisten töiden osuudet ovat kasvaneet keskipalkkaisten töiden vähentyessä. Asiantuntijatyöt ovat lisääntyneet ja ne edellyttävät korkeaa koulutusta sekä vahvaa erityisosaamista. Korkeapalkkaisissa töissä ovat oman alansa superosaajat, joille on kysyntää työ-markkinoilla ja myös heidän liikkuvuutensa työmarkkinoilla on vilkasta (kuva 3.2). Polarisaatio näkyy työelämässä ja työnteossa monella muullakin tasolla mm. työhyvinvointi on työ-paikoilla epätasaisesti jakautunut. Erikokoisilla työpaikoilla on erilaiset resurssit ja kannustimet panostaa työkykyyn. Tämä näkyy työntekijöiden terveyseroina, eroina työurien pituudessa, eroina työkyvyttömyyseläkkeelle siirtymisessä jne. L u k u m ä ä r ä osaaminen Kuvio 3.2. Osaamisen ja tietotaidon polarisaatio työmarkkinoilla. 3.2 MAAHANMUUTTAJIEN 2 ASEMA TYÖNTEKIJÖINÄ Maahanmuuttajat ovat vaikuttaneet Suomen työvoimaan mm. sen rakennetta nuorentamalla. Maahanmuuttajien määrä Suomessa on kasvanut jatkuvasti. Vielä vuonna 2010 maahanmuuttajien määrä oli noin , kun nyt määrä on jo lähes Yksi syy määrän kasvuun on ollut lähtömaiden huonot olosuhteet johtuen mm. luonnonkatastrofeista, sodista, köyhyydestä ja vainoista. Osa on siirtynyt Suomeen työmarkkinoiden kysynnän vuoksi korkean erityisosaamisen tehtäviin. Maahanmuuttajien määrän kasvu ei ole Suomessa ollut alueellisesti tasaista. Kasvu on ollut erityisen suurta pääkaupunkiseudulla ja kaupunkikeskittymissä. Maahanmuuttajat eivät ole homogeeninen ryhmä. Erilaisia täsmätoimia ja räätälöityjä palveluita on toteutettu maahanmuuttajien työelämäaseman parantamiseksi. Työnantajat vastaavat entistä enemmän maahanmuuttajien täsmäkoulutuksesta. Kielikoulutusta maahanmuuttajille järjestävät pääasiassa kolmannen sektorin toimijat. Lisäksi on kokeiltu maahanmuuttajille suunnattua soveltavaa ammattikoulutusta, jotta maahanmuuttajien mahdollisuudet työllistyä koulutustaan ja osaamistaan vastaaviin tehtäviin Suomessa olisi helpompaa. Maahanmuuttajia työllistyy Suomessa erityisesti hoivatyöhön, kotitaloustyöhön, kiinteistönhoitoon ja tieliikennetöihin. Myös rakennusala, marjanpoiminta ja puutarhatyöt työllistävät paljon maahanmuuttajia. 2 Maahanmuuttaja tarkoittaa maasta toiseen muuttavaa henkilöä. Tämä on yleiskäsite, joka koskee kaikkia eri perustein muuttavia henkilöitä (Lähde: Maahanmuuttovirasto). Tässä katsomme maahanmuuttajiksi myös ulkomaalaistaustaiset työntekijät ja ulkomaan kansalaiset, jotka tekevät Suomessa keikkatöitä.\n17 17 Maahanmuuttajien työjaksot vaihtelevat viikoista kuukausiin tai jopa useampiin vuosiin. Työnteko voi myös olla kertaluonteista tai toistuvaa pendelöintiä työn vuoksi. Suomen rajan yli pendelöivien työntekijöiden määrä on kasvanut viime vuosikymmenten aikana mm. erilaisten matkustamiseen ja työntekoon liittyvien rajoitusten poistumisen sekä kulkuyhteyksien paranemisten myötä. Osa maahanmuuttajista on korkeasti koulutettuja ja he työllistyvät hyvin erilaisiin asiantuntijatehtäviin. Näissä korkean ammattitaidon tehtävissä maahanmuuttajat kilpailevat kotimaisen työvoiman kanssa. Koulutuksen ja osaamisen taso sekä laatu ovat nousseet nopeasti maailmalla, erityisesti Aa-sian maissa. Huippuosaajat tarjoavat osaamistaan globaaleilla työmarkkinoilla ja myös Suomen talous tarvitsee osansa kansainvälisistä huippuosaajista. Maahanmuuttajat ovat pääosin nuoria, alle 35-vuotiaita, mikä tasapainottaa Suomen työikäisen kantaväestön vinoa ikärakennetta. Monimuotoisuuden lisääntyminen suomalaisilla työmarkkinoilla on tuonut haasteita mutta myös etuja. Koska koko väestössä maahanmuuttajien osuus kasvaa koko ajan, myös tarve vieraskielisten palveluiden tuottamiselle on lisääntynyt, esimerkiksi sosiaali- ja terveyspalveluissa. Erilaisten kulttuurien yhteentörmäys työpaikoilla voi olla yksi työympäristöön kielteisesti vaikuttava tekijä. Yleisesti työntekijöiden ja työpaikkojen suvaitsevaisuudessa on kuitenkin tapahtunut myönteistä kehitystä. Työvoiman moninaisuus on kasvanut, kun työntekijöiden taustat ja ominaisuudet ovat aiempaa vaihtelevampia. Työvoimassa tapahtuneet muutokset ovat edellyttäneet työn-tekijöiltä ja työnantajilta suvaitsevaisuuden lisääntymistä. Kansainvälisyys ja kansainvälisten markkinoiden sekä erilaisten kulttuurien tuntemus osataan ja tuleekin hyödyntää työpaikoilla. Työikäisen väestön määrä on vähentynyt noin henkilöllä viimeisten 15 vuoden aikana. Huoltosuhteesta ei enää voi tehdä samanlaisia johtopäätöksiä kuin aiemmin. Työikäisen väestön rajaaminen vuotiaiden ikäluokkaan ei ole enää tarkoituksenmukaista. Nuorten osuus työvoimasta on pienentynyt. Työelämä ja työmarkkinat ovat vahvasti polarisoituneet ml. osaaminen ja tietotaito. Suurija pienipalkkaisten töiden osuudet ovat kasvaneet keskipalkkaisten töiden vähentyessä. Polarisaatio näkyy laajasti työelämässä. Työelämässä jatketaan entistä pidempään. Yli 29-vuotiaiden ikäluokissa työvoimaosuus on kasvanut ja halukkuus työntekoon on lisääntynyt. Työterveyshuolto seuraa ja arvioi säännöllisesti työntekijöiden työkykyä, ja työtä mukautetaan yhdessä työnantajan kanssa työkyvyn muutosten mukaisesti. Työelämän jättöikä ei ole selvästi määritelty. Ikähaitari työelämässä ja työpaikoilla on kasvanut mm. ikääntyneiden lisääntyneen työteon vuoksi. Ikäjakauman muutokset ovat luoneet uusia haasteita työelämään; mm. miten eri-ikäiset sopeutuvat samalle työpaikalle ja miten samankaltaiset työt sopeutetaan eriikäisille työntekijöille. Työvoimapulaa ei ole. Maahanmuuttajien osaamista hyödynnetään tarjoamalla soveltavaa ammattikoulutusta ja täsmäkoulutusta mm. kielten opiskeluun. Kielikoulutusta ja kulttuuriin sopeuttavaa koulutusta antavat maahanmuuttajille pääsiassa kolmannen sektorin toimijat. Maahanmuuttajista huippuosaajat kilpailevat samoista työpaikoista suomalaisten huippuosaajien kanssa. Ensimmäisen sukupolven maahanmuuttajien kanssa kieli- ja kulttuuriongelmat ovat paljon kärjistyneempiä, kuin toisen ja kolmannen jne. sukupolven maahan muuttajilla.\n18 18 4 TYÖSUHTEET JA YRITTÄJYYS Kokoaikaiset toistaiseksi voimassa olevat työsuhteet eli ns. normaalit työsuhteet ovat edelleen vallitseva työsuhteen muoto, mutta niiden osuus on hieman vähentynyt viimeisen kymmenen vuoden aikana. Muut työsuhteen muodot eli epätyypilliset työsuhteet kuten määräaikaiset, osa-aikaiset ja vuokratyösuhteet, ovat puolestaan yleistyneet. Epätyypillisellä työllä tarkoitetaan kaikkea sellaista työtä, joka työsuhteen muodon, työajan tai työn sijoittumisen suhteen eroaa normaalista, toistaiseksi solmitusta kokoaikaisesta työstä. Diversifikaatio on kuitenkin johtanut siihen, että vanhoissa ja uusissa sekä verkostomaisissa virtuaaliyrityksissä voi esiintyä perinteistä tunti- ja kuukausiperusteista palkkatyötä ja urakkatyötä. Samoja palveluja ja tuotteita voidaan tuottaa franchisingilla tai yrittäjänä rinnakkain samalla työpaikalla tai samoissa työtiloissa. 4.1 OSA-AIKAISET TYÖSUHTEET Osa-aikaisten työntekijöiden osuus palkansaajista on noussut melko tasaisesti jo 2000-luvun taitteesta. Vuonna 2000 palkansaajien työsuhteista noin 12 prosenttia oli osa-aikaisia. Vuonna 2010 osuus oli noussut lähes 14 prosenttiin ja nyt osuus on jo noin 16 prosenttia (taulukko 4.1). Osa-aikatöitä ovat lisänneet mm. eläkkeellä olevien työnteko sekä ikääntyneiden ja osatyökykyisten osa-aikainen työskentely. Myös nuorilla osa-aikatyöt ovat lisääntyneet ja ikääntyneiden ohella osa-aikainen työskentely onkin yleisintä juuri nuorissa ikäluokissa. Osa-aikaisten työsuhteiden suosiminen on lisääntynyt työnantajien tarpeista johtuen mm. työvoima-tarpeen kausivaihtelun tasoittamiseksi. Osa-aikaisissa työntekijöissä on niitä, jotka tekevät osa-aikaista työtä omasta halustaan tai työkyvystään johtuen. Osa tekisi mieluummin kokoaikaista työtä. Osa-aikaisten työsuhteiden käyttö vaihtelee aloittain. Määrällisesti eniten osa-aikaisessa työsuhteessa työtä tehdään tukku- ja vähittäiskaupan sekä terveys- ja sosiaalipalveluiden aloilla. Osa-aikaiset työsuhteet ovat selvästi yleisempiä naisilla kuin miehillä. Naisilla osa-aikainen työskentely on edelleen lähes kaksi kertaa yleisempää kuin miehillä. Ero sukupuolten välillä on kuitenkin hieman kaventunut pitkällä aikavälillä. Esimerkiksi vielä vuonna 1997 osaaikainen työnteko oli naisilla jopa 2,5-kertaa yleisempää kuin miehillä. Taulukko 4.1. Erilaisissa työsuhteissa olevien palkansaajien* osuudet kaikista palkansaajista vuosina 2000, 2010 ja Osa-aikaiset työsuhteet 12,0 % 13,9 % 16,0 % Määräaikaiset työsuhteet 16,4 % 15,6 % 16,5 % Vuokratyösuhteet - 1,4 % 2,5 % Lähde: Vuodet 2000 ja 2010 Tilastokeskus, Työvoimatutkimus, 2013 * vuotiaat palkansaajat. 4.2 MÄÄRÄAIKAISET TYÖSUHTEET JA VUOKRATYÖSUHTEET Erilaiset pätkätyöt, kuten vuokratyöt, keikkatyönä tehtävät sijaisuudet ja projektityöt ovat lisääntyneet vuodesta 2010, mikä on lisännyt kokonaisuudessaan määräaikaisten työsuhteiden määrää (taulukko 4.1). Määräaikaiset työsuhteet ovat viimeisen 15 vuoden aikana tasaisesti\n19 19 yleistyneet, mutta niiden osuus palkansaajien työsuhteista on kuitenkin lähes sama kuin vuonna Määrä-aikaiset työsuhteet ovat edelleen selvästi yleisempiä naisilla kuin miehillä. Määräaikaiset työsuhteet ovat tyypillisiä etenkin alle 34-vuotiailla eli perheenperustamisiässä olevilla naisilla. Määräaikaiset työsuhteet ovat edelleen tyypillisimpiä naisvaltaisilla aloilla, kuten terveysja sosiaalipalveluiden sekä koulutuksen aloilla. Naisvaltaisilla aloilla mm. perhevapaita on muita aloja enemmän, jolloin myös sijaistarpeita kyseisille aloille syntyy enemmän. Vuokratyöt ovat yleistyneet viime vuosina ja yhtenä syynä tähän on ollut yritysten sijaistarpeet (tau-lukko 4.1). Vuokratyöt ovat tyypillisesti yleisimpiä nuorissa ikäryhmissä. Toimialoittain tarkasteltuna vuokratyötä tehdään osa-aikaisten töiden tapaan eniten kaupan alalla ja majoitus- ja ravitsemusaloilla. Yleistä vuokratyö on näiden lisäksi teollisuudessa. Vuokratyön käytön lisääntyminen asiantuntijatehtävissä on ollut hidasta. Asiantuntijatehtävissä toiminnan aikajänne on tyypillisesti pitkä. Esimerkiksi kehitys-, tutkimus- ja suunnittelutyöt vaativat aikaa ja toiminnan tulokset näkyvät joissain tapauksissa vasta vuosien kuluttua. Osa- ja määräaikaisista töistä poiketen, vuokratyöt jakaantuvat melko tasaisesti naisten ja miesten kesken. Vuokratöiden yleistyminen on lisännyt huolta työntekijöiden jaksamisesta. Lyhyen työjakson aikana työhön ei välttämättä sitouduta samaan tapaan kuin pitkäkestoisissa työsuhteissa, millä voi olla vaikutusta työn laatuun. Vuokratyöntekijöillä myös työyhteisö vaihtuvat jatkuvasti, eikä työ- ja toimintaympäristö ehdi tulla tutuksi. Jatkuvassa muutostilassa oleminen lisää työntekijöiden psyykkisen kuormituksen kokemuksia. Vaikka määräaikaiset työt, osa-aikaiset työt ja vuokratyöt ovat yleistyneet viime vuosikymmenten aikana, voidaan niitä edelleen pitää epätyypillisinä kokoaikaiseen ja toistaiseksi voimassa olevaan työsuhteeseen verrattuna. Epätyypilliset työsuhteet lisäävät työntekijöiden epävarmuuden ja turvattomuuden tunnetta mm. työn jatkuvuuteen liittyen. Tilanne on yksittäisillä henkilöillä vaikuttanut heidän työmarkkinakäyttäytymiseensä ja on jopa johtanut työmarkkinoiden ulkopuolelle jättäytymiseen. 4.3 YRITTÄJYYS Yksin- ja mikroyrittäjien 3 määrä on kasvanut jatkuvasti. Yksin- ja mikroyrittäjien erottaminen tilastoista omaksi tarkastelukohteekseen on haasteellista, mutta kehitystä voidaan kuvata hyvin myös katsomalla alle kymmenen hengen yritysten määrää. Vielä 2000-luvun alussa mikroyrityksiä oli hieman yli , mutta vuoteen 2010 mennessä määrä oli kasvanut jo sadalla tuhannella (Tilastokeskus, 29. marraskuu 2013). Vuoteen 2025 määrä on kasvanut jo :een. Mikroyritysten osuus kaikista yrityksistä ei kuitenkaan ole kasvanut kuin vajaan prosenttiyksikön verran 95 prosenttiin. Yksin- ja mikroyrittäjien määrän kasvun lisäksi ammatinharjoittajien ja freelancereiden määrä on lisääntynyt. Työllisten joukossa ammatinharjoittajien ja freelancereiden määrän kasvu on itse asiassa suhteellisesti suurinta. Vuosina ammatinharjoittajien ja freelancereiden lukumäärä kasvoi yli 50 prosentilla noin :sta yli :een. Samankaltainen kehitys on jatkunut ja nyt ammatinharjoittajien ja freelancereiden määrä on noin Yksinyrittäjät, mutta etenkin ammatinharjoittajat ja freelancerit ovat tyypillisesti työskennelleet luovissa ammateissa kuten taitelijoina, muusikkoina tai näyttelijöinä. Itsensä työllistäminen on kuitenkin yleistynyt riippumatta alasta ja ammatista. Työn tekeminen joko selvästi yrittäjänä tai palkansaajana on sekoittunut. Yksin- ja mikroyrittäjyys sekä muu itsensä työllistäminen ovat yleistyneet palkkatyön ohessa ja näitä myös vuorotellaan. Edelleen suurin osa yrittäjistä ryhtyy yrittäjiksi omista intresseistään. Yrittäjien määrän kasvuun on vaikuttanut myös hyvin pientenkin tehtävien lisääntynyt ulkoistaminen ja 3 Mikroyritys tarkoittaa alle 10 hengen yritystä.\n20 20 alihankinta. Yritykset eivät välttämättä halua tarjota vakituista tai kokoaikaista työtä. Osa työntekijöistä onkin pakosta tai vapaaehtoisesti siirtynyt yrittäjiksi, jolloin osaamista ja ammattitaitoa tarjotaan monelle yritykselle ja työnantajalle samaan aikaan. Palkkatyön ja yrittäjyyden väliin tai sekamuotoon jäävillä henkilöillä ei ole työsopimuksen ja työsuhteen tuomaa turvaa ja harvalla heistä on myöskään esimerkiksi työterveyshuoltoa. 4.4 TYÖURIEN PYSYVYYS Työurista on tullut aiempaa hajanaisempia ja katkonaisempia ja työntekijöiden liikkuvuus työmarkkinoilla on lisääntynyt. Työpaikan ja jopa ammatin vaihtaminen on yleistä, mikä on muuttanut työ-uran luonnetta ja rytmittymistä. Aiemmin pitkää työuraa luotiin samalla alalla usein myös saman työnantajan palveluksessa. Nykyisin työntekijä saattaa joutua aloittamaan uransa rakentamisen uudelleen jopa useita kertoja työelämänsä aikana. Työurien sirpaleisuutta yrittäjien osalta on lisännyt liikkuvuus palkkatyön ja yrittäjyyden välillä ja palkansaajien osalta työskentely usealle työnantajalle samanaikaisesti. Töiden välissä on yhä useammin työttömyysjaksoja. Työntekijät ovat hyödyntäneet työttömyysjaksoja aiempaa tehokkaammin, minkä vuoksi mm. uudelleenkouluttautuminen on lisääntynyt. Tämä puolestaan on lisännyt ammatinvaihdoksia. Myös perheeseen, elämäntilanteeseen ja terveyteen liittyvät syyt voivat johtaa työttömyysjaksoihin tai pitkään poissaoloon työelämästä työuran aikana. Työuran alussa työntekijän voi olla vaikea saada pitkäaikaista työtä, jolloin eri töiden ja ammattien välillä liikkuminen on aktiivista. Työurien katkonaisuus voi johtua myös yksilöiden omista valinnoista tehdä työtä itselleen sopivissa väleissä. Tietyissä ammateissa ja erityisosaamista vaativissa tehtävissä on mahdollista työskennellä intensiivisesti keikkatyön tapaan vain osan aikaa vuodesta ja kartuttaa lähes vuosituloja vastaavat ansiot lyhyessä ajassa. Muun ajan vuodesta voi käyttää esimerkiksi perheen kanssa, matkustamiseen, harrastamiseen tai itsensä kehittämiseen. Työelämän katkokset ja hajanaisuus edellyttävät työntekijöiltä epävarmuuden ja jatkuvan muutostilan sietämistä. Osalle ihmisistä työelämän katkonaisuus on kuitenkin psyykkisesti kuormittavaa. Tämä on lisännyt sairauspoissaoloja ja joissain tapauksissa aiheuttanut työntekijöiden jättäytymistä työelämän ulkopuolelle. Kokoaikaiset toistaiseksi voimassa olevat työsuhteet ovat edelleen vallitseva työsuhteen muoto, mutta niiden osuus on hieman vähentynyt viimeisen kymmenen vuoden aikana. Määräaikaiset työsuhteet ovat viimeisen 15 vuoden aikana tasaisesti yleistyneet. Määräaikaiset työsuhteet ovat edelleen selvästi yleisempiä naisilla kuin miehillä. Vuokratyöt ovat lisääntyneet suhteellisesti eniten, mutta niiden osuus palkansaajien keskuudessa on edelleen pieni. Vuokratyönä tai muina sijaisuuksina tehtäviin töihin liittyy huoli työntekijöiden psyykkisen kuormituksen kokemusten kasvamisesta. Epätyypilliset työsuhteet lisäävät erityisesti nuorten syrjäytymisen riskiä. Yksin- ja mikroyrittäjien sekä ammatinharjoittajien ja freelancereiden määrä on kasvanut jatkuvasti. Työn tekeminen joko selvästi yrittäjänä tai palkansaajana on sekoittunut. Yrittäjyys on lisääntynyt sekä palkkatyön rinnalla että näiden vuorotellessa. Itsensä työllistämisen, keikkaluonteisten töiden ja itsensä toteuttamisen lisääntyminen ovat esimerkkejä muutoksista, joissa työelämä on muuttunut taidetyölle ominaiseen suuntaan. Työurista on tullut aiempaa hajanaisempia ja katkonaisempia ja työntekijöiden liikkuvuus työmarkkinoilla on lisääntynyt. Työpaikan ja jopa ammatin vaihtaminen on yleistynyt. Työelämän katkokset ja hajanaisuus edellyttävät työntekijöiltä epävarmuuden ja jatkuvan muutostilan sietämistä..


Pitkävaikutteiset kudossuolat hevosille | Horse Balance\nVitoMin Kudossuolat (aka solusuola) ovat ravintoa soluille ja ne valmistetaan mineraaleista. Kudossuolassa on sekä negatiivisesti että positiivisesti varautunut ioni jonka avulla mineraali pääsee soluun, vaikka solun toiminta olisi häiriintynyt. Kudossuolat läpäisevät solun pinnan sähkövarauksen ja nanokoon vuoksi.\nDr. Schusslerin 4 oppia\n1. Sairaudet johtuvat tietyn elintärkeän mineraalin puutteesta.\n2. Kun puuttuva mineraali lisätään, tervehtyminen on mahdollista.\n3. Mineraalit on annosteltava mikroannoksina.\n4. Toimiakseen mineraalin on imeydyttävä välittömästi suun limakalvon kautta verenkiertoon.\nMinesyl+Renefor+ VitoMin Natriumkloridi\nPäiväannostus 2x4g, tuotteet 500 g pakkauksissa. 500 g purkki riittää 62 vrk/hevonen eli noin kolme kuukautta joka on myös suositellun kuurin pituus.\nLuuston ja elastisten kudosten tuki - VitoMin Kalsiumfluoridi 500g\nLuuston kehitys, ravinteiden imeytyminen VitoMin Kalsiumfosfaatti 500g\nTulehdukset, rauhaset, limakalvot - VitoMin Kaliumkloridi 500g\nHermosto - VitoMin Kaliumfosfaatti 500 g\nHermosto, lihakset, lihaskrampit - VitoMin Magnesiumfosfaatti 500g\nNestetasapaino - VitoMin Natriumkloridi 500g\nKarvapeite, iho, kaviot, kudokset - VitoMin Piidioksidi 500 g


Lipödeemaryhmät Facebookissa – Avabella Blogi\nAvabella Blogi > Blogi > Lipödeemaryhmät Facebookissa\nOlin lipödeeman hoitoleikkauksessa Berliinissä 20.2. Med Plast klinikalla. Olen erittäin tyytyväinen päätökseeni. Toipuminen on jo hyvällä mallilla. Saan aika paljon kyselyitä leikkauksesta ja klinikasta. Olen juuri kirjoittamassa suurta postausta, jossa kerron kattavasti mitä konsultaatiossa tapahtuu, miten leikkaus meni ja muita olennaisia asioita. Yritän saada postauksen joko maanantaina tai tiistaina julkaistavaksi. Tämä postaus käsittelee mistä löysin klinikan. Alla myös tiedot Turun lipödeemaseminaarista, johon voi edelleen ilmoittautua.\nKansainvälinen lipödeemaryhmä Facebookissa\nFacebookissa on kansainvälinen lipödeemaryhmä, jossa esitellään leikkaustuloksia ja kerrotaan kokemuksista. Siellä törmäsin Med Plastin klinikan nimeen ensimmäisen kerran. Oma kirurgini on Med Plastin omistaja Frank Labschies. Kirurgi puhuu englantia, saksaa ja espanjaa. Klinikan nettisivut: www.med-plast.de\nIhastuin kuviin lopputuloksista. Ihastuin myös sellaisten kirurgien lopputuloksiin, jotka Labschies oli kouluttanut. En oikeastaan harkinnut ulkomailla mitään muita, kuin hänen klinikkaa tai hänen kouluttamia kirurgeja. Laitoin hänelle emailia jo ennen HUSin leikkausta, mutta halusin ensin kokeilla HUSin leikkausta. Olin siinä oletuksessa, että HUSilla minut hoidetaan kunnolla.\nTässä kuva kansa–invälisestä ryhmästä, jossa lipödeemapotilaat voi jakaa kokemuksia ja kuvia leikkauksen jälkeen. Tänne voi liittyä jokainen, joka sairastaa lipödeemaa ja sitoutuu noudattamaan ryhmän sääntöjä. Ryhmä on ollut itselle todella suuri apu.\nPerustin itse myös toukokuussa oman suomenkielisen lipödeemaryhmän Facebookiin, joka on toistaiseksi pieni. En ole aiemmin lipödeemaryhmää mainostanut missään. Ryhmään voi liittyä jokainen joka sairastaa lipödeemaa tai epäilee sairastavansa lipödeemaa. Myös lymfödeemapotilaat ovat tervetulleita. Ryhmä on vain naisille, suljettu ja kaikki keskustelut ovat luottamuksellisia. Myös ylläpitäjän kanssa käydyt keskustelut pysyvät luottamuksellisina. Minuun voi ottaa yhteyttä matalalla kynnyksellä, jos jokin mietityttää, eikä halua postata sitä ryhmään kaikkien nähtäväksi. Alan ammattilaisia ei hyväksytä ryhmään. Ennen hyväksymistä sinun tulee vastata ylläpitäjän kysymyksiin, jotka tulevat esiin kun laitat liittymispyynnön. Tässä kuva ryhmän nimestä:\nMuistathan että toukokuussa on Turussa ensimmäinen suomenkielinen lipödeemaseminaari. Tulen kertomaan blogissa myös seminaarista tarkemmin sen päätyttyä, koska tiedän ettei kaikilla ole mahdollisuutta päästä paikalle. Toivotaan että saadaan suunniteltua lipödeemaa sairastavien asioita paremmalle mallille. Tulen jakamaan oman tarinani seminaarissa yhtenä puhujana. Minua voi myös tulla tapaamaan, mikäli sinulla on kysyttävää. Ilmoittautumisia otetaan edelleen vastaan. Tässä lisätietoa seminaarista, jossa ilmoittautumisohjeet.\nMinulle voi myös aina laittaa emailia: yasmina@avabella.fi\nKategoriassa Blogi, Lipödeema blogi, YleinenAvainsanat lipedema, lipödeema, lymfödeema, lymföedema, paksut nilkat, paksut pohkeet, turvotus


Kouluvihkon sisältö järkytti: nastolalaisessa koulussa suoraa puhetta huumeista tokaluokkalaisille - ESS.fi\nKouluvihkon sisältö järkytti: nastolalaisessa koulussa suoraa puhetta huumeista tokaluokkalaisille\nNastolan Erstan koulussa on annettu tokaluokkalaisille huumevalistusta tavalla, joka on aiheuttanut ihmetystä ja voimakkaampiakin tunnereaktioita.\nLapsen äiti oli kertonut tapauksesta työpaikallaan, eikä yksikään työkaveri muistanut kuulleensa vastaavaa, vaikka heillä on samanikäisiä lapsia.\n- Mielestäni 8-vuotiaat ovat aivan liian pieniä vastaanottamaan tällaista valistusta. Itse olisin vielä halunnut suojella lastani näin yksityiskohtaisilta tiedoilta. Olemme toki puhuneet, ettei saa ottaa mitään tabletteja vierailta ihmisiltä tai maasta, ja sen tyyppisen tiedottamisen pitäisi riittää tässä iässä, äiti ihmettelee.\nErstan koulun rehtori Riitta Siltanen kertoo, että toisen luokan oppilaat käsittelivät oppitunnilla sitä, miten arvokas asia terve keho ihmiselle on. Terveyttä uhkaavia aineita nimettiin luokissa yleisellä tasolla. Pohdittiin myös sitä, miten tulee toimia, jos löytää vaikka leikkipuistosta tyhjän lääkeruiskun.\n- Yhdessä luokassa oli nimetty huumausaineita, vaikka se ei kakkosluokkalaisille vielä kuulukaan. Opettaja on päätynyt kertomaan tarkemmin asiasta, koska on ollut huolissaan siitä, että yhä nuoremmille lapsille tarjotaan huumeita, Siltanen sanoo.\nSiltanen jatkaa, että yksityiskohtainen huumevalistus ei kuulu kakkosluokkalaisille. Alakoulun yläluokilla käsitellään huumausaineita ja muita päihteitä tarkemmin. Mitään uhkaa tai esimerkkitilannetta tapauksen taustalla ei ole.\nPerusopetuksen opetussuunnitelman mukaan eka- ja tokaluokkalaisille annetaan terveystiedon opetusta osana ympäristö- ja luonnontieteiden oppiainetta. Näin edetään 7. luokalle asti, jolloin terveystietoa aletaan antaa omina oppitunteinaan.\n- Ympäristö- ja luonnontieteiden tunneilla käsitellään myös sitä, millainen on turvallinen ympäristö, miten huolehditaan omasta turvallisuudesta ja terveydestä. Päihteistä ja vaarallisista tai myrkyllisistä aineista kerrotaan yleisellä tasolla, kertoo opetusneuvos Heidi Peltonen opetushallituksesta.\nPeltonen jatkaa, että pienimpien oppilaiden kohdalla ei ole tarvetta yksityiskohtaiseen päihdevalistukseen.\n- Päihdevalistusta on osattava antaa ikäkaudelle sopivalla tavalla. Samalla on opettajalla on oltava valmius puuttua ajankohtaisiin asioihin. Moni lapsi elää valitettavasti päihdeperheessä, ja lapsi saattaa kuulla ja nähdä huumeisiin liittyviä tilanteita. Jos lapsi kysyy opettajalta, mitä on kannabis, hänelle pitää se asiallisesti selittää, Peltonen sanoo.\nNastolan sivistystoimen johtaja Jaana Suvisilta uskoo Erstan koulun opettajan halunneen varoittaa oppilaita.\n- Nastolassa on oltu parina viime vuotena huolissaan kunnan huumetilanteesta. Nuorisotoimesta tulee viestiä, että erityisesti kannabiksesta on tullut ongelma. Nuoret pitävät sitä vaarattomampana kuin alkoholia, Suvisilta kertoo.\nSuvisillalla on tunne, että lasten valistus pitää aloittaa nykyään yhä aikaisemmin, koski valistus sitten päihteitä, seksuaalikasvatusta tai sosiaalista mediaa.\nStop Huumeille -järjestön toiminnanjohtaja Johan Loikas käyttäisi lasten valistamisessa leikkejä ja visuaalisia viestejä, kuten videoita ja kuvia.\n- En panisi eka- tai tokaluokkalaisia lapsia kirjoittelemaan mitään. Eivät he ymmärrä, mitä tarkoittaa vaikkapa injektioruisku. Sen sijaan lapset kyllä huomaavat hämärät tyypit päiväkotien ja koulujen liepeillä ja osaavat ottaa asian puheeksi. Kannattaa osallistaa lapset ja antaa heidän kysellä itse.\nKoulutus Human interest Sosiaalikysymykset Riippuvuudet


Kilvoituksen kautta juhlaan | Turun ortodoksinen seurakunta\nKilvoituksen kautta juhlaan\nKupoli 1/2018, pääkirjoitus\nKirkkovuoden rytmissä juhla seuraa toistaan, vuosi toisensa jälkeen. Kuitenkaan siihen ei koskaan kyllästy. Arkisemmat ja tutummat tekstit vaihtuvat valmistautumis- ja juhlakauden jumalanpalveluksissa uusiin. Ne kertovat meille omaa tarinaansa siitä, miksi nyt olemme tässä, kuulemassa niitä, juhlimassa yhdessä jumalanpalveluksessa.\nOmakohtainen kokemus tekstin, jumalanpalveluksen ja rukouksen sykähdyttävyydestä koin Herran syntymäjuhlan liturgiassa, jouluyönä, kun liturgian loppupuolella yhtäkkiä lämmin tunne kulki läpi ja ilo valtasi mielen. Aikaisemmin kuultu teksti profeetta Jesajan kirjasta ”lapsi on meille syntynyt, poika on meille annettu” (Jes. 9:5) pulpahti mieleen ja totesin mielessäni: ”Nyt on todella juhla!”\nJuhlia edeltävät myös valmistavat paastot, jota kohti tälläkin hetkellä kuljemme. Suuri paasto on jo ovella. Mikä tahansa paaston aika, mutta erityisesti Suuri paasto on meille jokaiselle mahdollisuus tutkia itseämme, sisintämme. Valmistaudumme rukouksen ja kilvoituksen kautta tulevaan suureen juhlaan. Paastoon kuuluvat myös erottamattomasti edistyminen mielenrauhan ja sisäisen tyyneyden saavuttamiseksi juuri itsetutkiskelun kautta, katumus sekä lähimmäisenrakkaus ja siitä kumpuavat tekomme. Olemme tässä maailmassa toisaalta yksin ja omillamme, mutta toisaalta olemme pieniä osia yhteisöissä. Näissä yhteisöissä toimiminen vaatii yhteistyötä muiden ihmisten kesken. Ja vaikka ristiriitojakin saattaa olla ihmisten välillä, kehotetaan meitä Raamatussakin rakastamaan aivan jokaista lähimmäistämme. Tällöin voimme kasvaa yhdessä paremmiksi yksilöiksi.\nKaikki edellä mainitut, vaikkakin tässä yhteydessä erityisesti paastoon liittyviä asioita ovatkin, ei tule muulloinkaan unohtaa. Usein maallinen kilvoituksemme kaipaa kuitenkin hieman tukea. Sitä voimme saada rippi-isältämme, tutustumalla pyhien ihmisten elämäkertoihin tai lukemalla kirkkoisien tai ohjaajavanhusten opetuksia. Heistä voimme saada voimaa omaan kilvoitukseemme.\nKupoli-lehdessäkin olemme joka numerossa melkein lehden alkuajoista asti tutustuneet johonkin kirkkomme pyhään ihmiseen ja hänen elämäänsä lehden ensimmäisessä artikkelissa. Nyt tämän kyseisen palstan ilme kuitenkin muuttuu hieman.\nTänä vuonna tulee kuluneeksi 60 vuotta kuuluisan ohjaajavanhuksen skeemaigumeni Johanneksen kuolemasta. Skeemaigumeni Johannes kilvoitteli aikanaan Valamon ja Petsamon luostareissa ja hänet on haudattu Heinäveden Valamon kalmistoon. Jo hänen elinaikanaan hänen rippilapsensa kokosivat isä Johannekselta saamiaan opetuksellisia kirjeitä kokoon ja tämä kokoelma tunnetaan nykyään nimellä Valamon vanhuksen kirjeitä. Viime vuonna ilmestyi myös toinen kirjekokoelma skeemaigumenin kirjeistä nimellä Kirjeitä Jelenalle. Kunnioituksesta ohjaajavanhusta ja hänen muistoaan kohtaan Kupolissa julkaistaan vuoden ajan otteita skeemaigumeni Johanneksen kirjeistä. Olkoon niistä apua, lohtua ja voimaa, jota me jokainen kaipaamme niin paastoaikojen kuin arjenkin kilvoituksissa.\nRauhaisaa paaston aikaa ja hyvää Herran ylösnousemuksen juhlaa!\nTeksti on julkaistu Turun ortodoksisessa seurakuntalehti Kupolissa numerossa 1/2018


1 Tapiola Varainhoito Oy, Revontulenkuja TAPIOLA, puh , faksi , tapiola.fi/rahastot - PDF\nDownload "1 Tapiola Varainhoito Oy, Revontulenkuja TAPIOLA, puh , faksi , tapiola.fi/rahastot"\n1 RAHASTOESITE Tapiola Varainhoito Oy:n hallinnoimista rahastoista Rahastoesite on voimassa lähtien Sijoitusrahastolain mukaan rahastoyhtiöiden on rahastojen sääntöjen ja yksinkertaistettujen rahastoesitteiden ( lähtien yksinkertaistetun rahastoesitteen sijasta julkaistaan avaintietoesite) lisäksi julkaistava hallinnoimistaan rahastoista rahastoesite. Tutustu rahastoesitteen lisäksi yksinkertaistettuun rahastoesitteeseen tai avaintietoesitteeseen. Rahastoyhtiö Sijoitusrahastojen hallinnosta ja salkunhoidosta vastaa Tapiola Varainhoito Oy. Y-tunnus , kotipaikka Espoo. Perustettu Osakepääoma euroa. Tapiola Varainhoidon toimialana on harjoittaa sijoitusrahastotoimintaa ja siihen olennaisesti liittyvää toimintaa sekä omaisuudenhoitoa, sijoitusneuvontaa ja sijoitusrahastojen ja yhteissijoitusyritysten osuuksien säilytys- ja hoitopalvelua. Säilytysyhteisö Säilytysyhteisö on Tapiola Pankki Oy. Y-tunnus , kotipaikka Espoo. Yhtiön päätoimiala on luottolaitostoiminta, jonka lisäksi se voi tarjota sijoituspalveluyrityksistä annetun lain mukaisia sijoituspalveluja. Tapiola varainhoito oy:n hallitus Jari Saine, puheenjohtaja Jari Eklund Harri Lauslahti Jaakko Gummerus Tapio Oksanen * Janne Pesonen * * osuudenomistajien valitsemat toimitusjohtaja Tom Liljeström Tilintarkastajat KHT-yhteisö PricewaterhouseCoopers Oy (päävastuullinen tilintarkastaja Juha Tuomala) ja KHT Jukka Paunonen *. Varatilintarkastajat KHT Sari Airola ja KHT Taru Mäenpää *. * osuudenomistajien valitsemat. Tapiola Varainhoito Oy:n hallinnoimat rahastot Korkorahastot Sijoitusrahasto Tapiola Kassakorko Sijoitusrahasto Tapiola Lyhytkorko Sijoitusrahasto Tapiola Pitkäkorko Sijoitusrahasto Tapiola Yrityskorko Sijoitusrahasto Tapiola Korkomaailma Erikoissijoitusrahasto Tapiola ETF Korko Erikoissijoitusrahasto Tapiola High Yield Erikoissijoitusrahasto Tapiola Kehittyvät Korkomarkkinat Yhdistelmärahastot Erikoissijoitusrahasto Tapiola Suoja Sijoitusrahasto Tapiola Maailma 20 Sijoitusrahasto Tapiola Maailma 50 Sijoitusrahasto Tapiola Maailma 80 Sijoitusrahasto Tapiola 2015 Sijoitusrahasto Tapiola 2020 Sijoitusrahasto Tapiola 2025 Sijoitusrahasto Tapiola 2035 Sijoitusrahasto Tapiola 2045 Osakerahastot Sijoitusrahasto Tapiola Osinko Sijoitusrahasto Tapiola Infra Sijoitusrahasto Tapiola Kuluttaja Sijoitusrahasto Tapiola Eurooppa Erikoissijoitusrahasto Tapiola ETF Osake Sijoitusrahasto Tapiola USA Sijoitusrahasto Tapiola Hyvinvointi Sijoitusrahasto Tapiola Suomi Erikoissijoitusrahasto Tapiola Aasia-Tyynimeri Sijoitusrahasto Tapiola Kasvu Erikoissijoitusrahasto Tapiola Japani Erikoissijoitusrahasto Tapiola Kehittyvät Markkinat Sijoitusrahasto Tapiola Itä-Eurooppa Sijoitusrahastoihin liittyviä riskejä Rahastolle lasketaan arvo jokaisena pankkipäivänä ja sen omistamat sijoitukset arvostetaan päivittäin markkinahintaan. Sijoitusten arvo voi nousta tai laskea. Rahaston riskit liittyvät suoraan sen sijoituskohteiden menestykseen, niiden sijoituksellisiin riskeihin sekä rahoitusmarkkinoilla vallitseviin olosuhteisiin. Osakemarkkinaan ja osakenäkemykseen liittyvät riskit Osakemarkkinoille sijoittavaan rahastoon liittyy aina riski sijoituksen markkina-arvon heilahteluista. Riskiin vaikuttaa osakemarkkinoiden yleinen kehitys, sillä osakemarkkinoiden laskiessa myös rahaston arvo laskee. Rahaston arvo voi vaihdella voimakkaasti lyhyellä ja pitkällä aikavälillä. Lisäksi rahastoon vaikuttaa riski salkunhoitajan sijoitusnäkemyksen epäonnistumisesta. Tämä ns. aktiiviriski syntyy aktiivisen salkunhoidon tuloksena, kun rahaston arvo voi poiketa voi- 1\n2 makkaastikin yleisen osakemarkkinan kehityksestä. Korkomarkkinaan ja korkonäkemykseen liittyvät riskit Korkorahastoon liittyy aina riski sijoituksen markkina-arvon heilahteluista. Korkoriski tarkoittaa yleisen korkotason muutosten vaikutusta rahaston korkosijoitusten arvoon ja siten myös rahaston arvoon. Korkojen noustessa rahaston korkosijoitusten arvo laskee ja päinvastoin. Lisäksi rahastoon vaikuttaa riski salkunhoitajan sijoitusnäkemyksen epäonnistumisesta. Tämä ns. aktiiviriski syntyy aktiivisen salkunhoidon tuloksena, kun rahaston arvo voi poiketa voimakkaastikin yleisen korkomarkkinan kehityksestä. Luottoriski Rahaston arvoon voi vaikuttaa luottoriski. Luottoriskilisällä tarkoitetaan sitä korkoeroa, jonka korkosijoituksen liikkeeseenlaskija joutuu maksamaan markkinoiden tulkitsemaan riskittömään korkoon verrattuna. Luottoriskilisien noustessa rahaston arvo laskee ja päinvastoin. Luottoriski voi toteutua myös, jos liikkeeseenlaskija, takaaja tai muu osapuoli ei selviydy velvoitteistaan esimerkiksi konkurssin tai maksukyvyttömyyden vuoksi. Valuuttakurssiriski Euroalueen ulkopuolisiin sijoituksiin sisältyy valuuttakurssiriski, joka vaikuttaa rahaston lopulliseen euromääräiseen tuottoon. Rahaston käyttämien sijoituskohteiden arvon heikkeneminen vaikuttaa negatiivisesti rahaston arvoon ja vahvistuminen vaikuttaa positiivisesti. Likviditeettiriski ja arvopaperimarkkinoiden toimivuuteen liittyvät riskit Rahaston likviditeettiriskillä tarkoitetaan tilannetta, jossa rahaston omistamia arvopapereita ei saada muutettua käteiseksi normaalissa aikataulussa ja/tai kohtuulliseen hintaan. Likviditeettiriski on korkea silloin, kun kyseisellä arvopaperilla käydään vain vähän kauppaa. Arvopaperin osto tai myynti huonossa likviditeettitilanteessa voi vaikuttaa kauppahintaan voimakkaasti. Likviditeettiriski voi toteutua myös siksi, että kaupankäynti arvopaperilla ei ole mahdollista markkinapaikan toimintakatkosten vuoksi. Likviditeettiriskin ja arvopaperimarkkinoiden toimivuuteen liittyvien riskien toteutuminenvoi vaikuttaa rahaston arvonkehityksen lisäksi rahastosta tehtävien lunastusten aikatauluun. Markkina-alueeseen tai toimialaan liittyvä riski Rahaston varat voidaan sijoittaa tietyllä toimialalla tai maantieteellisellä alueella toimiviin yrityksiin, jolloin kyseisen toimialan tai alueen kehitys voi vaikuttaa merkittävästi rahaston arvoon. Tällaisen rahaston arvonkehitys voi poiketa huomattavasti arvopaperimarkkinoiden yleisestä arvonkehityksestä. Tyyliriski Rahaston varat voidaan sijoittaa tietyn tyylisiin tai kokoisiin yhtiöihin, jolloin kyseisten yhtiöiden kehitys voi vaikuttaa merkittävästi rahaston arvoon. Tyylirahastoja voivat olla esimerkiksi osinko- tai kasvuyhtiöihin sijoittavat rahastot. Tällaisen rahaston arvonkehitys voi poiketa huomattavasti arvopaperimarkkinoiden yleisestä arvonkehityksestä. Vastapuoliriski Vastapuoliriskillä tarkoitetaan riskiä siitä, että arvopaperikaupan vastapuoli tai sijoitusvälineen liikkeeseenlaskija ei toimi sovittujen ehtojen mukaisesti. Selvitysriski Selvitysriskillä tarkoitetaan riskiä siitä, että arvopaperikaupan vastapuoli ei toimi sovittujen ehtojen mukaisesti, vaikka toinen osapuoli on täyttänyt omat sopimusvelvoitteensa. Selvitysriski on suurempi mannerten välisissä arvopaperi- ja valuuttatransaktioissa, sillä kauppojen selvitys voi tapahtua eri aikavyöhykkeillä. Kehittyvillä arvopaperimarkkinoilla selvitysriski on yleensä suurempi kuin kehittyneillä markkinoilla. Poliittiset riskit Erityisesti kehittyviin maihin liittyy usein myös poliittisia riskejä, koska monissa kehittyvien markkinoiden maissa poliittinen järjestelmä ja yhteiskunnalliset olot eivät ole täysin vakiintuneita. Toisaalta myös teollisuusmaiden talouspolitiikassa voi tapahtua äkillisiä muutoksia, esimerkiksi talouden ohjauskeinoihin, verotukseen tai valuuttaan liittyen. Poliittisten riskien toteutuminen voi vaikuttaa rahaston arvonkehityksen lisäksi rahastosta tehtävien lunastusten aikatauluun. Operatiiviset riskit Operatiivisia riskejä voi aiheutua esimerkiksi ulkoisista tekijöistä ja teknologiasta tai henkilöstön, organisaation tai sisäisten prosessien puutteellisesta toiminnasta. Operatiivisiin riskeihin voidaan lukea myös mahdolliset henkilöstö- ja organisaatiomuutokset. Force Majeure -riskit Force Majeure -riskeillä tarkoitetaan sopimuksista riippumattomia, ennalta arvaamattomia ja ylivoimaisia seurauksia aiheuttavia tekijöitä, jotka merkitsevät riskiä toiminnan jatkuvuudesta ja joista sopimusosapuolet eivät tyypillisesti ole vastuussa. Force Majeure -riskejä voivat olla esimerkiksi vakavat luonnonkatastrofit, kapinat, lakot ja sotatilat. Force Majeure -riskien toteutuminen saattaa vaikuttaa merkittävästi esimerkiksi rahaston sijoituskohteena olevien arvopapereiden hintoihin tai rahaston mahdollisuuksiin käydä arvopaperikauppaa. TIEDOT RAHASTOSIJOITTAMISEN VEROTUKSESTA Sijoitusrahastot ovat verovapaita yhteisöjä eivätkä ne maksa veroa Suomesta saaduista korkotuloista, osingoista tai luovutusvoitoista. Alla on kuvattu sijoitusrahaston ja osuudenomistajan verotus Suomen verojärjestelmän mukaan (Suomessa yleisesti verovelvollinen luonnollinen henkilö). Yksittäisten sijoittajien saamien tulojen tai myyntivoittojen verotus riippuu yksittäisen sijoittajan aseman ja/tai pääoman sijoituspaikan mukaan sovellettavasta verolaista. Mikäli sijoittajat ovat epävarmoja heihin sovellettavasta lainsäädännöstä tai verotuksellisesta asemastaan, kehotetaan heitä hakemaan asiantuntijalta veroneuvontaa. Lisätietoja verotuksesta löytyy osoitteesta Rahastojen tuotot verotetaan pääomatuloina Rahasto-osuudenomistaja voi saada luovutusvoittoa luopuessaan rahasto-osuuksista lunastuksen tai vaihdon yhteydessä. Luovutusvoitto on lunastushinnan ja merkintähinnan erotus. Rahasto-osuuksien arvo voi myös laskea. Mikäli rahasto-osuuksista luovutaan tappiolla, muodostuu verotukseen ilmoitettavaa luovutustappiota. Rahastoosuuden lunastuksen tai vaihdon yhteydessä syntyvä luovutusvoitto on pääomatuloa, josta maksetaan pääomatulovero (28 % vuonna 2011). Osuudenomistajan on itse ilmoitettava luovutusvoitot ja -tappiot verottajalle. Lunastuksen yhteydessä syntyneen luovutustappion voi vähentää verovuoden ja sitä seuraavien viiden vuoden aikana saaduista luovutusvoitoista. Rahasto-osuuksien vaihtoa toisen rahaston rahasto-osuuksiin käsitellään verotuksessa lunastuksena ja uutena merkintänä, joka realisoi luovutusvoiton tai -tappion. Luonnollisen henkilön tai kuolinpesän saama omaisuuden luovutusvoitto ei ole veronalaista tuloa, jos verovuonna luovutetun omaisuuden yhteenlasketut luovutushinnat ovat enintään 1000 euroa. Verovuonna syntyneet luovutustappiot eivät puolestaan ole vähennyskelpoisia, mikäli yhteenlasketut hankintamenot ovat enintään 1000 euroa. Veroilmoitus Rahastoyhtiö ilmoittaa rahasto-osuuksien omistustiedot vuosittain veroviranomaisille. Luovutusvoitot tai -tappiot tulee osuudenomistajan itse ilmoittaa verottajalle esitäytetyssä veroilmoituksessa. Rahastoyhtiö toimittaa osuudenomistajille vuosittain laskelman, josta löytyvät verotuksessa tarvittavat tiedot. Rahasto-osuuksien lunas- 2\n3 tuksesta saatava luovutusvoitto voidaan laskea kahdella tavalla - joko laskemalla todellinen luovutusvoitto tai käyttämällä hankintameno-olettamaa. Luovutusvoiton saa vähentämällä lunastushinnasta merkintähinnan sekä rahasto-osuuksien hankinnasta aiheutuneet kulut. Todellisen luovutusvoiton ilmoittamisen sijaan voi valita laskennallisen luovutusvoiton. Tällöin luovutusvoittoa laskettaessa lunastushinnasta vähennetään todellisen merkintähinnan asemasta hankintameno-olettama. Mikäli rahasto-osuudet on omistettu alle 10 vuotta, on hankintamenoolettama 20 prosenttia lunastushinnasta. Vähintään 10 vuotta omistettujen rahasto-osuuksien osalta hankintameno-olettama on 40 prosenttia lunastushinnasta (v. 2011). Kun vain osa rahasto-osuuksista luovutetaan, määräytyy luovutettujen osuuksienhankintahinta siten, että ensiksi hankitut osuudet katsotaan luovutetuiksi ensimmäisenä. Tuotto-osuuksien verotus Sijoitusrahaston tuotto-osuuksille maksamat tuotot ovat veronalaista pääomatuloa. Rahastoyhtiö toimittaa luonnollisilta henkilöiltä ja kotimaisilta kuolinpesiltä 28 %:n ennankonpidätyksen. Tuottoosuuksille maksettua tuottoa ei tarvitse ilmoittaa veroilmoituksessa, sillä verottaja huomioi ne viran puolesta. RAHASTO-OSUUKSIEN MERKINTÄ, LUNASTUS ja tuoton maksu Rahasto-osuuksia merkitään antamalla rahastoyhtiölle toimeksianto ja maksamalla merkintäsumma rahaston pankkitilille. Merkintätoimeksiannon tulee sisältää riittävät tiedot merkitsijästä ja tämän henkilöllisyydestä. Rahasto-osuuksia voi merkitä jokaisena pankkipäivänä verkkopalvelussa, osoitteessa tapiola.fi tai Tapiolan toimistoilla. Osaa rahastoista voi merkitä vain ottamalla yhteyttä Tapiola Varainhoito Oy:öön. Merkintä Merkintämaksun katsotaan saapuneen rahaston pankkitilille sinä pankkipäivänä, jota koskevalle tiliotteelle maksu kirjautuu (merkintäpäivä). Merkittyjen osuuksien lukumäärä lasketaan rahastoyhtiössä jakamalla merkintämaksu, josta on vähennetty mahdollinen merkintäpalkkio, osuuden arvolla. Merkintätoimeksianto toteutetaan merkintäpäivän arvolla seuraavana pankkipäivänä (arvonlaskentäpäivä) laskettuun rahasto-osuuden arvoon. Rahastossa voi olla sekä kasvuosuuksia (A) että tuotto-osuuksia (B). Merkintä katsotaan aina kasvuosuusmerkinnäksi, mikäli sijoittaja ei erikseen muuta ilmoita. Alle euron merkinnät katsotaan aina kasvuosuuksien merkinnäksi. Tuotto-osuuksia voi merkitä ilmoittamalla siitä rahastoyhtiöön. Tuotto-osuuksilla tavoitellaan tasaistatuotonjakoa. Rahaston kasvuosuuksille ei makseta tuottoa, vaan kasvuosuuksille kuuluva tuotto lisätään kasvuosuuksien arvoon. Näin kasvuosuuksien suhteellinen osuus rahaston koko pääomasta kasvaa eikä kasvuosuuksien arvo muutu tuotto-osuuksille tulevan tuotonjaon seurauksena. Lunastus Rahasto-osuuksia lunastetaan antamalla rahastoyhtiölle lunastustoimeksianto. Mikäli rahastoyhtiön ei lunastusta varten tarvitse myydä rahastosta arvopapereita, toteutetaan lunastuspyynnöt seuraavasti: Korko- ja yhdistelmärahastot Ennen kello Tapiola Varainhoitoon saapuneet lunastus- ja vaihtopyynnöt toteutetaan pääsääntöisesti pyyntöpäivän rahastoosuuden arvoon, joka lasketaan pyyntöpäivää seuraavana pankkipäivänä. Osakerahastot Ennen kello Tapiola Varainhoitoon saapuneet lunastus- ja vaihtopyynnöt toteutetaan pääsääntöisesti pyyntöpäivän rahastoosuuden arvoon, joka lasketaan pyyntöpäivää seuraavana pankkipäivänä. Tapiola Japani ja Aasia-Tyynimeri Ennen kello tulleet lunastus- ja vaihtopyynnöt toteutetaan pyynnön esittämispäivää seuraavan pankkipäivän arvoon, joka lasketaan kahden pankkipäivän kuluttua pyynnön esittämisestä. Mainittujen kellonaikojen jälkeen saapuneet lunastustoimeksiannot toteutetaan sitä seuraavan pankkipäivän osuuden arvolla. Lunastuksesta saatavat varat, vähennettynä mahdollisella lunastuspalkkiolla, maksetaan rahaston pankkitililtä osuudenomistajan ilmoittamalle pankkitilille arvonlaskennan valmistuttua. Riippuen pankkien välisistä sopimuksista, rahat ovat osuudenomistajan tilillä pääsääntöisesti 1-3 pankkipäivän kuluessa arvonlaskennan valmistumisesta. Rahastoyhtiö voi jättää merkinnän tai lunastuksen toteuttamatta, mikäli asiakasta ei ole pystytty tunnistamaan sijoitusrahastolain vaatimalla tavalla. Lunastuspyyntö voidaan peruuttaa vain rahastoyhtiön suostumuksella. Tuoton maksaminen Rahastoyhtiön varsinainen yhtiökokous päättää vuosittain rahaston tilinpäätöksen vahvistamisen yhteydessä rahaston tuotto-osuudenomistajille maksettavan tuoton määrästä ja sen maksamisesta. Tuotto-osuuksille maksettu tuotto vähennetään tuotto-osuuksille laskettavasta rahaston pääomasta. Tuotto maksetaan tuotto-osuuden omistajalle rahastoyhtiön yhtiökokouksen määräämänä maksupäivänä, kuitenkin viimeistään yhden kuukauden kuluttua rahastoyhtiön varsinaisesta yhtiökokouksesta. Tuotto maksetaan tuotto-osuudenomistajan osuusrekisteriin ilmoittamalle pankkitilille, ellei toisin sovita. Jos tuotto-osuudenomistaja ei ole ilmoittanut rahastoyhtiölle pankkitiliä, jolle tuotto voidaan maksaa, siirretään tuotto, jota ei ole nostettu kolmen vuoden kuluessa sen maksupäivästä lukien, takaisin rahaston omaisuuteen. KULUT JA PALKKIOT Rahasto-osuudenomistaja maksaa osan kuluista erillisinä palkkioina, osa peritään rahastolta ja vähennetään suoraan rahaston arvosta. Sijoittajalta erikseen veloitettavia palkkioita ovat merkintä- ja lunastuspalkkiot, jotka vähennetään sijoitettavasta tai lunastettavasta summasta. Suoraan rahaston arvosta vähennettävä palkkio on vuosittainen hallinnointipalkkio, jonka rahastoyhtiö veloittaa sijoitusrahastolta. Hallinnointipalkkiolla katetaan rahaston hallinnoinnista ja säilytysyhteisön palveluista aiheutuneet kulut. Myös sijoitusrahaston varojen sijoittamisesta aiheutuvat mahdolliset kaupankäyntikulut veloitetaan suoraan rahastolta. Näitä kustannuksia (hallinnointipalkkio sekä kaupankäyntikulut) ei siis erikseen veloiteta osuudenomistajalta, vaan ne on jo vähennetty rahaston julkaistavassa arvossa. Rahasto-osuudet on tarkoitettu pitkäaikaisiksi sijoituskohteiksi. Tämän vuoksi rahastoyhtiöllä on normaalin lunastuspalkkion lisäksi oikeus periä 2 %:n suuruinen lunastuspalkkio, jos osuudenomistaja lunastaa osuutensa alle 1, 3 tai 6 kuukauden kuluessa (rahastosta riippuen) niiden merkinnästä. Tämä lyhytaikaisen sijoituksen lunastuspalkkio hyvitetään kokonaisuudessaan rahastolle. Yhtiö voi poiketa tämän esitteen mukaisista palkkioista kokonaisasiakkuuden perusteella. Lisätietoa palkkiosta löytyy kyseisen rahaston säännöistä. RAHASTO-OSUUDEN ARVO JA SEN JULKISTAMINEN Rahastoyhtiö laskee rahaston sekä rahasto-osuuden arvon jokaisena pankkipäivänä sijoitusrahastolain sekä rahaston sääntöjen mukaisesti. Rahaston arvo lasketaan siten, että rahaston varoista vähennetään rahastoa koskevat velat. Rahaston arvo on saatavissa päivittäin rahastoyhtiöstä. Arvonlaskennan virheistä pidetään rahas- 3\n4 tokohtaista listaa, johon osuudenomistajalla on oikeus tutustua. RAHASTOyhtiö Sijoitusrahaston hallinnoinnista ja salkunhoidosta vastaa Tapiola Varainhoito Oy. Tapiola Varainhoidon toimialana on harjoittaa sijoitusrahastotoimintaa ja siihen olennaisesti liittyvää toimintaa sekä omaisuudenhoitoa, sijoitusneuvontaa ja sijoitusrahastojen ja yhteissijoitusyritysten osuuksien säilytys- ja hoitopalvelua. Tapiola Varainhoito Oy on Suomen kaupparekisteriin merkitty rahastoyhtiö, y-tunnus Tapiola Varainhoidon osoite on Tapiola Varainhoito Oy, TAPIOLA, puh , faksi ja Rahastoyhtiö voi käyttää ulkopuolisia palveluita, kuten kirjanpito-, salkunhoito-, tietotekniikka- ja neuvontapalveluita. Merkintä- ja lunastustoimeksiantojen vastaanottopalveluitahoitavat Tapiola-ryhmänpalvelutoimistot ja vakuutusedustajat. Rahastojen markkinointia hoitaa Tapiola-ryhmä. Rahastokatsaukset Rahaston tilikausi on kalenterivuosi. Rahastoyhtiö laatii rahastosta vuosikertomuksen ja puolivuotiskatsauksen. Ne ovat saatavilla rahastoyhtiöstä, vuosikertomus viimeistään kolmen kuukauden kuluessa tilikauden päättymisestä lukien ja puolivuotiskatsaus kahden kuukauden kuluessa katsauskauden päättymisestä lukien. Rahastoyhtiö julkaisee rahastosta rahastoesitteen ja yksinkertaistetun rahastoesitteen tai avaintietoesitteen. Esitteet, katsaukset ja säännöt ovat maksutta saatavilla rahastoyhtiöstä. lisätietoja etämyynnistä Etäsopimiseen ja -sopimukseen sovelletaan Suomen lakia ja ennakkotiedot annetaan Suomen lainsäädännön mukaisina. Ennakkotiedot, sopimusehdot ja asiakaspalvelu ovat saatavilla suomen ja ruotsin kielellä. Kuluttajalla ei ole oikeutta peruuttaa etäsopimuksena tehtyä rahastomerkintää sen jälkeen kun hän on maksanut merkinnän. Sijoituksella ei kuitenkaan ole vähimmäiskestoaikaa. Lyhytaikaisista (rahastosta riippuen alle 1, 3 tai 6 kk) sijoituksista voidaankuitenkin periä tavallista suurempi lunastuspalkkio. Erimielisyyksien ratkaisu Palveluun ja sopimuksiin liittyvissä kysymyksissä asiakkaan tulee ottaa ensisijaisesti yhteyttä Tapiola Varainhoidon asiakaspalvelunumeroon Rahastoyhtiölle tulee viipymättä ilmoittaa palveluun liittyvästä virheestä ja siihen mahdollisesti liittyvästä vaatimuksesta. Jos erimielisyyteen ei neuvotteluissa löydy ratkaisua, asiakas voi ottaa yhteyttä Arvopaperilautakuntaan. Se neuvoo, ohjaa ja etsii ratkaisuja asioissa, jotka koskevat arvopaperimarkkinalainsäädännön ja siihen liittyvien viranomaismääräysten sisältöä ja sopimusehtojen soveltamista, hyvää arvopaperikauppatapaasekä muita arvopaperikäytäntöä koskevia asioita. Maksuton palvelu on käytössä kaikille eiammattimaisille sijoittajille. Vakuutus- ja rahoitusneuvonta, Arvopaperilautakunta, Porkkalankatu 1, Helsinki. Avoinna mape Puhelin , faksi ja sähköposti Asiakas voi myös saattaa erimielisyydet Suomessa olevan asuinpaikkansa käräjäoikeuden tutkittavaksi. 4\n5 SIJOITUSRAHASTO VIRHELUOKKA OLENNAISEN VIRHEEN RAJA (RAHASTON ARVOSTA) Sijoitusrahasto Tapiola Eurooppa I 0,5 % Sijoitusrahasto Tapiola Suomi I 0,5 % Sijoitusrahasto Tapiola Kuluttaja I 0,5 % Sijoitusrahasto Tapiola Kasvu I 0,5 % Erikoissijoitusrahasto Tapiola Kehittyvät Markkinat I 0,5 % Sijoitusrahasto Tapiola USA I 0,5 % Erikoissijoitusrahasto Tapiola Japani I 0,5 % Erikoissijoitusrahasto Tapiola Infra I 0,5 % Sijoitusrahasto Tapiola Hyvinvointi I 0,5 % Sijoitusrahasto Tapiola Maailma 50 II 0,3 % Sijoitusrahasto Tapiola Maailma 80 I 0,5 % Sijoitusrahasto Tapiola 2015 II 0,3 % Sijoitusrahasto Tapiola 2020 I 0,5 % Sijoitusrahasto Tapiola 2025 I 0,5 % Sijoitusrahasto Tapiola 2035 I 0,5 % Sijoitusrahasto Tapiola Korkomaailma III 0,2 % Erikoissijoitusrahasto Tapiola High Yield III 0,2 % Sijoitusrahasto Tapiola Lyhytkorko IV 0,1 % Sijoitusrahasto Tapiola Pitkäkorko III 0,2 % Sijoitusrahasto Tapiola Yrityskorko III 0,2 % Sijoitusrahasto Tapiola Maailma 20 II 0,3 % Sijoitusrahasto Tapiola 2045 I 0,5 % Erikoissijoitusrahasto Tapiola Aasia-Tyynimeri I 0,5 % Sijoitusrahasto Tapiola Kassakorko IV 0,1 % Erikoissijoitusrahasto Tapiola Itä-Eurooppa I 0,5 % Sijoitusrahasto Tapiola Suoja III 0,2 % Sijoitusrahasto Tapiola Osinko IV 0,1 % Erikoissijoitusrahasto Tapiola Keh. Korkomarkkinat IV 0,1 % Erikoissijoitusrahasto Tapiola Korko ETF IV 0,1 % Erikoissijoitusrahasto Tapiola Osake ETF IV 0,1 % Sijoitusrahastojen luokittelu volatiliteetin mukaan arvonlaskennan olennaista virhettä määriteltäessä I luokka: sijoitusrahastot, joiden vuotuinen volatiliteetti on 10 % II luokka: sijoitusrahastot, joiden vuotuinen volatiliteetti on 5 % ja < 10 % III luokka: sijoitusrahastot, joiden vuotuinen volatiliteetti on 2 % ja < 5 % IV luokka: sijoitusrahastot, joiden vuotuinen volatiliteetti on 2% Olennaisena arvonlaskennan virheenä voidaan pitää ainakin sellaista virhettä, joka on suuruudeltaan 0,5 % sijoitusrahaston arvosta luokkaan I kuuluvissa sijoitusrahastoissa 0,3 % sijoitusrahastojen arvosta luokkaan II kuuluvissa sijoitusrahastoissa 0,2 % sijoitusrahastojen arvosta luokkaan III kuuluvissa sijoitusrahastoissa 0,1 % sijoitusrahastojen arvosta luokkaan IV kuuluvissa sijoitusrahastoissa 5\nSijoitusrahasto Sampo Tavoite 203 0\nSijoitusrahasto Sampo Tavoite 203 0 Ratkaisurahastot Yksinkertaistettu rahastoesite Yksinkertaistettu rahastoesite on voimassa 16.6.2010 alkaen. 1 TIEDOT RAHASTOSTA Sijoitusrahasto Sampo Tavoite 2030 on\nSijoitusrahasto Danske Invest Japani Osake\nSijoitusrahasto Danske Invest Japani Osake Perusosakerahastot Yksinkertaistettu rahastoesite Yksinkertaistettu rahastoesite on voimassa 31.3.2010 alkaen. 1 TIEDOT RAHASTOSTA Sijoitusrahasto Danske Invest\nSijoitusrahasto Danske Invest Arvo Venäjä\nSijoitusrahasto Danske Invest Arvo Venäjä Kehittyvien markkinoiden osakerahastot Yksinkertaistettu rahastoesite Yksinkertaistettu rahastoesite on voimassa 3.6.2009 alkaen. 1 TIEDOT RAHASTOSTA RAHASTON\nSijoitusrahasto Danske Invest Suomi Kasvuosake\nSijoitusrahasto Danske Invest Suomi Kasvuosake Tyyli- ja teemaosakerahastot Yksinkertaistettu rahastoesite Yksinkertaistettu rahastoesite on voimassa 3.6.2009 alkaen. 1 TIEDOT RAHASTOSTA RAHASTON RISKIPROFIILI\nSijoitusrahasto Danske Invest Mustameri\nSijoitusrahasto Danske Invest Mustameri Kehittyvien markkinoiden osakerahastot Yksinkertaistettu rahastoesite Yksinkertaistettu rahastoesite on voimassa 18.5.2010 alkaen. 1 TIEDOT RAHASTOSTA Sijoitusrahasto\nSijoitusrahasto Danske Invest MediLife\nSijoitusrahasto Danske Invest MediLife Tyyli- ja teemaosakerahastot Yksinkertaistettu rahastoesite Yksinkertaistettu rahastoesite on voimassa 26.2.2010 alkaen. 1 TIEDOT RAHASTOSTA Sijoitusrahasto Danske\nSijoitusrahasto Arvo Nordic Value\nSijoitusrahasto Arvo Nordic Value Tyyli- ja teemaosakerahastot Yksinkertaistettu rahastoesite Yksinkertaistettu rahastoesite on voimassa 13.6.2011 alkaen. 1 TIEDOT RAHASTOSTA Sijoitusrahasto Arvo Nordic\nSijoitusrahasto Danske Invest Arvo Itä-Eurooppa\nSijoitusrahasto Danske Invest Arvo Itä-Eurooppa Kehittyvien markkinoiden osakerahastot Yksinkertaistettu rahastoesite Yksinkertaistettu rahastoesite on voimassa 3.6.2009 alkaen. 1 TIEDOT RAHASTOSTA Sijoitusrahasto\nSijoitusrahasto Danske Invest Finland\nSijoitusrahasto Danske Invest Finland Perusosakerahastot Yksinkertaistettu rahastoesite Yksinkertaistettu rahastoesite on voimassa 16.6.2010 alkaen. 1 TIEDOT RAHASTOSTA Sijoitusrahasto Danske Invest Finland\nSijoitusrahasto Danske Invest Pohjoisen Parhaat\nSijoitusrahasto Danske Invest Pohjoisen Parhaat Perusosakerahastot Yksinkertaistettu rahastoesite Yksinkertaistettu rahastoesite on voimassa 3.6.2009 alkaen. 1 TIEDOT RAHASTOSTA Sijoitusrahasto Danske\nSijoitusrahasto Danske Invest China Kehittyvien markkinoiden osakerahastot Yksinkertaistettu rahastoesite Yksinkertaistettu rahastoesite on voimassa 16.6.2010 alkaen. 1 TIEDOT RAHASTOSTA Sijoitusrahasto


Yhtiö väittää olevansa ensimmäinen toimittaja, joka tarjoaa sekä sovellusten integraatioon että datan keräämiseen tarkoitetun ohjelmiston osana yhtenäistä sovellusinfrastruktuurialustaa.\nOhjelmassa eri sovellukset ja liiketoimintaprosessit voivat jakaa ja hyödyntää samaa informaatiota. Käyttäjä saa näkymän esimerkiksi itsepalveluportaaleihin, asiakaspalvelujärjestelmiin tai toimitusketjun sovelluksiin.\nXML-teknologiaan pohjautuvan ohjelman avulla voidaan koota tietoa sekä palomuurin sisältä että ulkoa tietolähteen sijainnista, formaatista ja tyypistä riippumatta yhtenäisellä tavalla. BEA kertoo ohjelmiston vähentävän tarvetta rakentaa räätälöityjä yhteyksiä taustajärjestelmiin.\nOhjelmiston ensimmäinen maailmanlaajuinen integraattori on Cap Gemini Ernst & Young.


kauhu · mysteerit · historia · tietokirjallisuus · 1930-luku · salaseurat · dekkarit · 1910-luku · elämäkerrat · esikoisteokset · 1920-luku · toinen maailmansota · sarjakuvat · 1940-luku · outous · natsit · vaihtoehtohistoria · huumeet · rock-musiikki · taide\nUmberto Eco: Foucaultin heiluri\nKolme milanolaiselle pienkustantamolle työskentelevää älykköä alkaa koota rajatieteitä käsittelevää kirjasarjaa. Intensiivinen tutkimustyö aiheen parissa johtaa vähitellen uskomattomalta vaikuttavan, maailmanhistorian käännekohtiin tiiviisti nivoutuvan yhteensattumien sarjan jäljille. Pian ystävykset alkavat uskoa, että tapahtumat eivät ole olleet ... Lue koko vinkki »\nIra Levin: Rosemaryn painajainen\nIra Levin reagoi nopeasti, kun Anton LaVey perusti Church of Satanin vuonna 1966, julistaen uuden ajanlaskun alkaneen. Saatanan vuosi 1 esiintyy jo Rosemaryn painajaisessa, joka ilmestyi 1967. Saatanallisilla teemoilla siis liikutaan. Kirjan alku tosin on varsin hempeä: Rosemary ja Guy Woodhouse muuttavat uuteen kotiin (vastoin Rosemaryn ystävän... Lue koko vinkki »\nKaupunkimatkailijan kävelyopas : Berliini


Turistikko: syyskuuta 2013\nLähettänyt Pappa klo 8.00 3 kommenttia:\nTunnisteet: Columbus, Ohio, sanaristikko, USA\nKulutusyhteiskunnan roskiksesta lapsenlapseni löysivät kiinnostavia leluja. Esim. tämän vain vähän särkyneen pähkinänsärkijän, joita jotkut keräilevät ja joista maksetaan satasiakin.\nLähettänyt Pappa klo 8.00 2 kommenttia:\nPääsi Amerikanraudasta löpö loppumaan... Siis vanhasta volkkarista... Ei oikeesti. Tämä on amerikkalaista historiaa näytillä tiedekeskus Cosilla.\nKauden avaus-ristikon ratkaisu\nEhkä ihmettelit, miksi TBDBITL? Kuvassa kentälle marssivan soittokunnan nimi on The Best Damn Band In The Land. ( Katso tästä! )Väittävät sitä maailman suurimmaksi vaski- ja lyömäsoitinorkesteriksi. - Ei mikään Retuperän WBK.\nCollege Football-kausi alkaa. Ohio State Buckeyes ( Bucks ), Columbuksen lemmikki, villitsee 105 000-päisen stadioninsa yleisön juhlallisissa avajaisissa.\nYhtenä vaikeana aamuna, kun piti pukeutua huomasin... Ei vaineskaan. Ei ollut minun kaappini. Cosin avaruusosastolla tämä on bongattu. Olisi siellä ollut wessakin, mutta jätin kokeilematta, näytti enemmän sähkötuolilta.


2H+KK , kerrostalo, 973 €/kk, 51 m²\nTilava ja siisti kaksio Rastasmäen viihtyisältä ja luonnonläheiseltä alueelta\nTässä Lumo-vuokrakodissa on tammilaminaatilattia ja maalatut seinät. Seinissä voi esiintyä normaalia asumisen jälkeä. Tarjoamme asukkaalle maalit ja tarvikkeet omatoimimaalaukseen. Maalisävyn voi valita juuri vapaasti omaan makuun ja sisustustyyliin sopivaksi.\nAvokeittiössä on vaalean harmaat kaapistot ja laminaattia muistuttavat työtaso. Astianpesukoneelle on liitäntä ja tila.\nKylpyhuoneessa on laatoitettu vaalean ja tumman harmaan sävyin. Pyykinpesukoneelle löytyy liitos ja tila.


Tuontivillasta suurin osa tehotuotettua — kotimaista poltetaan – Kemikaalicocktail\n”Eläinten kasvattaminen vaatii paljon maapinta-alaa, luonnonvaroja, energiaa ja vettä. Valtavien tilojen lammaslaumat aiheuttavat eroosiota ja luonnon monimuotoisuuden vähenemistä. Lampaiden kasvatus saa aikaan suuria määriä ilmastonmuutosta pahentavia metaanipäästöjä. Suurilla lammastiloilla elinolosuhteet ovat usein erittäin huonot ja eläinten kuolleisuus korkea.\nKäsittääkseni Suomessa ei ole teho-lammastiloja lainkaan ja sikäli kotimainen villa on tuontivillaan nähden eettinen valinta. Ongelma vain on siinä, että suomalaisen villan potentiaali hukataan. Parhaillaan suomalaisesta lampaan villasta poltetaan ja ajetaan maakuoppiiin liki puolet. (Samalla kun ulkomailta tuodusta villasta suurin osa on tehotuotettua ja eettisesti arveluttavaa.) Tilanne ei ole ongelmallinen vain meillä, vaan kyse on Euroopan laajuisesta ongelmasta; Ruotsissa villasta hukataan tutkitusti 60%. Tilanne on tämä, koska hävittäminen on halvempaa, kuin materiaalin jalostaminen käyttöön. ”Villan työstäminen kehräämökuntoon vaatii tuottajalta paljon työtä keritsemisessä, lajittelussa, pakkaamisessa ja kuljetuksessa eikä siitä maksettava hinta kata työpanosta. Osa villasta päätyykin jo tiloilla kompostiin.” kertoo Ylen juttu parin vuoden takaa. Myssyfarmin perustaja Anna Rauhansuu (kuvassa alla) vahvistaa hävikkivillaongelman ja toteaa, että tilanne on tämä, koska villa on ”vain sivutuote”. Varsinainen bisnes tehdään lampaanlihalla, taljat ja langat ovat marginaalista tuloa siinä sivussa.\nRauhansuuta harmittaa lisäksi alan viherpesu: ”Kaikkien tärkeintä on kuitenkin se, miten kauan tuote kestää käyttöä. Heikkolaatuisten ja lyhytikäisten teepaitojen ompelu luomupuuvillasta Intiassa ei todellakaan ole mikään ekoteko vaan ympäristörikos” hän tuhahtaa. Osallistuessaan alkuvuodesta Berliinissä eettisen muodin suurtapahtumaan, the Ethical Fashion Show´hun, havahtui Rauhansuu alan yksipuoliseen ajatteluun:\n”Näytti siltä, että valtaosalle eettinen muoti tarkoittaa vain sertifioituja raaka-aineita, kaikki muu pysyy ennallaan. Suunnitellaan perus teeppareita kivoilla teksteillä, valitaan luomupuuvilla raaka-aineeksi ja brändätään kaikki kivasti. Teetetään kangaskasseja, joissa lukee ”Be the change you want to see” tai ”There is no planet B” ja ollaan kovin eettisiä. Vai ollaanko? Todellisuudessa mikään ei muutu, raaka-aine vaan on luomulaatuista ja se ei vielä itsessään tee mistään tuotteesta eettistä. Kuten ei sekään, että myynnistä lahjoitetaan tietty marginaalinen prosenttiosuus hyväntekeväisyysjärjestölle. Se on viherpesua, se on päälle liimattu markkinointikikka. En kyseenalaista järjestötyön tärkeyttä, mutta omaa liiketoimintaa muutetaan vain todella muuttamalla alan konventioita, oletettuja toimintatapoja.”\nPäätämme tuotekohtaiset korvaukset mummojen kanssa yhdessä ja he ovat palkkaansa erittäin tyytyväisiä. Myssymummojen palkoista keskustellaan säännöllisesti neulepalstoilla netissä ja mummot ovat yksimielisesti ilmaiseet kantansa, siihen etteivät he halua palkkioita julki: ”Mitä sitä muiden kadehtumaan.” Ymmärrän tämän hyvin, joskus laskin että myymällä villasukkia 25e/pari pimeästi pääsee noin 25 sentin tuntikorvaukseen. Uskallan väittää, ettei itse neuloen ja tuotteita myyden samanlaisiin ansioihin (verot maksaen) pääse millään. Mummot ovat työstään tosi ylpeitä ja palkkarahoilla on esimerkiksi reissattu Euroopassa tai vaikkapa lennetty kuumailmapallolla. Toivon, että kaikki muutkin voisivat olla iloisia mummojen puolesta.\nJa henkilökohtaisesti en ymmärrä villan hävitystä,koska myös villaa voi käyttää vaikka mihihin;eristeeksi,parantamaan lumpun laatua (eikö osaa lumpua käytetä öljyntorjuntaan),jalostukseen;huopa-jalostettu huopa,ym. Onhan meillä muukin kierrätys laitettu ’kuriin’,miksi he saavat polttaa villan?!Eihän me kierrätetä paperia poltettavaksi!Ja hävikkiruuat myydään alennuksella!\nSaisiko linkin tutkimustulokseen siitä, että ”Suomessa poltettaisiin ja ajettaisiin maakuoppiin lampaan villasta liki puolet”? Siis vuonna 2018. Ruotsin tutkimuskin on vuodelta 2015. Faktoja pliis, ei luuloja ja väittämiä, kerta niillä syötte omaa uskottavuutta ne