Oravanpesä: ILMAKASVIEN KYLPYPÄIVÄ.\nOlen tainnut joskus todeta, että torstaisin on saunavuoroni, kukkien kastelu- ja ilmakasvien kylpypäivä. Kastelen kaikki viherkasvit viikottain, kaktukset, sukkulentit ja kellarissa talvisäilössä olevat pelargonit, kuun ensimmäisenä torstaina. Ilmakasvit kylpevät joka toinen viikko.\nLöysin muutama viikko sitten Kierrätyskeskuksen ilmaisteltasta mahtavan ammeen tillandsioille - lasisen kakkuvuoan. Vuoan pieni koristeellisuus on vastustamattoman vanhanaikaista ja antaa ilmakasvien kylpyhetkelle ylellisen leiman. :) Ollapa itselläkin noin tyylikäs amme. Ei ehkä kuitenkaan lasisena. Parikymmenen minuutin kylvyn jälkeen kasvit saavat kuivatella hetkisen keittiöpyyhkeen päällä, ennen kuin siirrän ne omiin lasikupliinsa ja himmelitimanttiin.\nKeittiöliina on tilattu UGUiSU-nettikaupasta. Olen tainnut mainita tästä kaupasta monesti ennenkin? Rrrrakastan japanilaisen Hiki-sanin pettämätöntä tyylitajua valitessaan tuotteita sekä Azabujunanissa olevaan pikkuputiikkiin että nettikauppaan. Kissa-aiheinen liina on tämän vuoden kalenteripyyhe, viime vuotisen ulkoasun voi kurkata vanhasta postauksesta. Pyyhe on japanilaisen Fog Linen Workin valmistama. Siinä toinen rakastamani japanilaisbrändi.\nTunnisteet: floorat, Japani, kamat, kipot ja kupit, muilla mailla, ostokset, rätit ja lumput


131 m² Sibeliuksenkatu 18-22, 04400 Järvenpää Liiketila vuokrattavana - Oikotie 15594936\nVuokrataan 1. kerroksen liiketila. Tila remontoidaan, tai vuokralainen voi remontoida tilan haluamaansa tasoon. Vuokralaiset voivat myös vuokrata varastotilaa. Kiinteistö sijaitsee Järvenpään keskustan ytimessä kävelykatu Jannen varrella, torin ja Prisman läheisyydessä. Bussipysäkki löytyy talon vierestä, ja juna-asemalle on vain viiden minuutin kävelymatka. Ota yhteyttä ja kysy lisätietoja!


Lujitemuovivene Pyhäjärvivene soutuvene - Kaustinen - Nettivene\nPoikkeuksellisen iso soutuvene. Pituus 5.7m, leveys 1.8m. Perämoottoriksi sopii 4hp:n moottorista ylöspäin n. 15hp kokoluokkaan oleva moottori. Kulkee sähköperämoottorillakin kohtuullisesti ja soutaminen on yllättävän mielekästä vaikka vene on todella suuri. Irrotettavat penkit, jolloin veneeseen mahtuu paljon tavaraa. Penkit ovat olleet ruuveilla, mutta muutettu ajan saatossa irrotettaviksi, kun on huomattu niiden toimivan erinomaisesti silloin, jos haluaa esim. kuljettaa paljon tavaraa. Vene on kohtuullisen painava, mutta kertoo hyvästä runkomateriaalista, joka on muovia. Tehty Huittisten vankilassa isoille järville ja merelle. Vaihdan kajakiin tai kanottiin, myös pieni RIB-vene moottorilla sopii vaihdossa. Itsellä ei ole tarvetta näin suurelle veneelle. Kuvissa vene näyttää likaiselta, kun kuva on otettu juuri kun alkoi satamaan, joten läiskät ovat vain vettä.\nLujitemuovivene Pyhäjärvivene Soutuvene\nPoikkeuksellisen iso soutuvene. Pituus 5.7m, leveys 1.8m. Perämoottoriksi sopii 4hp:n moottorista ylöspäin n. 15hp kokoluokkaan oleva moottori. Kulkee sähköperämoottorillakin kohtuullisesti ja soutaminen on yllättävän mielekästä vaikka vene on todella suuri. Irrotettavat penkit, jolloin veneeseen mahtuu paljon tavaraa. Penkit ovat olleet ruuveilla, mutta muutettu ajan saatossa irrotettaviksi, kun on huomattu niiden toimivan erinomaisesti sil...Lue lisää »\nPoikkeuksellisen iso soutuvene. Pituus 5.7m, leveys 1.8m. Perämoottoriksi sopii 4hp:n moottorista ylöspäin n. 15hp kokoluokkaan oleva moottori. Kulkee sähköperämoottorillakin kohtuullisesti ja soutaminen on yllättävän mielekästä vaikka vene on todella suuri. Irrotettavat penkit, jolloin veneeseen mahtuu paljon tavaraa. Penkit ovat olleet ruuveilla, mutta muutettu ajan saatossa irrotettaviksi, kun on huomattu niiden toimivan erinomaisesti silloin, jos haluaa esim. kuljettaa paljon tavaraa. Vene on kohtuullisen painava, mutta kertoo hyvästä runkomateriaalista, joka on muovia. Tehty Huittisten vankilassa isoille järville ja merelle. Vaihdan kajakiin tai kanottiin, myös pieni RIB-vene moottorilla sopii vaihdossa. Itsellä ei ole tarvetta näin suurelle veneelle. Kuvissa vene näyttää likaiselta, kun kuva on otettu juuri kun alkoi satamaan, joten läiskät ovat vain vettä. Piilota »\nKatso myytävänä olevat Lujitemuovivene Pyhäjärvivene vaihtoveneet »\nNettivene ID 661116


Verotulot ja Sonera lisäbudjetin rahasammot - Talous - Uutiset - MTV.fi\nVerotulot ja Sonera lisäbudjetin rahasammot\nTalous Julkaistu 08.05.2000 19:10\nValtio maksaa tänä vuonna lainojaan pois kaikkiaan 17,2 miljardin markan edestä. Tänään valmistuneessa alustavassa lisäbudjettiesityksessä valtionvelan nettokuoletusten määrää on nostettu 11,3 miljardia markkaa kuluvan vuoden varsinaiseen talousarvioon verrattuna. Rahaa velanmaksuun valtio saa Soneran osakkeiden myynnistä ja verotuksesta.\nValtiovarainministeriön luonnokseen kuluvan vuoden lisätalousarvioksi on kirjattu Soneran osakkeiden myyntituloja 10,4 miljardin markan edestä. Valtio myi maaliskuussa 22 miljoonaa osaketta, joista kertyi nettotuloa vajaat 12 miljardia markkaa. Valtion omistusosuus yhtiössä on myynnin jälkeen hieman yli 54 prosenttia.\nValtiolle kertyy tänä vuonna myös verotuloja ennakoitua enemmän. Lisäbudjettiluonnoksessa on lisäystä tulo- ja varallisuusveroon viiden miljardin markan verran. Koko vuoden tuoton on arvioitu nousevan 72,2 miljardiin markkaan. Arvonlisäveroa kertyy valtiovarainministeriön laskelmien mukaan runsas miljardi markkaa yli varsinaiseen budjettiin merkityn 55,2 miljardin.\nHenkilöautojen kauppa on käynyt sen verran vilkkaasti, että autoveron tuottoarviota on nostettu 400 miljoonalla markalla. Sammon ja Leonian omistusjärjestelyt ovat tuoneet valtiolle Leonian omistajana runsaan kahden miljardin markan ylimääräiset osingot. Muut lisäbudjettiluonnoksen tulot koostuvat lähinnä EU:n erilaisten tukien maksatusaikataulun muutoksista.\nEhdotus julki ensi kertaa\nUuden julkisuuslain mukaisesti valtiovarainministeriön ehdotus julkistettiin nyt ensimmäistä kertaa valmistelujen tässä vaiheessa. Ehdotuksessa tulojen määrä on 19,5 miljardia, mistä pääosa on Sonera-rahoja. Kun velanhoito ja vastaavat kulut jätetään pois, varsinaisten menojen määräksi jää budjettipäällikkö Timo Viherkentän mukaan runsaat neljä miljardia markkaa.\nEhdotuksesta käydään vielä neuvottelukierros valtiovarainministeriön ja eri ministeriöiden kesken. Sen jälkeen valtiovarainministeriö tuo lopullisen ehdotuksensa koko hallituksen neuvotteluun 16. toukokuuta.\nTelakoille ei esitetä lisää tukea\nTelakkatukeen ei valtiovarainministeriön luonnoksessa esitetä mitään lisäystä. Kauppa- ja teollisuusministeriö on toivonut lisärahaa, eikä siellä asiaa pidetä vielä ollenkaan loppuunkäsiteltynä. Varsinaisessa budjetissa telakkatukeen on tälle vuodelle 75 miljoonaa markkaa.\nKunnat ovat saamassa harkinnanvaraisiin avustuksiin lisää 100 miljoonaa markkaa, mistä hallitus sopi jo kevään ns. kehysneuvottelujen yhteydessä. Samoin luonnokseen sisältyvät tielaitosuudistuksen yhteydessä sovitut lisäykset perustienpitoon (194 milj.) ja uusiin tiehankkeisiin (500 milj.).\nEuron heikentyminen paisuttaa laskuja\nYhdysvaltain dollarin vahvistuminen tuntuu Hornet-hävittäjien laskussa. Puolustusvoimat saa 120 milj. markkaa lisää laskuista selviytymiseen. Euron heikkeneminen ja yleinen korkotason nousu kasvattavat valtion velkojen korkomenoja 368 milj. markkaa. Budjettiesityksessä korkomenoiksi oli arvioitu 4,1 miljardia.\nSuomelle ensi syksynä tuleva puheenjohtajuus YK:n yleiskokouksessa tuo paitsi kunniaa myös menoja. Lisäbudjettiluonnoksessa niihin on varattu 800 000 markkaa.\nPörssikatsaus Suomalaiset luottavat euroon


Kultaisen Akatemian tausta ja tavoitteet – Aurinko-Maa ry\nKultaisen Akatemian tausta ja tavoitteet\nKultaisen Akatemian perustaja\nYvonne Wassini ja Asger Lorentsen\nKultaisen Akatemian (aikaisempi nimi Kultainen Mysteerikoulu) perustaja oli Asger Lorentsen (1947-2012), tanskalainen esoteerinen kouluttaja, reinkarnaatioterapeutti ja kirjailija, joka on suorittanut yliopistotutkinnon historiassa ja teologiassa, toiminut opettajana akateemisessa maailmassa ja tehnyt väitöskirjan amerikkalaiseen 7. säteen yliopistoon. Hän on perustanut Tanskaan sekä Kreetalle keskukset, jotka tarjoavat monipuolista henkistä koulutusta.\nAsger Lorentsen toimi aktiivisesti ekumeenisena sillanrakentajana esoteeristen, henkisten ja perinteisen kristinuskon yhteisöiden välillä. Hän on Kultaisen Graalin Järjestön, Kultaisen Piirin ja The Golden Foundationin perustaja. Asger Lorentsen toimi kansainvälisenä kouluttajana, ja hänen koulutuksiaan järjestettiin vuosittain myös Suomessa. Hän on kirjoittanut 20 kirjaa. Kirjoista kolme on käännetty suomeksi.\nAsger Lorentsenin (1947-2012) vaimo Yvonne Wassini on taidemaalari, joka kouluttaa mm. tulevaisuuden papittaria. Kuvassa Asger ja Yvonne ovat Kreetalla sijaitsevan retriittikeskuksen etupihalla.\nKultaisen Akatemian taustalla\nNäkyvällä tasolla olemme joukko opettajia, teknisiä asiantuntijoita ja organisaatiohenkilökuntaa Tanskan Kultaisesta Piiristä (The Golden Circle), kansainvälisestä Kultaisen Graalin Järjestöstä (The Order of the Golden Grail) ja suomalaisesta yhdistyksestä (Aurinko-Maa ry). Olemme myös kansainvälinen opettajien sekä ryhmänvetäjien verkosto, joka on omistautunut maailman palvelulle yhteistyössä rakkauden ja viisauden valtakunnan kanssa.\nNäkymättömällä tasolla olemme inspiraation tuojia hengen valtakunnasta, ja olemme sitoutuneet rakentamaan kultaisen sillan eli planetaarisen antahkaranan ihmiskunnan ja rakkauden ja viisauden valtakunnan välille. Inspiraation antajista erityisesti toisen säteen Ashram ja sen Mestari Kuthumi ovat osallisina maailmanlaajuisessa koulutusprojektissa, joka tulee sisältämään verkostoon perustuvia akatemioita, yliopistoja ja mysteerikouluja.\nSekä näkyvällä että näkymättömällä tasolla olemme sitoutuneet viemään ihmiskuntaa eteenpäin perustuen rakkauteen ja viisauteen, sekä inspiroimaan sitä yhdistämään transsendentin universaalisuuden, ja fyysisen tason monimuotoisuuden, Yhden Elämän ilmentymänä.\nKultaisen Akatemian tavoitteet\nKultaisen Akatemian tavoitteena on\n1. Antaa nykyajan henkisesti suuntautuneelle ihmiselle mahdollisuus henkiseen koulutukseen asuinpaikasta riippumatta.\n2. Stimuloida henkisiä ihmisiä yhteistyöhön valomaailman kanssa maailmanpalvelussa, sekä seuraavissa impulsseissa.\n3. Tukea oppilaissa sielun vaikutuksen vahvistumista ja henkistä oivaltamista perustuen:\nhenkisen identiteetin ja sieluntarkoituksen monimuotoisuuteen\nvihkimysprosessiin alkaen persoonakeskeisyydestä kohti puhdasta olemista ja itsen unohtavaa palvelua\nKultaisen Akatemian opetusaiheet\nKultaisessa Akatemiassa tiivistyy Tanskassa Kultaisessa Piirissä vuonna 1994 aloitettu sekä tanskan- että englanninkielinen henkinen koulutus. Englanninkieliset videot, meditaatiot ja harjoitukset on nauhoitettu Tanskassa, Suomessa vuosina 2009 – 2012. Useimmat opettajat ovat joko Tanskasta tai Suomesta. Pääopettajana toimi vuoteen 2012 asti Asger Lorentsen (1947-2012), joka kirjoitti ja suunnitteli suurimman osan harjoituksista ja meditaatioista.\nAjaton viisaus ja uusi maailmanimpulssi – Kultaisen Akatemian juuret ovat muinaisissa henkisen koulutuksen ja viisauden traditioissa, ja se on avoin uuden maailmanimpulssin viisaudelle ja uusille opetuksille.\nSydän ja mieli. Sydän elävöityy jumalallisella rakkaudella, ja mieli tulee joustavaksi ja herää universaaliin ymmärrykseen.\nTieto ja elävä viisaus. Monipuolisen henkisen viisauden avulla mielestä tulee joustava ja avoin sisäiselle ymmärrykselle ja ykseyden värähtelylle.\nTeoria ja harjoitukset. Henkistä teoriaa ja käsitteitä seuraavat käytännön harjoitukset, jotka valaisevat opetusta ja tuovat ymmärrystä oman kokemuksen kautta.\nMeditaatio, opiskelu ja palvelu. Tätä henkisen polun peruskolmiota tuetaan tasapainoisesti meditaatioharjoituksilla, opetuksella ja kirjallisella materiaalilla, ja uusilla käytännön palvelun tavoilla.\nPersoonallisuus ja sielu, kahden tietoisuuden yhdentyminen. Sielu ykseytenä ja rakkaus-viisautena, sekä persoonallisuus kehona, tunteina sekä mielenä, ymmärretään kahtena tietoisuuden keskuksena ainutlaatuisessa yhdentymisen prosessissa.\nKristuksen syntyminen sydämiin. Kultainen Akatemia opettaa tulemaan rakkauden ja elämän virtauksen välineeksi, joka herättää elämänlangan valomaailmaan ja auttaa sisäisen sisar-veljeskunnan syntymistä ihmiskuntaan.\nValkoisen Sisar-veljeskunnan esiintulo maailmassa energiavirtauksina, uusina ideoina ja ihanteina. Kultainen Akatemia opettaa tekemään yhteistyötä sisäisten ashramien kanssa, työskentelemään uusien ideoiden ja ihanteiden kanssa, ja virittäytymään uuden sivilisaation suunnitelmaan.\nAurinko-impulssi ylösnousemuksena. Yksi perusvirtauksista, johon opetellaan yhdistymään, on sydämen aurinko, jota Auringon sydän elävöittää uusilla laajenemisen, ilon, ja ylösnousemuksen säteilyn virtauksilla.\nFeminiininen pyhä henki runsautena, elinvoimana, autuutena ja kauneutena. Uudet feminiiniset värähtelyt ovat sulautumassa yhä kasvavaan joukkoon herkkiä ihmisiä. Kultainen Akatemia vahvistaa prosessia meditaatioilla ja tiedolla.\nHengen ja aineen sulautuminen sisäisenä muodon ja elämän yhdistävänä tulena. Uusi maailmanimpulssi elävöittää syvästi kaiken aineen ja muodon, ja tulevaisuuden henkisyys yhdistää elämän ja muodon riemukkaassa ykseyden ja yhdentymisen prosessissa.\nIhmiskunnan vihkimysprosessi välittämällä valoa Buddhan, Kristuksen ja Maan graalin mysteeritemppeleistä. 3 vihkimysvirtausta, jotka virtaavat Buddhan (valaistuminen), Kristuksen (vapahtaminen ja pyhyys) ja Maan graalin (hengen herättäminen aineessa) Mysteeritemppeleistä, elävöittävät Mysteerikoulua.\nJokainen elämänpolku on yksilöllinen yhdistelmä perustuen alkuperään, säderakenteeseen (mm. tahdon,älyn tai sydämen linja), feminiinisiin ja maskuliinisiin voimavaroihin sekä sielun tarkoitukseen.\nKultaisen Akatemian opetus tasapainottaa ja yhdistää tulevaisuuden henkisen evoluution päälinjoja.\nTavoitteenamme on tukea ihmisiä, jotka lähestyvät, tai ovat ohittaneet ensimmäisen vihkimyksen, jotta persoonan ja sielun yhtyminen voimistuisi, ja ihmiset toteuttaisivat käytännön elämässään sielun ja hengen päämääriä ja ihanteita.\nToimimme yhteistyössä sisäisten tasojen kanssa, ja haluamme jakaa kehittyneen ihmiskunnan vastuun, ja luoda ihmiskunnan ja henkisen valtakunnan välille valon, rakkauden ja viisauden sillan. Tuemme valon sivilisaation kehittymistä Maan päälle, jotta Maasta tulee rakkauden ja viisauden valtakuntaan sulautumisen kautta interplanetaarinen valon, rakkauden ja voiman keskus Aurinkologoksen, Siriuslogoksen ja Kosmisen Logoksen sisällä.


Tyly oppitunti turkulaisilta – TPS voitti 3-0 | KTP\nBy ktpkotka10/06/20192019, Otteluraportit, Uutiset\nTPS:n kurinalainen pelaaminen tuotti tuloksena 3 pistettä kotimatkalle 3-0 voitolla kotijoukkueesta.\nAlkuasetelma ennen kahdeksannen kierroksen päätöspeliä oli lupaava, sillä sunnuntaina pelattiin Ykkösen muita otteluita, joilla suorastaan pedattiin kotkalaisille mahdollisuutta kuroa matkaa Ykkösen kärkeen. Tulokset sunnuntaina 9.6 pelatuista otteluista: 0-0 Kajaani –Haka,1-1 MYPA-TPV, 0-0 Oulu – Jaro ja 1-3 Musa – EIF.\nPeli lähti vauhdikkaasti liikkeelle TPS:n hyökkäyksellä. TPS hallitsi pallollista peliä ensimmäiset 5 minuuttia, jonka jälkeen myös kotkalaiset saivat pallosta kiinni. TPS pelasi alusta asti korkealla prässillä, jota KTP ei saanut purettua lainkaan ensimmäisellä jaksolla, ja hyökkäykset kilpistyivät viimeistään keskikentälle.\nTPS sai ensimmäisen merkinnän tulostaululle 14’ minuutilla. KTP:n pitkästä avauksesta TPS sai pallon pelattua Muzacille, joka pääsi etenemään keskikentältä noin 20 metriin, ja pääsi vapaasta paikasta vetämään. Veto oli hieman leijaileva, ja meni harmittavasti Kosken käsien kautta etukulmasta maaliin.\n0-1 Maalin jälkeen TPS siirtyi puolustamaan ja KTP pääsi rakentamaan hyökkäyksiä. Kummallakaan joukkueella ei ollut kunnon paikkoja ja keskikenttä tukittiin molempiin suuntiin. KTP:n tekemistä leimasi kuitenkin vahvasti häseltäminen, esimerkiksi ratkaisevat syötöt ja sivurajaheitot annettiin kiireessä, ja nämä useimmiten eivät päätyneet omille pelaajille.\nAjassa 39’ TPS:n Jakonen sai keskikentän oikealta laidalta tulleen ristipallon boksin vasemman kulman taakse. Laitinen ei ehtinyt syöttöön väliin ja Jakonen pääsi vetämään pallon täysin vapaasti Koskea vastaan ja päivittämään taululle lukemat 0-2.\nTPS pääsi tehokkaasti hyödyntämään ensimmäisen jakson ainoat maalipaikat, jotka tulivat kotijoukkueen virheistä. Jakson lopulla TPS sai vielä ajassa 44’ mahdollisuuden lisätä johtoa, mutta Koski sai pallon pelastettua maaliviivalta kulman jatkotilanteesta.\nTauolle siirryttiin lukemissa 0-2 vierasjoukkueen tahdissa.\nKTP:ltä on tällä kaudella jo useaan otteeseen nähty, että toinen puoliaika on ensimmäistä parempi, mutta tänään tämä ei valitettavasti toteutunut. Ensimmäisen jakson hätäily pallon kanssa näkyi edelleen. Pallonhallinnallisesti KTP piti pallon, mutta ei saanut palloa nostettua maalille asti tai maalipaikkoja luotua. TPS myös tiputti oman pelinsä, mutta puolusti edelleen kurinalaisesti ja onnistui vastahyökkäyksissä. Ajassa 57’ TPS pääsi kaunistelemaan loppulukemiksi 0-3 Muzacin vedolla boksin oikeasta laidasta vasemman tolpan kautta sisään.\nJuuso Laitinen kommentoi pelin jälkeen, että 0-3 meni tänään täysin TPS:n hyvyyteen. TPS sai prässin toimimaan, ja kotijoukkueella oli pallon kanssa koko ajan kiire. Tänään ei millään saatu vastustajan puolustusta auki ja oma peli sakkasi siihen.\nTPS:n valmentaja Tommi Pikkarainen oli todella tyytyväinen turkulaisten pelaamiseen ”Tänään tehtiin hieno työ, jota monet joukkueet eivät täällä tule tekemään”. Pikkarainen viittasi helmikuun Suomen Cupin peliin, jolloin he saivat kovaa kyytiä ja silloin he juoksivat meidän perässä. Nyt joukkue lähti iskemään kovaa ja KTP:n peli saatiin pysäytettyä.\nMyös KTP:n valmennuksen Ossi Virta listasi vielä huomioita pelistä ja oli samaa mieltä Laitisen ja Pikkaraisen kanssa: TPS prässäsi todella aggressiivisesti ja sai sitä kautta paljon riistoja. He saivat maalin varhaisessa vaiheessa ja lisää itseluottamusta sitä kautta. Meille tuli pelkotila päälle eikä maltettu tulla pelaamalla ulos, kuten ollaan treenattu. Tokalla jaksolla saatiin vähän enemmän laitoja mukaan, joista saatiin tilanteita rakennettua. Tosin peli oli tässä vaiheessa jo 0-2, mikä tietysti vaikutti TPS:n peliin.\nPelit jatkuvat sunnuntaina 16.6 klo 18.30 vierasottelulla Tampereen Pallo-Veikkoja vastaan Tammelassa. Seuraava kotiottelu Arto Tolsa Areenalla on maanantaina 24.6 klo 18.30, jolloin vastaan asettuu Valkeakosken Haka.\nKTP: Koski, Manel, Voutilainen, Pahkasalo (74’ Schwalenstöcker), Ollila, Multanen, Eerola, Mäkijärvi (64’ Kurki), Lindfors (64’ K.Kolsi), Liikonen, Laitinen


Tislaustorni | Öljy- ja biopolttoaineala ry\nKäsittelemätön raakaöljy on tuhansien erilaisten hiilivetyjen seos. Hiilivedyt on eroteltava toisistaan tislaustornissa. Se on kuin korkea kattila, jossa on välipohjia. Mitä alemmas mennään, sitä korkeammaksi lämpötila tislaustornissa muuttuu.\nÖljy pysyy jatkuvasti suljetussa tilassa ja sopivassa lämpötilassa, joten se ei syty palamaan korkeista lämpötiloista huolimatta. Tislaustornin eri osissa on eri lämpötilat ja kussakin osassa pääsevät ulos vain tietyt hiilivedyt. Tällaista aineiden erottelua haihduttamalla sanotaan tislaukseksi.\nTislaustornissa kuumimmat osat ovat alhaalla ja viileimmät ylhäällä. Helposti höyrystyvät kevyet aineet jatkavat matkaansa ylös tornissa. Ne muuttuvat takaisin nesteeksi, kun lämpötila laskee sopivaksi.\nTislaus on vasta jalostamisen alku. Melkein kaikki tislaustornista saadut aineet kulkevat vielä monen jatkojalostusyksikön läpi ennen riittävän puhdasta koostumusta. Valmiit tuotteet ovat useiden eri komponenttien yhdistelmiä.


Dominic Hrachovina lainalle Kerhoon - Hämeenlinnan Pallokerho\nDominic Hrachovina lainalle Kerhoon\nEtusivu / Ajankohtaista / Dominic Hrachovina lainalle Kerhoon\nHPK on tehnyt kahden ottelun mittaisen lainasopimuksen maalivahti Dominic Hrachovinan kanssa. Hrachovina on 21-vuotias Tapparan sopimuspelaaja, joka on tällä kaudella pelannut Tapparan paidassa seitsemän ottelua.\nMaalivahti Hrachovinan torjuntaprosentti tämän kauden liigaotteluista on 93,1. Liigaotteluiden lisäksi hän on tällä kaudella torjunut Mestis-joukkue LeKin maalilla 14 ottelua torjuntaprosentilla 91,3.\nHrachovinan sopimus kattaa tiistain 29.12. HPK-Ässät –ottelun sekä tiistain 5.1. HPK-JYP –ottelun.\n-Hienoa, että saatiin Tapparan kanssa nopealla aikataululla sovittua lainasopimus seuraavaan kahteen otteluun, kertoo HPK:n vt. toimitusjohtaja Timo Virtanen.


HS: Miksi valtion talous nyt -1.7mrd kun 2008 +1.8mrd | MuroBBS\nHS: Miksi valtion talous nyt -1.7mrd kun 2008 +1.8mrd\nViestiketju alueella 'Yleistä keskustelua' , aloittaja tosi_huolestunut, 20.08.2018.\nHelsingin sanomat yrittävät kovasti löytää syytä nousukiidossa olevan maan 1.7mrde alijäämään. Mutta eivät sitä löydä, tai halua löytää. Siellähän se kuitenkin heidän tekstissään selkeästi sanotaan\n"Lisäksi valtion osuutta paisutti kertaheitolla se, että työnantajien kansaneläkemaksu poistettiin vuonna 2010. Sitä ennen työnantajat osallistuivat pienituloisille maksettavien kansaneläke-etuuksien rahoittamiseen vuosittain yli miljardilla eurolla."\n"Kilpailukykysopimuksessa hallitus sitoutui rahoittamaan työnantajille määräaikaisia maksunalennuksia vuosiksi 2017–2019. Tämä näkyy vielä ensi vuonna valtion budjetissa noin miljardin menoeränä."\n"3. Työttömyystuet, +1 miljardi"\nJa lopuksi sosiaalisen haittamuuton majoitus+sosiaalikulu+asumistuki arviosta riippuen 1-2mrde\nEli nykyinen hallitus on siirtänyt 2 miljardia yrityksille, tehnyt 1 miljardilla tempputyöllistystä jolla on saatu tilastot kauniiksi, ja hankkinut 1-2mrd pysyvän kuluerän maailmanhalausprojektillaan. Yhteensä 4.5mde pakkasta vuodessa. Vielä jos saavat SOTE:n maaliin (työnantajien työterveyskulut veronmaksajille) niin ryöstö on viimeistelty.\nSuomea valmistellaan EU:n osavaltioksi?\nVuosien 2019 ja 2008 budjettien vertailu paljastaa, miksi edellisen nousukauden huipulla valtion kassaan virtasi ”ylimääräistä” rahaa mutta nyt menoista ei vieläkään selvitä ilman lisävelkaa.\nPuoluetoverit Jyrki Katainen ja Petteri Orpo ovat molemmat toimineet valtiovarainministereinä nousukaudella. Kataisen kaudella valtion budjetti oli edellisen kerran ylijäämäinen. (KUVA: PETER JANSSON, RONI REKOMAA / LEHTIKUVA)\nJulkaistu: 20.8. 2:00 , Päivitetty: 20.8. 8:21\nKUN Suomi edellisen kerran eli nousukauden huippua kymmenisen vuotta sitten, poliitikot pohtivat käyttökohteita valtion kassaan virtaavalle ”ylimääräiselle” rahalle.\nVuoden 2008 budjetissa tulot ylittivät menot niin reippaasti, että valtionvelan lyhentämiseen jäi lopulta lähes kaksi miljardia euroa.\nJuha Sipilän (kesk) hallitus voi vain haaveilla moisesta.\nSuomen talous on nyt vahvemmassa vedossa kuin aikoihin ja työllisyysaste on korkeampi kuin kertaakaan tällä vuosituhannella, mutta valtion velkaantuminen ei ota loppuakseen. Valtiovarainministeriön budjettiehdotus ensi vuodelle on 1,7 miljardia alijäämäinen.\nHS selvitti vuosien 2008 ja 2019 budjetteja vertailemalla, miksi valtion tulot eivät enää kuumimmassa korkeasuhdanteessakaan ilman lisävelkaa riitä menojen kattamiseen.\nOSASELITYSTÄ tilanteeseen voi hakea Sipilän hallituksen kilpailukykysopimuksen vastineeksi tekemistä tuloveronkevennyksistä.\nIsossa kuvassa on silti kyse muusta, sillä kokonaisuudessaan valtion verotuotot ovat ensi vuoden budjetissa noin 45,7 miljardia euroa eli ostovoimakorjatusti lähes kolme miljardia enemmän kuin kymmenen vuotta sitten. Tulo- ja yhteisöveropotin pienenemisen on paikannut ennen kaikkea arvonlisäveron tuoton reipas nousu.\nValtiontalouden velkaantuminen johtuu siitä, että menot ovat kasvaneet vielä selvästi tuloja enemmän – ostovoimakorjatusti yli kuusi miljardia euroa.\nBudjettien tutkiskelu paljastaa, että varsin suurelta kuulostavan lisäyksen selittää valtaosin viisi menoerää. Selväksi tulee sekin, että valtiontalouden hoito käy vastaisuudessa yhä vaikeammaksi.\nArtikkeli jatkuu grafiikan jälkeen.\n1. Eläkkeet, +2,5 miljardia\nEi liene yllättävää, että ylivoimaisesti eniten lisäeuroja menee eläkkeiden maksamiseen.\nValtion harteilla on vajaa kolmannes kaikista julkisista eläkemenoista, mikä tarkoittaa jo lähes kymmentä miljardia euroa.\nKymmenessä vuodessa menoja ovat lisänneet ennen kaikkea valtion omien työntekijöiden eläköityminen sekä valtion kasvava osuus yrittäjien ja maatalousyrittäjien eläkkeistä (HS. 15.8.).\nLisäksi valtion osuutta paisutti kertaheitolla se, että työnantajien kansaneläkemaksu poistettiin vuonna 2010. Sitä ennen työnantajat osallistuivat pienituloisille maksettavien kansaneläke-etuuksien rahoittamiseen vuosittain yli miljardilla eurolla.\n2. Sairausvakuutus, +1,1 miljardia\nSairaus- ja vanhempainpäivärahoja sekä lääkekorvauksia rahoitetaan sekä verovaroin että työntekijöiden ja työnantajien maksamilla sairausvakuutusmaksuilla. Tällä hetkellä valtion osuus on tavanomaista suurempi.\nKilpailukykysopimuksessa hallitus sitoutui rahoittamaan työnantajille määräaikaisia maksunalennuksia vuosiksi 2017–2019. Tämä näkyy vielä ensi vuonna valtion budjetissa noin miljardin menoeränä.\nValtio kuitenkin rahoittaa alennuksen kustannuksia julkisen sektorin lomarahojen määräaikaisilla leikkauksilla, ja koko julkiselle sektorille alennus on kustannusneutraali. Vuodesta 2020 eteenpäin työnantajille on määrä jäädä voimaan pienempi, noin puolen miljardin euron alennus.\n3. Työttömyystuet, +1 miljardi\nValtiovarainministeri Petteri Orpo (kok) on selittänyt ensi vuoden budjetin alijäämäisyyttä sillä, että vahvasta talouskehityksestä huolimatta Suomessa on jäljellä ”250 000 hengen suuruinen työttömyyden kova ydin”.\nOrpon näkemys ei ole lukujen valossa täysin perusteeton, sillä valtion työttömyysturvamenot ovat edelleen yli puolitoistakertaiset vuoteen 2008 nähden.\nPitkäaikaistyöttömyyden yleistymisestä kertoo se, että ennen kaikkea työmarkkinatuen menot ovat kasvaneet. Valtion osuus ansiosidonnaisista päivärahoista on sekin yhä kymmenen vuoden takaista korkeampi.\n4. Yleinen asumistuki, +0,8 miljardia\nPitkälti työttömyydestä aiheutuvia kustannuksia ovat myös asumistuet, joita myönnetään pienituloisille vuokranmaksun tai lainanhoidon tueksi.\nYleisen asumistuen tarve on ollut pitkään voimakkaassa kasvussa, ja valtionvarainministeriön talousarvion mukaan sama tahti jatkuu ensi vuonna.\nVuokratason kohoamisen vuoksi asumistukia saavat työttömien ja opiskelijoiden ohella aiempaa useammat työssä käyvät kotitaloudet.\nTyöttömien työllistyminen siitä huolimatta sekä typistäisi työttömyys- ja asumistukimenoja että lisäisi verotuloja.\n5. Kuntien valtionosuudet, +0,7 miljardia\nKunnille peruspalveluihin eli etenkin sosiaali- ja terveydenhuoltoon myönnetyt valtionosuudet ovat eläkkeiden ohella valtion suurin yksittäinen menoerä.\nValtionosuusjärjestelmä on muuttunut vuosien varrella, mutta Kuntaliiton kehittämispäällikön Sanna Lehtosen HS:lle tekemän laskelman perusteella peruspalveluiden vertailukelpoiset valtionosuudet ovat ensi vuonna noin 0,7 miljardia suuremmat kuin vuonna 2008.\nLehtosen mukaan valtionosuuksia ovat kasvattaneet esimerkiksi uusien tehtävien säätäminen kunnille sekä kustannustason kohoamisen vuoksi tehdyt indeksitarkistukset.\nYLIJÄÄMÄISTEN budjettien tekeminen ei tule olemaan helppo vastaisuudessakaan, sillä sosiaali- ja terveysmenojen sekä eläkemenojen kasvu jatkuvat edelleen. Väestön ikääntyminen myllää Suomen julkisen talouden perusteita, ja työttömyyden sitkeä pitkittyminen lisää vaikeuskerrointa entisestään.\nPäättäjät ovat toki tietoisia tilanteesta ja esittävät siksi toinen toistaan kunnianhimoisempia tavoitteita 2020-luvulle.\nHallitus tavoittelee sote-uudistuksella kolmen miljardin säästöjä vuosikymmenen loppuun mennessä, ja pääministeri Sipilän mukaan työllisyysaste pitäisi nostaa historiallisen korkeaan 75 prosenttiin jo ensi vaalikaudella.\nVuonna 2008 valtiovarainministerinä toiminut Jyrki Katainen (kok) jäänee vielä pitkäksi aikaa viimeiseksi kirstunvartijaksi, joka joutui vaivaamaan päätään valtion budjettiin kertyneen ylijäämän käyttökohteilla.\nSwiss Diamond XD Induction Grillipannu 28x28cm\nOXO Good Grips Hand-Held Mandoliini\nJostain luin että moni kiittelee nykyistä hallitusta siitä että asioita on laitettu tapahtumaan. On tehty muutoksia. Ihan kaikki eivät ehkä ole menneet maaliin mutta kuten tuo listauksesi osoittaa niin paljon juttuja on laitettu liikkeelle. Kiky on tästä hyvä esimerkki, hups'heijaa yhtäkkiä tulikin kolme työpäivää enemmän.\nJos jotakuta kiinnostaa niin vähän laajemmin Suomen tuloista ja menoista. 2018 Talousarvion mukaan valtion tulot ovat\nMuut verot 3 mrd\nValtion korkotulot + osingot jne.. 7.1mrd\nKuntien tukeminen 8.5mrd\nEläkkeet julkinen 5mrd\nEU maksut 2mrd\nEläkkeet yksityinen 4.6mrd\n'sossumaksut' 4.3mrd (sisältää 1.5mrd asumistukea ja 1.5mrd lapslisiä)\nYliopistot ja tutkimus 3.3mrd\nPoliisi ja rajavartiat 1mrd\nTAIDE JA KULTTUURI 500miljoonaa\nMeriliikenteessä käytettävien alusten kilpailukyvyn parantaminen 100miljoonaa\nTuulivoima jne energia tuet 400 miljoonaa\nTempputyöllistyskulut 500 miljoonaa\nValtion korvaukset kotouttamisesti 250 miljoonaa\nEläinten hyvnvointikorvaukset 67 miljoonaa\nMaahanmuutto 240 miljoonaa\nJa paljon paljon muuta... Olisi tuolla menopuolella punakynälle töitä. Yritystuet voisi KAIKKI muuttaa valtion takaamiksi lainoiksi --> suurin osa saataisiin takaisin. Energiatuet voisi poistaa. Maataloustuet puolittaa. Asumistuen poistaa (vuokrat ajanmyötä laskisivat vastaavasti), tempputyöllistyksen poistaa. Myös Eläinten hyvinvointikorvaukset voisi poistaa. Tuosta lähtisi helposti miljardeja.\n...ja hankkinut 1-2mrd pysyvän kuluerän maailmanhalausprojektillaan. Yhteensä 4.5mde pakkasta vuodessa. Vielä jos saavat SOTE:n maaliin (työnantajien työterveyskulut veronmaksajille) niin ryöstö on viimeistelty.\nLähdettä tälle väitteelle?\nVertailutietoa löytyy naapurimaista. Länsimaiden ulkopuolelta tulijat lapsineen aiheuttavat Tanskalle 33 miljardin kruunun (4 miljardin euron) laskun joka vuosi. Luku on vuodelta 2015 ja sen takaa löytyy kotoutusministeriön työryhmä.\nMyös nuppikohtaisia arvioita on laskettu. Esim. paljonko tilastoja tarkastellen tulee maksamaan vaikkapa yhden somalin ylläpito tulohetkestä kuolemaan (-saadut verotulot...).\nYritin hakea yritystuen kaltaista mainoskuluihin ja palkkatyöhön, että saisi enemmän maksettua alveja, mutta ei ne menee esim. jollekin hemmetin yleishyödyllisiin nepotisti säätiöihin joiden ei tarvitse maksaa veroja, että voivat näivettää kilpailukyvyn yleishyödyllisellä nepotismilla. Eräs hurrisäätiö imi ihan mielettömän summan rahaa ja katosi ulkomaille rahoineen, että ei tartte maksaa vahingossakaan mitään takaisin.\nPaljon järkevämpää olisi keskittyä niihin suurempiin menoeriin, eli Suomessa työttymyyteen. Mitkään Tanskan tai minkään muunkaan maan tiedot eivät sellaisenaan ole Suomeen vertailukelpoisia, toisekseen lähde on vähintäänkin arveluttava ja kolmanneksi, ei kaivata taas yhtä maahanmuuttoketjua tälle foorumille. Vaikka kuinka olisi yritys kova.\nEli keskitytääs niihin asioihin. Oikeisiin sellaisiin.\nPahimmillaan Suomessa työttömyys voi maksaa jopa 11 miljardia/vuosi. Kova luku, jolla kuitenkin voi jopa olla faktaakin takana:\nTyöttömyydelle on laskettu nyt hintalappu: 6 miljardia euroa – ”Se on huima luku” - IL\nOrpo korostaa, että työttömyyden hintaa voidaan laskea monella eri tavalla.\n- Ei ole yksiselitteistä tapaa laskea, mikä on työttömyyden kustannus kansantaloudessa.\nOrpo viittaa Palkansaajien tutkimuslaitoksen tutkijan Matti Karin tutkimukseen vuodelta 2016. Siinä työttömyyden vuosihinnaksi tuli 40 000 euroa per työtön.Summa sisältää työttömän toimeentulon sekä julkisen sektorin tulomenetyksen, kun kunnan ja valtion verotulot laskevat.\n- Karin mukaan päästään 270 000 tuhannen työttömän lukemalla päästään lähes 11 miljardiin. Se on karmea luku.\nJoka tapauksessa puhutaan ~5-8 miljardin menoerästä vuosittain, mukaan laskettuna työttömät, elämämssään epäonnistuneet, ulkomaalaisiin pettymystään purkavat Halla_Ahoa äänestävät öyhöttäjät. Summa on kova pala nieltäväksi mikäli vähänkään maksaa tuloistaan veroa Suomen valtiolle, eli nauttii palkkaa työstänsä. Olipa sitten yrittäjä tai palkansaaja.\nJos kuviteltaisiin että työttömiä olisi pyöreät 0, Suomella ei olisi hätäpäivää talouden suhteen. Mutta se on vain kuvitelmaa, todellisuus on karumpi. Mitä pitäisi tehdä?\nE: ja joo vastaus ei ole " lopettaa maahanmuutto " tms, se on hyttysen ¤askan parissa puuhastelua kun verrataan oikeisiin, maata rasittaviin kulueriin.\nEli sinun mielestäsi useamman miljardin kulut somalien ja muiden matujen hyysäämisestä on hyttysen paskan veroinen kuluerä? Taitaa sinulla tuo oma ideologia rajoittaa faktuaalista tarkastelua.\nTuskin ainakaan ottaa maahan ihmismassaa, joista enemmistö päätyy nostamaan työttömien määrää.\nPidetääs edes yksi ketju asiapitoisena, öyhötys voisi jäädä johonkin toiseen ketjuun.\nMikä olisi sun keino Suomen työttömyyslukujen parantamiseen? Porkkanaa vai piiskaa? Pahimmillaan 11 miljardin kuluerä vuosittain työttömistä on kova pala purra, siksi kyselen. Toisekseen Suomen työttömyyteen menee enemmän rahaa kuin moneen muuhun, siksi tämä olisi oikeasti tärkeä asia kampata.\nSipilän hallitus on monen mielestä epäonnistunut työttömyyden torjunnassa monellakin tavalla. Tuleeko SDP tekemään asiat paremmin?\nVaihdetaan ensin pakkoruotsi -> pakko norjaksi. Tuetaan ihmisten työllistymistä myös ulkomaille. Panostetaan suomen markkinointia turistikohteena. Tehdään suomesta turvapaikka vaikkapa kryptovaluutalle tai vedonlyönnille (malta).\nKiinassa asuva pariskunta, kinkki ukko ja suomalainen akka ( vanhempien tuttuja) ihmettelivät kovasti miksi suomi ei ole mailmalla tunnettu turistikohde.\nVähän lukuja. 2017 matkailu toi suomeen 4 miljardia. Tuo määrä voitaisiin kertoa moninkertaiseksi jos täällä panostettaisiin matkailuun enemmän.\nOnneksi suomessa on muutamia projekteja jotka voivat räjäyttää suomi tietoisuuden mm Kymi ring. Valtion pitäisi tukea tuotakin projektia kaikinmahdollisin tavoin. Imo kuten muutakin matkailua, koska raha tulee suomen ulkopuolelta.\nTästä ajatelmasta ISO peukku. Vaikka valittujen eläinten kylpylälomia korvataankin 67 miljoonalla, ei sillä ole kokonaisuuteen juuri vaikutusta. Minun käsityksen mukaan ISOT jutut ovat.\n1. Kokoomuksen 2007 vaalimainos "Sari Sairaanhoitajalle 500e/kk lisää liksaa". Mainos oli toimiva, ja vei kooomuksen pääministeriputkeen sekä Kataisen hillotolpalle Brysseliin. Valtion menot ENNEN kataista 2007 olivat 40,3mrd. Kataisen toteutettua lupaksensa olivat valtion menot 2010 49,9mrd. Kymmenen miljardia on paljon rahaa. Ja jäänyt pysyväksi eräksi. Kymmenen miljardin menojen vähennys menoissa tarkottaisi karkeasti sitä että Suomesta voisi POISTAA kokonaan henkilöiden palkkaverotuksen. Siis kokonaan. Terveisiä Jyrkille sinne hillotolpalle.\n2. Huoltosuhde jne. Työ ja elinkeinoministeriön Paula Karjalaisen mukaan (2017) "\nSomaliasta ja Lähi-idästä tulleet ...Palkansaajina oli neljän vuoden jälkeen 14 prosenttia ... Kahdeksan vuoden jälkeen työssä oli 18 prosenttia." Jos pitää työttömyyttä meidän talouden ongelmien juurisyynä, niin kannattaako tälle tielle lähteä?\n3. Jo avausviestissä mainitsemani Sipilän tulonsiirrot ihmisiltä yrityksille. (työnantajien kansaneläkemaksu poistettiin vuonna 2010. Sitä ennen työnantajat osallistuivat pienituloisille maksettavien kansaneläke-etuuksien rahoittamiseen vuosittain yli miljardilla eurolla, työnantajille määräaikaisia maksunalennuksia vuosiksi 2017–2019. Tämä näkyy vielä ensi vuonna valtion budjetissa noin miljardin menoeränä.)\nTalousopista sen verran, että esim. mitä Baronalle tulee voittoa on hyväveljille voittoa ja vastaa tavallaan valtion tuloja. Velka ei näy menoissa. Onkin sanonta hyväveljen suusta: "Me tienataan tällä". Köyhät ja kateelliset vihapuhujat eivät vaan hyväksy tälläistä onnea hyväosaisille, kun menestyvät. En ymmärrä miksei köyhät syö kakkua, jos on puutteita.\nTyöttömyys on Suomessa ongelma. Ei se muutu mihinkään, vaikka kuinka priorisoisi asioita. Sinne menee miljardeja joka tapauksessa, eli kalliiksi käy. Kerta ihmisiä ei voida kuolemanrangaistuksen uhalla pakottaa palkkatöihin, ratkaisu on etsittävä muilla keinoilla.\nLisäksi asia on huomattavasti vaikeampi ja moniulotteisempi kuin yksinkertaisesti ajatellen luulisi.\n– Maahanmuutto voisi olla jopa yksi keino Suomen kestävyysvajeen ongelman ratkaisussa, hän sanoo.\n– Jos Suomi ottaisi vuodessa 8 500 maahanmuuttaja enemmän kuin nykyään, se vähentäisi pitemmän päälle eläkemaksuja tasaisesti yli prosentin vuodessa. Kyse olisi vähitellen miljardeista, hän kertoo.\nHän viittaa Eläketurvakeskuksen laskelmaan, jossa nettomaahanmuutto olisi joka vuosi 8 500 korkeampi kuin edellisenä.\nLaskelman oletuksena on, että maahanmuuttajien työllisyys on kantaväestöä matalampaa, mutta ero pienenee vähitellen.\nJa joka tapauksessa, vaikka rajat menisivät totaalisesti kiinni täytyisi ihmiset saada töihin. Nykyinen tilanne on Suomen kokoiselle ja valtiontaloudelle joka nojaa vahvasti vientiin melko sietämätön. Puhumattakaan ihmisten ikärakenteesta, lähitulevaisuudessa yhä useampi on eläkkeensaaja eikä palkkatyötä tekevä. Edessä on vielä haasteet jotka robotisaatio tuo tullessaan, ja monet melko yllättävätkin alat ovat jäämässä tämän muutoksen jalkoihin.\nLisäksi kun todellakin katsoo Suomen velkaantumisen vauhtia mikä on viime vuosina ollut päällä, on selvää ettei tämä selviä maahanmuuton negitiivisiin asioihin keskittymällä. Putkinäkö ei auta yhtään Suomen taloutta miettiessä.\nMiten sä siirrät ihmisiä töihin kun niitä ei ole kaikille?\nHuhti−kesäkuussa perustoimeentulotukea sai Helsingissä keskimäärin 41 600, Vantaalla 16 300 ja Espoossa 15 300 henkilöä kuukaudessa.\nTuostakin tulee noin 72 000 ihmistä pääkaupunkiseudulla mitkä pitäis saada töihin.\nTuskin noille on kuin muutama sata paikkaa.\nSitä mä en ymmärrä miten haittamaahanmuutto parantaa suomen taloudellista tilannetta? Ruotsi on melko kauan jo integroinut kehitysmaalaisia yhteiskuntaansa ja taitaa miinuksen puolella olla edelleen. Jos eriytetään humanitäärinen maahanmuutto työperäisestä maahanmuutosta.\nEli ihan hatusta vedit...\nValtion menot ENNEN kataista 2007 olivat 40,3mrd. Kataisen toteutettua lupaksensa olivat valtion menot 2010 49,9mrd. Kymmenen miljardia on paljon rahaa. Ja jäänyt pysyväksi eräksi. Kymmenen miljardin menojen vähennys menoissa tarkottaisi karkeasti sitä että Suomesta voisi POISTAA kokonaan henkilöiden palkkaverotuksen. Siis kokonaan. Terveisiä Jyrkille sinne hillotolpalle.\nMistä tämä melkein 10 miljardin menoerä tuli? Kuulostaa aika hurjalta. Olisi kiinnostavaa lukea tästä lisää.\nBudjetin kohta 28.90. 2007 300miljoonaa. 2010 7.9 miljardia. "Kuntien tukeminen".\nSori vaan, mutta näiden budjettien kohdat ei mene ihan yks yhteen: esim. vuoden 2007 budjetissa on muissa kohdissa laitettu kunnille miljardeja lakisääteisten tehtävien hoitoon.\nItse en jaksa muuten lähteä ruotimaan näiden budjettien eroja (mutta esimerkiksi työttömyysturvan ja eläkemenojen erot kannattaa ehkä vilkaista...)\nTuolla koko Suomen velkaantumisen historia selityksineen.\nAlkuperäinen kirjoittaja jeannette\nSori vaan, mutta näiden budjettien kohdat ei mene ihan yks yhteen: esim. vuoden 2007 budjetissa on muissa kohdissa laitettu kunnille miljardeja lakisääteisten tehtävien hoitoon\nSumutus siitä että Kataisen ajan valtion menonlisäykset eivät olisi todellisia, vaan johtuisivat ainoastaan muutetuista vastuista kuntien ja valtion välillä on täysin väärä. Todellisuus on päinvastainen.\nKUNTIEN menot 2007 34,4mdre\nKUNTIEN menot 2011 42.6mrde\nJa muistutuksena samaan aikaan valtion menot\nVALTIO menot 2007 40,3mrde\nVALTIO menot 2011 50rde\nKataisen vaalimainoksen kulut jakaantuivat tasaisesti koko julkiseen kenttään, eikä voittajia ollut.\nJätetään pari hävittäjää hankkimatta ja velkaantuminen ratkastu muutamaksi vuodeksi?\nAlkuperäinen kirjoittaja Jogilius\nEhdotuksesi on niin kamalan tylsä. Hallituksen toivotalkoot hoitaa kestävyysvajeongelman monikulttuurisen rikastamisen kautta. Työvoimapula paikataan kasvattamalla Suomen houkuttelevuutta ulkomaalaisten työntekijöiden silmissä avaamalla sosiaalietuudet kaikille tulijoille kansalaisuuteen katsomatta.\nTämä on kokoomuksen ihana toiveuni. Ulkomailta rahdatulle henkilölle kun maksaa 660e/kk palkaa niin Suomen valtio maksaa automaattisesti asumisen ja muut elinkulut. Ensimmäisestä päivästä alkaen.\nValtion ja kuntien talouden seuranta yhtenä julkisena taloutena on kyllä viisasta, mutta niitä ei voi laskea vain suoraan yhteen, vaan siitä pitää vähentää keskinäiset siirrot ei pelkästään valtion ja kuntien välillä, mutta myös eri kuntien välillä. Julkisen velan tilastoinnissa näin tehdään, mutta en tiedä onko menojen kehityksestä olemassa sellaista valmiiksi laskettua tilastoa, josta julkisen talouden sisäiset siirrot on siivottu pois.\nToki se on selvää, että julkisen talouden menot kasvoivat jyrkästi vuoden 2007 jälkeen, kuten taantumassa yleensä tapahtuukin, mutta harhaanjohtavien lukemien esittäminen ei yleensä auta viestin perillemenoa.


Sooloilua-elokuvassa anoppi (Kristiina Elstelä) yrittää sabotoida poikansa tuoreen suhteen Emmaan (Saija Lentonen).\nTotal Recall ★★★(USA 2012) Duunari kokeilee uusia muistoja tuottavaa palvelua. Len Wisemanin ohjaus on uusintaversio Paul Verhoevenin elokuvasta vuodelta 1990. (K12)TV5 klo 21.00Sooloilua ★★★(Suomi 2007) Anoppi (Kristiina Elstelä) sotkee toimittajan ja kapellimestarin romanssin. Katja Kallio käsikirjoitti chick lit -romaaninsa pohjalta yhtä hauskan romanttisen komedian, jonka Lauri Nurkse ohjasi. (K12)Liv klo 22.00Woke Up Dead ★(USA 2009) Luuseri muuttuu eläväksi kuolleeksi. Teinikomediaa yrittävästä, nettisarjasta yhteen kursitusta teelmästä ei ole elokuvaksi. (K16)Kutonen klo 22.00


Varhaisnuorisotyön prosessien kehittäminen : Sipoon suomalaisessa seurakunnassa\nUosukainen, Henrikki (2010)\nUosukainen Henrikki. Varhaisnuorisotyön prosessien kehittäminen Sipoon suomalaisessa seurakunnassa. Järvenpää, kevät 2010, 63 s., 5 liitettä.\nOpinnäytetyön tavoitteena oli selkiyttää Sipoon suomalaisen seurakunnan varhaisnuorisotyötä tunnistamalla ja kuvaamalla sen keskeiset prosessit. Prosessien kuvaamista varten kehitettiin teorioiden pohjalta oma prosessien kuvausmalli.\nTeoreettisena viitekehyksenä toimi prosessijohtaminen, laatuajattelu, työntekijälähtöinen kehittäminen sekä voimaantuminen. Sipoon suomalaisen seurakunnan strateginen työskentely ja varhaisnuorisotyön painopisteet toimivat lisäksi työn lähtökohtina.\nTutkimusstrategisena valintana oli toimintatutkimus, joka jäsennettiin Demingin jatkuvan parantamisen ympyrän neljän vaiheen avulla: suunnittele (Plan), toteuta (Do), arvioi (Check) ja paranna (Act). Tätä jäsennystä käytetään myös syntyneissä prosessikuvauksissa. Prosessikuvauksiin pyydettiin kommentteja, jotka analysoitiin sisällön analyysillä.\nSipoon suomalaisen seurakunnan varhaisnuorisotyön keskeiset prosessit tunnistettiin ja kuvattiin. Luotua mallia ja sen kaikkia vaiheita kokeiltiin yhdessä prosessikuvauksessa. Opinnäytetyö tuotti mallin, jota voi soveltaa prosessien kuvaamisessa laajemmin.\nAsiasanat: prosessien kehittäminen, seurakunnan varhaisnuorisotyö, laatuajattelu, voimaantuminen, työntekijälähtöinen kehittäminen, sisällön analyysi


Eduskunnasta pudonneille jättieläkkeet\nTiistai 2.8.2011 klo 22.00\nMoni eduskunnasta pudonnut kansanedustaja saa nauttia muhkeasta eläkkeestä.\nSopeutumiseläke on kansanedustajien oma työttömyyskorvaus. Sitä ovat voineet hakea eduskunnasta pudonneet tai paikastaan luopuneet kansanedustajat.\nSopeutumiseläkettä saa, jos on ollut eduskunnassa vähintään seitsemän vuotta.\nKahdesta vaalikaudesta eläkettä saa noin 1 700 euroa, kolmesta noin 2 700 ja neljästä noin 3 700 euroa.\nViime vaaleissa valittujen kansanedustajien kohdalla eläkelaki on tiukempi. Jatkossa esimerkiksi eduskunnasta pudonnut tai luopuva kansanedustaja voi saada eläkkeen sijaan sopeutumisrahaa korkeintaan kolmen vuoden ajan.\nViime kevään eduskuntavaaleissa ennätysmäärä tunnettuja kansanedustajia joutui jättämään pestinsä.\nHeistä useat ovat hakeneet sopeutumiseläkettä Kuntien eläkevakuutuksesta. Eläke on tarkoitettu työtä vaille jääneille edustajille.\nYksi heistä on ex-viestintäministeri Suvi Lindén. Vasta viisi viikkoa sitten ministerin tehtävät lopettaneen Lindénin jatkosuunnitelmat ovat auki.\n- En ole vielä tulevaisuutta kovin pitkälle miettinyt. Toivon mukaan eläkkeellä ei kuitenkaan tarvitse kovin pitkään olla, Lindén toteaa Iltalehdelle.\nEntisenä ministerinä Lindén saa eläkettä yli 5 000 euroa. Hän ei silti aio jäädä nauttimaan muhkeista tuloista, vaan aikoo hankkiutua projektiluontoisiin tehtäviin.\n16 vuotta eduskunnassa istunut edustaja on tälläkin hetkellä mukana monissa luottamustoimissa.\n- Kyllä elämässä pitää olla aktiviteetteja, Lindén sanoo.\nHän painottaa, että kansanedustajien toimeentulo on tärkeää turvata siinä vaiheessa, kun edustajantyö loppuu ja on haettava uusia tehtäviä.\nMyös SDP:n entinen kansanedustaja Kimmo Kiljunen turvaa toimeentulonsa tällä hetkellä eläkkeeseen. Hänelle eläkkeen saaminen on ollut ratkaisevan tärkeää\n- Sen varassa olen, eikä minulla ole muita tulonlähteitä. Eläke on ollut minulle erittäin arvokas asia.\nKiljunen on istunut eduskunnassa neljä kautta, joten hänellä eläkkeen suuruus nousee 3 700 euroon. Vaikka Kiljusen papereissa lukee "vanhuuseläke", hän itse ihmettelee kyseistä nimikettä ja kokee saavansa sopeutumiseläkettä.\nVirtaa hänellä riittäisi vielä moneksi vuodeksi.\n- En missään tapauksessa aio jäädä eläkkeelle. Minusta tuntuu, että voin antaa vielä paljon yhteiskunnalle ja elämälle. Kyllä minulla on vakaa aikomus päästä pois eduskunnan sopeutumiseläkkeeltä.\nKiljusen mukaan kansanedustajan työ ei suoraan anna valmiuksia muihin työtehtäviin. Vaikka Kiljusella ei vielä ole työnhaussa tärpännyt, hän vihjaa verkkojen olevan vesillä moneen suuntaan.\n- Olen Suomen ehdokkaana eräisiin kansainvälisiin tehtäviin.\nKuntien eläkevakuutus julkistaa lähiaikoina tuoreen listan sopeutumiseläkettä saavista entisistä kansanedustajista.\nFAKTA Tämän verran eläkettä\nNäin paljon vaaleissa pudonneet edustajat saavat hakiessaan sopeutumis- tai vanhuuseläkettä kuukaudessa.\nMerikukka Forsius (kok), kolme kautta n. 2 700 €\nHannu Hoskonen (kesk), kaksi kautta n. 1 700 €\nTuomo Hänninen (kesk), kaksi kautta n. 1 700 €\nToimi Kankaanniemi (kd) kuusi kautta n. 3 700 €\nJyrki Kasvi (vihr), kaksi kautta n. 1 700 €\nOlli Nepponen (kok), kolme kautta n. 2 700 €\nTuija Nurmi (kok), neljä kautta n. 3 700 €\nLauri Oinonen (kesk), kolme kautta n. 2 700 €\nJuha Korkeaoja (kesk), kansanedustajan ja ministerin eläkettä yhteensä 5 000 - 6 000 €\nKimmo Kiljunen (sd), neljä kautta n. 3 700 €\nRisto Kuisma (sd), kolme kautta ja vajaa vuosi yli 2 700 €\nMarkku Laukkanen (kesk), neljä kautta n. 3 700 €\nKirsi Ojansuu (vihr), kolme kautta n. 2 700 €\nVeijo Puhjo (vas), neljä kautta n. 3 700 €\nMarja Tiura (kok), kolme kautta n. 2 750 €\nErkki Pulliainen (vihr), kuusi kautta n. 3 700 €\nLyly Rajala (kok), kaksi kautta n. 1 700 €\nMauri Salo (kesk) vajaat 1 700 €\nPaavo Väyrynen (kesk), kansanedustajan ja ministerin eläkettä yhteensä 5 000 - 6 000 €\nMinna Sirnö (vas), kaksi kautta n. 1 700 €\nTarja Tallqvist (kd), yksi kausi (vanhuuseläke) 800 - 900 €\nPentti Tiusanen (vas), neljä kautta n. 3 700 €\nSuvi Lindén (kok), kansanedustajan ja ministerin eläkettä\nyhteensä 5 000 - 6 000 €\nEsko Ahonen (kesk), kaksi kautta n. 1 700 €\nEero Akaan-Penttilä (kok), kolme kautta n. 2 700 €\nSirpa Asko-Seljavaara (kok), kaksi kautta n. 1 700 €\nSummat pohjautuvat eduskunnan tilitoimiston tietoihin. Muutamien ex-edustajien kohdalla eläke voi olla muutamia satoja euroja korkeampi, koska he ovat toimineet valiokuntien ja jaostojen puheenjohtajina.\nMyös ennen vuotta 1995 eduskunnassa olleilla eläke voi olla hieman korkeampi.


Laattojen saumojen puhdistus – Hiljainen pyykinpesukone\nMonta vuotta pinttynyt lika (valkoiset saumat ovat nyt tummanruskeat). Millä aineilla lähtee hyvin ja turvallisesti, niin että EI. Laatat ja kaakelit pysyvät siisteinä, kun ne puhdistetaan säännöllisesti.\nSäännölliseen kaakeleiden ja saumojen puhdistukseen sopivat . Kylpyhuoneen laattojen puhdistus voi olla työlästä puuhaa – etenkin,. Tällainen tiukemmassa oleva lika lähtee laatoista ja saumoista rasvaa . Miten laattojen saumat saisi pidettyä puhtaina ja valkoisina?\nLue Meidän Mökin asiantuntijan vinkit saumojen puhdistukseen! Syväpuhdistaja irrottaa tehokkaasti ja nopeasti lian, saippuajäämät, ruosteen . Ensin puhdistus Percentan teho aineella ja sitten suojaus tällä. Telkkarissa pyörivässä siivousintoilija-ohjelmassa laattojen saumojen putsaukseen käytettiin . Aluksi kaakelit kastellaan lämpimällä vedellä, joka suojaa saumoja. Ekologinen saumojen puhdistusaine on piimä. Kylpyhuoneen puhdistus sujuu nopeasti kun suunnittelet työn hyvin.\nLattialaattojen saumojen lisäksi lian kertyminen näkyy yhtälailla seinälaattojen . Ruokasooda on ihanteellinen puhdistusaine erityisesti keittiöön ja.\nKaakeleiden saumat saat näppärästi puhtaaksi soodaseoksella ja . Siinäpä se ongelma ihan lyhykäisyydessään. Alkaa keittiön vaaleanruskeiden laattojen saumat olla jostain kohdista aika hirveän näköiset. Millä aineella oikeasti saa kylppärin lattian tummuneet laatat ja saumat puhtaaksi?\nJos on kulumaa, niin ei taida auttaa puhdistus. Haluan ihan oikeasti vastauksen miten kaakeleiden saumat puhdistetaan vaaleiksi. Joku mies varmaan keksinyt koko sauma-aineen käytän keittiössä, tai joku . Jostain luin ruokasoodasta, mutta auttaako se oikeasti? Ne näkyvät värimuutoksina laatoissa ja saumoissa tai tuntuvat karheutena sileissä pinnoissa.\nTyypillisiä saostuman kertymiskohtia ovat suihkun ympärillä olevat . Pesitkö kylpyhuoneen, mutta kaakelit näyttävät vielä likaisilta? Syynä on todennäköisesti laattojen saumat ja niissä oleva . Kaakeleiden pesu ja kaakelisaumojen puhdistus on tehtävissä oikeilla keinoilla. Ajan myötä laattoihin ja niiden saumoihin kuitenkin kertyy likaa ja kosteissa . Miten sitä etikkaa oikein käytetään puhdistukseen? Eihän tämä tänne kuulu, mutta josko joku osaisi auttaa.\nMeillä on kettiössä ja eteisessä laattalattia (reilu kk käytössä ollut). Ensisijainen puhdistus on lastalla kuivaaminen aina suihkun jälkeen.


Malminkartanon asuinkorttelit - INARO\nTausta: kutsukilpailu 2017, 1. palkinto\nTyyppi: viitesuunnitelma asemakaavoituksen pohjaksi\nTilaaja: AEL, Helsingin kaupunki\nStatus: asemakaavaehdotus nähtävillä\nSuunnitteluaika: 2017 –\nLaajuus: 53 000 m2 asumista, 4 600 m2 oppilaitos, 250 m² liiketilaa\nTiimi: Sami Heikkinen (pääsuunnittelija), Ville Mellin (projektiarkkitehti), Anna-Kaisa Aalto (vastaava maisema-arkkitehti), Anni-Mari Anttola, Timo Arjanko, Timo Paananen, Juha Riihelä\nKilpailuvaihe: Sami Heikkinen (pääsuunnittelija), Otto Heinonen (projektiarkkitehti), Anna-Kaisa Aalto (vastaava maisema-arkkitehti), Vesa Humalisto, Antti Lehto, Anni-Mari Anttola, Emilia Ellilä, Antti Haataja, Ville Mellin, Martina Pitakova\nHajanainen kampusalue muuntuu yhteisölliseksi ja ilmastoystävälliseksi naapurustoksi.\nMalminkartano sijaitsee Pohjois-Helsingissä, 15 minuutin junamatkan päässä keskustasta. Aluetta luonnehtii sen värikäs ja kokeileva arkkitehtuuri. Ympäröivät viheralueet tarjoavat erinomaiset ulkoilumahdollisuudet.\nUusia reittejä ja yhteyksiä\nKorkealaatuiset viheralueet ja kujat luovat uusia yhteyksiä ympäröiville kukkuloille.\nAktiiviset julkiset tilat\nKortteleista rakentuu helposti tunnistettavia naapurustoja. Yhteisön muodostumista tukee selkeä hierarkia julkisen, puolijulkisen ja yksityisen välillä.\nKaupunkikuvassa vaihtelevat viistokatot, värit ja asuntotyypit luovat uudelle alueelle tunnistettavan ilmeen.\nYhteisö tukee ilmastotietoisuutta\nMotivoituneet asukkaat omaksuvat todennäköisemmin ilmastoystävällisiä tapoja ja kulttuuria. Yhteisöllisyyttä tuetaan korttelikoolla ja -rakenteella, jaetuilla puutarhoilla sekä korttelikohtaisilla julkisilla tiloilla.\nAlueen rakennukset lämmitetään hiilidioksidin talteenottoon perustuvalla edistyksellisellä voimalaitoksella, joka on sijoitettu osaksi pysäköintilaitosta. Liiketilat, pyöräpysäköinti ja voimalaitoksen showroom tekevät pysäköintilaitoksesta aktiivisen kiintopisteen alueelle.\nAsuntojen katot on suunniteltu aurinkopaneeleille sopiviksi. Kortteleiden muoto ja pihojen sijoittuminen luovat lämpimän mikroilmaston. Kasvillisuus ehkäisee asuntojen ylikuumentumista.\nProjekti yhdistää kaupunkisuunnittelua ja maisema-arkkitehtuuria yhteisön tukemiseksi.


Pomo, joka karkasi ikkunasta - Page 7 of 8 - Erään entisen esimiehen tarinoita kuplan ulkopuolelta\nTotta se on, paremmin jaksaa, kun syö hyvin\nAlla on viisi elementtiä, joiden tulisi olla tasapainossa, jotta elämä sujuu suht koht luonnikkaasti. Nämä vaikuttavat kaikki toisiinsa ja jos jossakin niistä vähän niin kuin mättää, niin kokonaisuus horjuu.\nRavinto. Syöt vähän sitä sun tätä, ravinto sisältää liikaa energiaa suhteessa kulutukseesi, se on ehkä mautonta tai voi olla tosi hyvääkin, mutta ravintoköyhää. Tai syöt omasta mielestäsi todella vähän, mutta totuus on se, että ahmit sitten kauppareissulla suklaapatukoita ja illalla on kolme iltapalaa. Tai sitten syöt oikeasti liian vähän, jolloin kehosi ei saa tarpeeksi energiaa toimiakseen tehokkaasti.\nTällä on vaikutus siihen, että et jaksa liikkua.\nLiikunta. Ihminen on luotu liikkumaan, jos emme liiku, keho voi huonosti. Tämä ei kuitenkaan tarkoita sitä, että jokaisen on käytävä kolme kertaa viikossa Body pumpissa tai Circuitissa vai mitä kaikkia niitä nyt onkaan. Liikunnan tulee olla itselle mielekästä, sellaista, että liikkumaan tulee oikeasti lähdettyä. Ei siis ole väliä, onko se pyöräilyä, Zumbaa vai metsäkävelyä, tärkeintä on se, että saat liikettä. Näin kuluu energiaa ja keho on valmis unta varten. Itse inhoan ryhmäliikuntatunteja, kävin niissä, koska muutkin kävivät, mutta sittent ajusin, että oloni oli paljon mukavampi yksin lenkillä. Liikuntasuorituksen miellyttävyys vaikuttaa suuresti motivaatioon tehdä jotain.\nUni. Me tarvitsemme unta 7-8 tuntia vuorokaudessa. Joku kertoo pärjäävänsä viidellä, mutta oikeasti keho ei ehdi palautua siinä ajassa. Jos unta on liian vähän, ihminen on sekava, muistihäiriöinen ja keskittymiskyvytön. Jos ei nuku hyvin, ei jaksa pitää huolta elämänhallinnastaan.\nKuulin kerran yöllä, kun työpuhelimeen tuli viesti. Päätin, että en nouse, katson vasta aamulla. En kuitenkaan saanut enää kunnolla unta, kun mietin, mitä on tapahtunut, että yöllä minulle viestitellään, onko joku pois, sattunnut onnettomuus vai onkohan yksikössäni tulipalo. Kun sitten viimein annoin itselleni luvan nousta ja katsoa puhelinta, niin siellä ei edes ollut viestiä, vaan olin nähnyt unta viestin saapumisesta. Tällaiseen tilanteeseen en soisi kenenkään päätyvän, älä päivystä öisin, ei sinusta kuitenkaan ole hyötyä sen tulipalon sammuttamisessa, hoidat sitten aamulla tarvittavat asiat.\nElämänhallinta. Pidä huolta jaksamisestasi, jotta sinulla on olo, että kaikki hallussasi olevat narut myös pysyvät hallussasi niin työelämässä kuin vapaa-ajallakin. Jaksamisesta pidät huolta hyvällä ja riittävällä unella, liikunnalla ja terveellisellä, monipuolisella ja maukkaalla ruoalla. Jos tarvitset tässä apua, hae sitä, älä yritä selvitä yksin, jos sinulla ei tunnu olevan siihen mahdollisuuksia. Puhu ystävillesi, puolisollesi, koirallesi, työterveyshuollolle…\nAsenne. Suhtaudu rennosti hyvinvointisi edistämiseen. Älä piinaa ja arvostele itseäsi. Alitajunnalla on hassu tapa oppia toistamaan sitä, mitä kerrot itsellesi. Jos siis jatkuvasti kerrot itsellesi epäonnistuneesi ja lipsuneesi lupauksistasi ja tavoitteistasi, alat oikeasti uskomaan siihen. Sen sijaan seiso peilin edessä ja kerro, miten hyvältä näytät ja miten hyvä tyyppi oiken oletkaan. Älä tartu “lipsumisiin” vaan nauti sitten siitä kermakakun palasta, mutta palaa normaaliin syömiseen sen jälkeen. Ole itsesi paras ystävä.\nJa nämä elementit voi pyöräyttää myös toisin päin: Jos asenteesi on tarpeeksi rento, jaksat asennoitua työssä ja yksityiselämässä kohtaamiisi haasteisiin kevyemmin. Elämänhallintasi on paremmin kasassa ja nukut hyvin. Sinulla on tuolloin enemmän energiaa liikuntaharrastuksellesi ja jaksat keskittyä paremmin myös syömäsi ruoan laatuun.\nMinulla nämä kaikki olivat ihan pielessä ja vaikutukset olivat kyllä ihan selkeästi esillä, vaikka en niitä silloin nähnytkään. Koska aloin menettää työn hallintaa, väsyin siinä. Väsyin myös vapaa-ajalla ja olin kärttyisä kaikkia, idioottimaisesti myös itseäni kohtaan. Yritin tiukasti pitää kiinni, jostain ihmeellisistä säännöistä ja ajatuksista, joilla ei ollut päätä eikä häntää. Nukuin huonosti, liikuntaa harrastin jääkaapin ja sohvan välillä, joskus liikuin autolla pizzeriaan. Syömäni ruoka oli mitä oli, lounaaksi saattoi olla suklaapatukka ja kahvi ja olin kovin tyrmistynyt itselleni, että vain lihoin. En ollenkaan muistanut syöneeni sitä pizzaa tai käyneeni kiinalaisessa ravintolassa. Voin siis sanoa, että tiedän mistä puhun, tämä kaikki perustuu omakohtaiseen kokemukseen. Pidä sinä näistä huolta, minäkin olen kantapään kautta oppinut ja tulen korjailemaan jälkiä vielä jonkin aikaa,\nRennolla otteella, omalla tavalla terveyttä ja hyvinvointia kohti!\nJulkaistu 2.1.2019 18.1.2019 Kategoriat Ravinto hyvinvoinnin tukenaJätä kommentti artikkeliin Totta se on, paremmin jaksaa, kun syö hyvin\nYhdessä tekemällä enemmän aikaiseksi\nJuu, totta se on, ei Stevekään ihan yksinään Applea nostanut maailman huipulle, kyllä sellaiseen toimintaan tarvitaan muutama muukin. Jotta siis yleensä työssään onnistuu, on verkostoiduttava. Tämä koskee työtä kuin työtä, mutta toisia enemmän ja toisia vähemmän. Esimies, tiiminvetäjä, leaderi, miksi sinua sitten kutsutaankaan, niin sinun kohdallasi verkostoituminen on ehdoton edellytys työssä onnistumiselle.\nVerkostoitumalla vaikutat luonnollisesti omaan uraasi ja hyvinvointiisi, luot itsellesi mahdollisuuksia kehittää osaamistasi ja työkokemustasi aina eteenpäin.\nMutta harvemmin ajatellaan, että tehokas verkostoitumisesi on hyödyksi tietenkin myös organisaatiolle, jossa työskentelet.\nAjatellaan ihan yksinkertainen esimerkki: sinulle on niin sanotusti nakki napsahtanut ja olet päässyt koulutuksia suunnittelevan työryhmän jäseneksi, onnittelut tästä. Olisi tarkoitus pitää puolen päivän sisäinen koulutus ja saada siihen pari ulkopuolista luennoitsijaa, sillä viimeiset kahdeksan kertaa koulutuspäivässä ovat esiintyneet, esimiehesi, kaveri, jonka kanssa jaat työhuoneesi ja sinä, vuorotellen ja yhtäaikaa, eri aiheista ja samoistakin. Koska sinä olet tehokkaasti verkostoitunut, laitat sähköpostia muihin organisaatioihin tutuillesi ja puolitutuillesi, ja homma on hoidettu. Äärettömän simppeli esimerkki, mutta sinä pidit verkostoosi yhteyttä ja jäit jälleen mieleen, organisaatiosi hyötyi ulkopuolisten mielenkiintoisista luennoista, jotka sisälsivät uutta näkökulmaa ja luennoitsijat saivat uusia kuulijoita sekä tietenkin rahaa. Win-win-win. (Edellinen esimerkki on muuten ihan oikeasta elämästä, hieman karrikoituna)\nJa nyt huomionarvoista on se, että tosiaan kaikki voittivat. Verkostoituminen ja sen hyödyntäminen ei tarkoita toisten hyväksikäyttöä vain omaksi parhaaksi. Siinä on melko äkkiä, huomaamattaan ilman verkostoa, joten älä sille polulle lähde.\nSinulla on oikeasti myös mahdollisuus verkostoitua jatkuvasti, niin käytä sitä hyödyksesi. Missään tilanteessa ei kannata ajatella, että ei täällä ole mitään hyötyä ihmisiä tavata tai kenenkään kanssa jutella. Itselleni on monesti käynyt niin, että olen lähtenyt selvittämään asioita pitkän kaavan mukaan Googlen ja kirjaston avulla, kunnes olen äkkiä tajunnut, että tieto on puhelinsoiton päässä, sillä Herra K., jonka viime viikolla tapasin tyttären harrastuksen vanhempainillassa on tämän alan asiantuntija.\nMuista hyödyntää myös some! Välttämättä ei ihmisiä tarvitse aina henkilökohtaisesti tavata. LinkedIn esimerkiksi, on loistava kanava löytää henkilöitä, jotka työskentelevät samanlaisissa tehtävissä, kuin sinä tai samankaltaisissa organisaatioissa, samalla alalla. www.linkedin.com\nFacebook-ryhmät toimivat yhtä tehokkaasti, voit tehdä vaikka oman ryhmän. Äläkä unohda Twitteriä, siellä voit julkaista mielipiteesi ja uutisia tai sitten vain pysyä ajan tasalla. Somessa pystyt siis osallistumaan keskusteluihin, tuomaan omia mielipiteitäsi esille ja jakamaan sinulle merkityksellistä tietoa, josta varmasti on hyötyä jollekin toiselle ja luonnollisesti myös saamaan itse sellaista tietoa, mitä voit työssäsi ja vapaa-ajallasi hyödyntää.\nAlussa mainitsin, että verkostoituminen lisää myös työhyvinvointia. Jos sinulla on työpaikallasi tiivis tukiverkosto, jossa pystytte yhdessä käsittelemään työpaikan ilot ja surut, se auttaa sinua jaksamaan työssäsi ja löytämään voimavaroja oman työsi kehittämiselle. Lisäksi, jos sinulla on verkosto, jossa saat apua työtehtäviesi hoitamiseen sujuvasti, niin kyllä sillä on suora vaikutus työssä jaksamiselle. Muista aina töissä, että et ole yksin. Isommissa organisaatioissa on muita esimiehiä samassa yksikössä, pienemmissä on muiden yksiköiden samankaltaisissa tehtävissä olevia esimiehiä ja yksinyrittäjiä ajatellen on muitakin yksinyrittäjiä.\nAsioita kun pohtii yhdessä, ne saavat useimmiten oikeanlaiset mittasuhteet, yksin pohtiessa varsinkin ongelmilla on tapana kasvaa huomattavan suuriksi. Yllä olevassa kuvassa pohdintaa on todennäköisesti auttanut viinilasillinen tai ehkä kaksikin, ei huono apu aina joskus.\nOn myös todella helpottavaa huomata, että ongelmat ja haasteet ovat samankaltaisia yksiköstä tai jopa alasta huolimatta. Muistan kun itse suoritin JET-tutkintoa ja ryhmässä olivat kaikki eri alojen edustajia: pankkimaailma, vakuutusyhtiö, kukkakauppaketju, seurakunta jne. Kun kahvitauolla ja lounaalla kävimme läpi omia tehtäviämme ja niissä kokemiamme ongelmia ja onnistumisia, niin oli ilahduttavaa tosiaan huomata, että en ollutkaan yksin. Lisäksi koin, että ulkopuolisen mielipide ja tapa kohdata tuo sama asia saattoi olla täysin erilainen, kuin minun. Nuo uudet näkökulmat auttoivat minua ratkaisujen tekemisessä.\nKäytä eri kanavia verkostoitumiseen\nPidä huolta tiimistäsi\nRakenna itsellesi tarvittaessa tiimi, esim yksinyrittäjä, ota yhteyttä muihin saman alan yrittäjiin\nPidä kontaktia verkostoosi, ole aktiivinen\nYhdessä tekemällä onnistuu aina parhaiten!\nJulkaistu 1.1.2019 18.1.2019 Kategoriat VuorovaikutusJätä kommentti artikkeliin Yhdessä tekemällä enemmän aikaiseksi\nMoni meistä haaveilee lottovoitosta tai isosta Amerikan tädin perinnöstä. Silloin voisi vain olla. Itsekin olen työpaikan kahvipöydässä julistanut, että jos se lottovoitto joskus osuu kohdalle, niin olisi kyllä niin mahtava tunne soittaa töihin ja ilmoittaa “en tule tänään, en huomenna enkä koskaan enää!” Tosin en koskaan lottoa, joten todennäköisyys tälle on melko pieni. Hassua on se, että todellisuudessa työssä käynnillä on meille melkoisen suuri merkitys. Parhaimmillaan työssä on kivoja työkavereita, siellä saa tuoda osaamistaan esille ja toteuttaa itseään, sieltä löytää iloa ja sopivasti haasteita päivittäin. Se voi kuitenkin olla myös liian vaativaa, oman osaamisen ylittävää, jolloin työnteko ahdistaa. Voi olla, että vuorovaikutus työntekijöiden kesken ei toimi ja siitä aiheutuu jatkuvasti ristiriitoja.\nMoni kokee myös stressiä työssään. Stressi on mielestäni erittäin mielenkiintoinen aihepiiri, koska sen hallinnoiminen saattaa olla mielettömän haastavaa osin siksi, että siinä on niin eri tasoja. Stressi voi olla hyvää: pientä kiirettä, adrenaliinitasot sopivasti koholla, aistit herkkinä selviytymään tilanteesta ja kun hommasta on selvitty, niin ihan voittajafiilis.\nMutta stressi voi olla myös huonoa: vaativa tilanne jatkuu koko ajan samana, tuntuu, että tilanteesta ei pääse ulos, mutta joutuu jatkuvasti yrittämään, vaikka ei oikein tiedä mitä on tekemässä tai mitä oikeastaan edes pitäisi tehdä. On tunne, että on vangittuna tilanteeseen eikä ole näkyvissä pois pääsyä. Alla kuva stressaantuneesta barbista. Kuvan ottamisesta on jo vuosia, mutta se naurattaa yhä. Barbi löytyi tyttäreni leikkien jälkeen tyynyn alta sidottuna, olin järkyttynyt, kunnes siskoni kertoi, että heidän kaikkia barbeja oli kohdannut joukkokuolema. Eipä siinä sitten mitään, ihan normaali tyttö siitä kasvoi. Kuva tuli nyt vain tässä yhteydessä mieleen, että tuollainen on kokemus, kun on tunne, että ei ole pois pääsyä.\nTilanteen näin pitkittyessä, saattaa lisäksi tulla jopa fyysisiä oireita. Pahinta on se, että ei edes tunnisteta oireiden taustalla olevan pitkittynyt stressi ja alkava työuupumus. Omaa kehoaan tulisi opetella kuuntelemaan.\nSuomen mielenterveys ry on listannut pitkittyneen, haitallisen stressin oireita, tunnistatko näistä itsessäsi mitään?\nkireys, jännittyneisyys ja lyhytpinnaisuus\noman terveyden ja harrastusten laiminlyönti\nmielialamuutokset ja näköalattomuus\nJo tällainen tilanne jatkuu pitempään, se johtaa työuupumukseen, jonka oireiksi listataan seuraavat:\nkyyniseksi muuttunut asenne työhön\nheikentynyt ammatillinen itsetunto.\nNo niin. Näitä kun itse lueskelin, niin oma tilanteeni oli se, että nuo stressin tunnusmerkit ohitin naureskellen, että sellaista se on, meneepä minulla lujaa ja oon minä aika akka, kun selviän näistäkin haasteista. Olin oppinut, että itseään pitää kehua joka käänteessä, kun ei sitä mahdollisesti muualta kuule.\nSitten kun muistelen viimeisiä kuukausia, niin olin niin väsynyt, etten jaksanut laittaa ruokaa vaan söin kaikkea valmista höhhöä, liikunta oli mielestäni täysin yliarvostettua. Koin työni täysin merkityksettömäksi, oli ihan sama hoidanko sen vai en, koin myös organisaation, jossa työskentelin estävän minua jotenkin tekemästä työtäni. Jokainen työtehtävä tuntui ylitsepääsemättömältä, muistini oli heikentynyt ja koin, että en kykene tehtävään, jossa olin. Näin vain vastoinkäymisiä, pelkkiä esteitä ja liian suuri haasteita eikä minua kiinnostanut yrittää niiden ylittämistä vaan päätin vain istuskella ja odottaa, jospa ne itsekseen häipyisivät. Aivot olivat kuin aavikko, tyhjät.\nNyt täältä etäisyyden päästä, tilanteesta irtautuneena on huvittavaa todeta, että tuossa tilanteessa mielestäni syy oli vain kaikissa muissa, jopa omassa perheessä. Kyllähän minä tilanteen hallitsin, mutta muut vaativat jotain ihan muuta. Eikä minua kiinnostanut tehdä, niin kuin muut toivoivat, halusin vain olla. En ollenkaan kaivannut minkäänlaista apua, vaikka muistan että sitä minulle kyllä tarjottiin. Olinhan selviäjä.\nSydämestäni toivon, ettet päästä itseäsi samaan tilaan. Minä tein ratkaisuni ja lähdin kokonaan pois, se oli minulle oikea valinta. Päätin tehdä sitä, mitä oikeasti haluan, vaikka tulotasoni tippuikin reippaasti. Mutta se ei välttämättä ole sinulle oikea ratkaisu. Uskon, että olet työssä, jossa oikeasti viihdyt ja jonka koet osaamistasi vastaavaksi. Jos siis et pysty itse saamaan työyhteisössä tilannetta hallintaan, niin hae apua, työterveyshuollosta löydät ammattilaiset, jotka ovat siellä sinua varten. Sano ääneen, että nyt ei mene hyvin. Älä häpeä tunteitasi, äläkä koe epäonnistuneesi, sillä sitä et ole. Itse häpesin sitä, että olin päästänyt oloni niin huonoksi, enkä ollut sanonut mitään. Sekin oli turhaa, siinäkin tilanteessa olisi vielä voinut sanoa, mutta minä nyt olin hiljaa, älä sinä ole.\nJokaisella on omat voimavaransa ja niistä tulee pitää huolta. Löydä tasapaino työn ja vapaa-ajan välillä ja arvosta sitä vapaa-aikaa hitusen enemmän, näin nautit sitten työstäkin enemmän.\nTunnista ajoissa stressi ja uupuminen. Työeläkeyhtiö Warma ja Suomen mielenterveysseura\nTyöuupumus, Burn Out, www.mehilainen.fi\nJulkaistu 21.12.2018 25.1.2019 Kategoriat TyöhyvinvointiJätä kommentti artikkeliin Tunnista työuupumus\nEdellinen sivu Sivu 1 … Sivu 6 Sivu 7 Sivu 8 Seuraava sivu


Putoa ja nouse: syyskuuta 2012\nEn kyllä yhtään tykkää tästä vuodenajasta. Ei mua edes haittaa että sataa ja on kylmää ja kuraista, mutta tämän vetämättömän olon kanssa en kestä. Ihan kuin toimisi puolella kapasiteetilla. Tallilta tullessa meinaa nuokahtaa rattiin ja kotiin päästessä katsoo kelloa ja miettii voisiko aikuinen ihminen mennä jo puoli kahdeksalta nukkumaan. Ei puhettakaan että jaksaisi huushollata edes sen verran että saisi ruokaa tehtyä. Eläköön mies lihapiirakoilla ja leivällä, minusta ei ole kun polttamaan nuudeleita kattilan pohjaan.\nMutta valitus sikseen. Pakottava tarve summata viikon parikin valmennuista jollain tapaa. Tiistaina jännäsin vähän missä kunnossa Jonnan kenttä on, kun vettä tuli niin kerpeleesti sunnuntaina ja maanantaina. Onneksi uima-allas oli imeytynyt melko nopeasti suurempien sateiden lakattua, joten päästiin työstämään jotain muutakin kun käyntiä. Ravissa Poni oli oikein mukavan ja rennon tuntuinen ja pääsin taas istumaan ravissa alas pitkiä pätkiä. Selvästi on apua myös siitä, että olen päässyt paremmin istumaan Mimmin ravissa. On siis paremmin lihasmuistissa se mihin pitää keskittyä omassa kropassaan vaikka Ponin kanssa liikkeen laajuus onkin ihan eri luokkaa kun Mimmillä. Emmi sanoi että se johtuu varmaan osittain siitä että Ponilla on niin suora lapa, että se nostelee jalkojaan ravissa todella paljon. Laukannostoissa (vasempaan, again!) taas takuttiin. Tuli monta väärää kun päätin että nostan vaikka muoto ei olisi täydellinen. Nostihan se, mutta kun asetus ja sisäpohje ei ollut kunnolla läpi, tuli helposti väärä.\nMimmillä menin ekaa kertaa valkkuun torstaina, uudelle opelle Iitulle, jolle nolasin itseni heti kättelyssä. Veikaan että kaikkien valmentajien lempiasenne on juuri se minkä päästin suustani: "oota mä teen tähän voltin, että pääsen ton kaverin taakse, että mulla on edes mahdollisuus saada se laukka nousemaan". Iitun äänestä jo kuuli kuinka sitä vitutti, että luovutin jo ennen kun yritin. Sorry!\nSitten tehtiin laukannostoharjoituksia (kas kumma!!)\nEkat yritykset oli ihan kauheita kylkimyyryä-pohjetta-vasten -taisteluita. Kun Mimmi nosti kehuttiin kaaauhean paljon jonka jälkeen Mimmi ennakoi tavattoman helposti... nosti kuitenkin. Toiseen suuntaan otti oikein kunnon hatkat kun oltiin yksin päädyssä ympyrällä ja kaikki Mimmin kaverit oli toisella puolella maneesia. Nostin laukan ja kun kehaisin sisäkädella rapsuttamalla niin tapahtui the Ampaisu. Eipä sillä, Mimmin riennoissa on helppo pysyä. Vaikka laukkatyö hävetti suunnattomasti (ihan omien möläytystenkin takia), niin väistöissä alettiin saada jo vähän kehujakin. Ei ollut kuulemma väliä mennäänkö lapa edellä, kun tarkoitus oli vaan saada lapoja auki. Kommentti: "siinähän oli jo ajoittain muutamia askeleita oikein kunnon väistöä" riitti hivelemään sieluani. Nämä nyt oli kuitenkin ihan ekat väistöt mitä tein Mimmin kanssa ravissa. Ja voi ne loppuravit. (Miks ne on aina parhaat?) Ensin harjoitusravissa tavoitteena askelta pidentäen. En odotellut kummoisia kun se mun istunta harjoitusravissa on vähän niin ja näin, mutta ai kun lähti kivasti. Ja kun meni kivasti, kevensin ja annoin venyttää alas ja voi että kun selkä nousi varmaan puoli metriä ylös!\nTänään Mimmi sai tehdä poikaystävänsä kanssa kahden tunnin maastolenkin harjulla ja pohtiksella. Kyllä teki varmasti hyvää. Menohaluja oli ainakin vaikka muille jakaa ja poikaystävän perse oli kokoajan tiellä.\nSylikoiran ja Ennin syysterveiset\nLähettänyt Enni klo 19.30 Ei kommentteja:\nSe lienee histiosytooma. Kaikki merkit täsmäävät ja mikä parasta, ei ole itsessään vaarallinen. Pitää sitä vaan vielä puhdistella ja hoitaa koska iho on kuitenkin rikki patin kärjestä. Lenkillä voisin harkita suojaavani kannukset itseliimautuvalla siteellä.\nHuojentunut olo kun on edes jonkinlainen (aika varma) käsitys siitä mikä on kyseessä.\nParasta tietoa löysin osoitteesta http://www.solakan.info/lukemista_histiosytooma.htm\nEDIT: Histiosyytti ei ole edellisen linkin tiedon mukaan ole kudoksensyöjäsolu siinä mielessä, että se tuhoaisi tai "söisi" kudosta, vaan makrofagi joka sijaitsee kudoksessa. Makrofagia kutsutaan syöjäsoluksi ja makrofagit kiertävät veressä ja pystyvät siirtymään infektioissa niihin paikkoihin joissa niitä tarvitaan.\nLähettänyt Enni klo 12.02 Ei kommentteja:\nOlen onnistunut tässä muutaman päivän aikana lietsomaan itseni aikamoiseen neuroosiin Nallen tassun takia. Pojalla on pipi.\nKaikkinensa tarina sai alkunsa jo aikaisemmin syksyllä, kyyhkymetsän jälkeen. Muutama päivä sen jälkeen huomasin Nallen vasemmassa tassussa karvattoman kohdan. Lähdin sitä syynäilemään ja oikein kun suurennuslasilla katsoi, niin siinä näkyi kaksi pientä rupea, jotka lähtivät ihan pinnasta irti. Samu epäili, että Nallea on päässyt käärme puremaan, mutta niin että osuma on ollut huono ja myrkkyä vähän, koska mitään haavoiksi kutsuttavaa rupien alta ei löytynyt. Jalka oli täysin normaalin lämpöinen, ei turvotanut ja koira käveli ja jolkotteli aivan kuin ei mitään. Sen takia ei varmaan huomattukaan koko hommaa ennen kuin karvat putosivat. Karvat eivät kuitenkaan ole kasvaneet takaisin ja aloin huolestua. Päätin näyttää Emmille koipea ja pyytää neuvoja mitä sen kanssa voisi tehdä. Samu mainitsi kuitenkin että näytä myös tätä kannuskynnen anturan alla olevaa pattia (myös vasen jalka). Voi jessus sentään, en ollut moista edes huomannut. Pieni karvaton laikku oli sen jälkeen ihan toissijainen. Näytin kinttua tallinkäytäväklinikalla Emmille, joka sanoin karvattomasta kohdasta että ei tuossa mitään, hyvältä näyttää. Patin epäili olevan joko tulehdus tai kasvain. Käski hoitamaan aluksi tulehduksena ja lupasi katsoa uudestaan jos ei lähde paranemaan.\nÄh. Haluan tietää nyt heti mikä se on. Tästä syystä varmaan olen labra-alalla. Inhoan epäselviä tapauksia.\nMietin jatkuvasti ovatko nämä molemmat vammat yhteydessä toisiinsa. Olisiko käärmeenpuremalle pitänyt heti tehdä jotain ja mitä? Miksi koira ei vaikuta kipeältä? Pattia saa puristella aika lujaakin ennen kun Nalle vetää koipensa pois, ei edes vingahda. Jos se olisi tulehtunut, eikö se olisi paljon kipeämpi? Metsälenkillä se aukeaa ja vuotaa verta jonkin verran. Koira ei kuitenkaan sano mitään, ei edes lussuta sitä.\nSeuraavaksi graaveja kuvia. Jos joku on nähnyt jotain vastaavaa, kertokaa hyvät ihmiset mikä on kyseessä.\nTässä näkyy sekä karvaton kohta että paise\nPaise on aivan tuon ensimmäisen kannuskynnen anturan alla\nOhjeena on nyt toistaiseksi putsata paisetta pari kertaa päivässä laimennetulla betadinella ja levittää päälle vetramil -voidetta (ihan kun hevosta hoitais, tää on sentään tuttua). Tämän jälkeen poika joutuu olemaan pari tuntia tötterö päässä, ettei nuole tassua. Kädet kyynerpäitä myöten ristiin että tämä toimii.\nLähettänyt Enni klo 18.28 1 kommentti:\nPahoittelut elimistölle, haudassa saat sitten levätä\nNiinhän siinä sitten kävi että Jonnan tunnilta kotiin päästyäni oli kuumetta 38 astetta. Siitä huolimatta raahauduin perjantaina töihin, kävin työterveyslääkäriltä hakemassa keuhkoputkentulehdusdiagnoosin ja apteekista antibioottikuurin. Ja illalla Ponin kanssa maastoon. Mies oli kiukkuinen, mutta vetosin hänen omaan kommentiinsa "siellähän vaan istutaan", mikä tuollaisessa rauhallisessa maastoilussa pitää melkein paikkaansa. Nalle oli taas mukana ja oli superhienosti vaikka Emmin kanssa otettiin vähän pitempää ravipätkää.\nLauantaina käytiin Mimmin kanssa maastossa ja kyllä ainakin kaverin kanssa homma meni ihan mutkattomasti. Mennessä talutin varmuuden vuoksi lahdentien yli, mutta tullessa tulin ihan ratsain. Käynnissä mentiin n. 6 kilsan lenkki johon sisältyi pienet pyörähdykset pohtiksen kentällä. Tuli kamala ikävä talvea! Viime talvena maastoiltiin pohtiksella ja käytiin auraamattomalla isolla kentällä laukkaamassa umpihangessa posket punoittaen.\nTänään on ollut ihan kamala keli koko päivän. Vettä on tullut enemmän tai vähemmän jatkuvasti. Suuntasin kuitenkin taas Mimmillä ratsastelemaan. Onneksi on jonkinmoinen maneesi käytössä. En vaan tiedä että koska Mimmi on siellä viimeksi käynyt koska oli niiiin jännää. Pelottavaa oli esimerkiksi toisessa päädyssä maassa seinää vasten lepäävät pitkät tikapuut ja se estekalusto"reikä" oli niin hirveä, että piti aina uralta seilata viisi metriä sisään päin ohi mennessä. Saatiin kuitenkin jonkinlaista työskentelyä aikaiseksi vaikka esimerkiksi laukkaa voitiin ottaa vain toisella pitkällä sivulla. Nyt kun olen vähän enemmän ratsastanut Mimmillä, on hauska huomata että ihan jokainen kerta opin siitä jotain uutta kun kiipeän selkään. Tänään huomasin, että Mimmin vastenmielisyys taipumiseen vaikuttaa siihen laukannostoon. Mimmi nostaa paremmin suoralla uralla! Ensiviikolla on ohjelmistossa myös valkkudebyytti Mimmin kanssa. Ensi viikko näyttää siis jotakuinkin tältä.\nMaanantaina kevyesti Ponilla, todennäköisesti maastossa.\nTiistaina Jonnan valkku Ponilla\nTorstaina Iitun valkku Mimmillä\nPerjataina mielellään maastoilua Mimmillä (kaveria toivotaan)\nLauantain toistaiseksi "vapaa" (rapujuhlat anoppilassa)\nSunnuntaina Mimmin kanssa puomeja, ehkä joku kavaletintapainenkin :)\nLähettänyt Enni klo 18.29 Ei kommentteja:\nMiksi puolikuntoisena menee aina paremmin?\nHuomasin jo ratsastuskouluaikaan, että jostain kumman syystä rämmittyäni pienestä puolikuntoisuudesta huolimatta ratsastustunnille, homma eteni jotenkin aina poikkeuksellisen hyvin. Nolointa siinä yleensä oli se, että tapasin kuulutella ja tunnin aluksi, että jos näyttää siltä että lintsaan niin se johtuu vielä hieman flunssaisesta olostani. Suorittaminen oli kuitenkin aina tälläisessä tilassa yllättävästi parempaa. Sama kaava toistui eilen kun menin Mimmiä ratsastamaan. Alan muutenkin selvästi saamaan vähän enemmän selkoa tästä hevosesta. Viikonloppuiset pikkuhyppelöt ja sänkkärilaukat toivat selvästi esiin sen, että tämän hevosen kanssa laukannosto-ongelmat eivät ole niin vahvasti kiinni omista virheistä kun hevosen psyykkeestä. Innoissaan ollessaan se nostaa vaikka paikaltaan, mutta tavallinen sileällä työskentely on niin tylsääää(!), että virikettä voi luoda testailemalla ratsastajan pitkäjänteisyyttä.\nSain kököstä olostani huolimatta hyvän fiiliksen ravissa ja Mimmi kulki pitkiä pätkiä tasaisesti kuolaimeen tukeutuen, joka ei sekään ole vielä kovin itsestäänselvää. Tein paljon paljon voltteja, kolmikaarista kiemurauraa ja loivaa kiemurauraa sisällyttäen mukaan myös siirtymisiä ravin ja käynnin välillä. Selvästi hyvä harjoitus Mimmille, kun tuli niin mukavasti kuulolle. Oikea laukkakin nousi melkein kyselemättä ja annoin Mimmin ihan vaan laukata kevyessä istunnassa hyvin eteen, mistään muusta oikein nillittämättä. Vasemmassa kierroksessa vasta alkoi kiukuttelu. Laukka-avuista Mimmi veti liinat kiinni ja takapää hieman keveni (kuitenkaan ilman mitään varsinaisia pukkeja). Junnasin hetken ja päätin, että vaikka keuhkot on tulessa niin nyt en luovuta. Otin yhden noston oikeaan, vaihdoin nopeasti kierrostuuntaa ja sain kun sainkin (yhden ristilaukan jälkeen) pari kunnollista nostoa vasempaan. Kehuin paljon ja annoin tähänkin suuntaan mennä rennosti suurempia vaatimatta. Jälkeenpäin olin kyllä todella tyytyväinen sekä siirtymistyöskentelyymme että itseeni kun jaksoin kipeydestä huolimatta olla sinnikäs ja pystyin ratkaisemaan pattitilanteen. Viikonloppuna koitan päästä Mimmin kanssa maastoon. Tuntuu vähän siltä että tämä heppa kaipaisi hieman maisemia, jotta kentällä työskentelyynkin saataisin vähän lisää paloa.\nTänään koitan selvitä Jonnan tunnista Ponin kanssa. Saa nähdä petaanko hyvää maaperää jälkitaudille.\nLähettänyt Enni klo 10.21 Ei kommentteja:\nOho, tuli taas hypättyä\nPerjantaina kurvasin heti suoraan töistä ratsastamaan Mimmillä taas jonkinmoisen tauon jälkeen. Viimeksi olin taas vaipua epätoivoon kun en saanut laukkaa nostettua millään. Kaali antoi nyt neuvoksi että piiska mukaan ja kentälle pieni herättelypuomi. Kaali kehui että edellisenä päivänä estevalkku oli mennyt todella mainiosti ja Mimmi oli oikein syttynyt. Tein siis ehdotetusti ja raahasin pääty-ympyrälle yhden puomin ja aloin verryttelemään. Saatiin verkan jälkeen seuraksi myös toinen ratsukko joka kyhäsi pitkälle sivulle myös pienen ristikon. Alkuun oli laukan kanssa taas pieniä ongelmia mutta sitten keksin käyttää vähän kaverin imua hyödyksi, jonka jälkeen ei ollut enää mitään ongelmaa. Tultiin puomia sekä ravissa että laukassa ja kun Mimmi tosissaan heräili niin laukka nousi vaikka käynnistä.\nKaali kävi jossain vaiheessa tallin ovelta huutelemassa, että mee vaan sitä ristikkoa, mutta ystävällisesti kieltäydyin. Kuitenkin pari minuuttia mietittyäni päätin olla nössöilemättä ja tähtäsin pikkuristikolle. Ei se mikään kaunis hyppy ollut kun jalustimet olivat ihan koulupituiset ja itse jäin tuijottelemaan esteen juureen ja pohtimaan että mistä se hyppy tulee lähtemään. "Yllättäen" se lähtikin ihan sieltä juuresta mihin olin tuijotellut. Otin ristikon vielä toiseenkin suuntaan jonka jälkeen loppuverkkailin. Jotenkin Mimmillä hyppääminen tuntui jopa kutkuttavammalta kun mitä edellisviikkoinen estetunti Viitiksessä. Voisipa joskus koittaa osallistua estevalkkuun Mimmillä?? Kotona odottivatkin sitten metsäreissulta palanneet rakkus-pojat.\nTänään raahasin rakkaan avokin ja Nallen mukaani katsomaan "äijäkisoja". Äijäkisat olivat siis este/sotilasratsastuskisat joihin saivat osallistua vain miehet. Hienoja suorituksia! Erityisen hauskaa oli katsella sotilasratsastusta, joka oli siis kuin kouluratsastusta mutta kolmen ratsukon "ruodussa". Iso herra huuteli mikkiin komentoja ja rinta rinnan äijät vetivät uniformut päällä kuvioita. Lopuksi vielä suoritettiin rakuunanäytös jossa ratsasti 10 ratsukkoa samaan tapaan. Vau! Siinä vaiheessa kun 10 hevosta laukkaa täyttä laukkaa kohti kentän päätyä, ukoilla miekat kädessä ja raikaa huuto "Hakkaa päälle!", ei voi kun miettiä kuinka ratsuväki on jalkamiehelle kauhistus :)\nÄijäkisojen jälkeen suuntasin itse ratsastushommiin ja kävin ihan vaan tuulettamassa omaa ja Mimmin päätä laukkaamalla loputtomalta tuntuvaa sänkipeltoa. Otin alkuverkat kentällä, mutta kun suuntasin pellolle olinkin yhtäkkiä kun eri hevosen selässä :D Laukka nousi taas ihan leikiten ja välillä mentiin lujaaaa. Loppukäynnitkin otin maastossa kun en vittsinyt hepan hyvää mieltä pilata palaamalla kentälle.\nMimmi ja meidän perhe yhteisen maastolenkin jälkeen\nLähettänyt Enni klo 19.17 Ei kommentteja:\nRatsastamisen ihanuus ja kurjuus on siinä ettei oikoteitä yksinkertaisesti ole. Pitää saada ne asiat aivoihin ja tuntemukset persnahkaan, jotta voisi edetä taas seuraavalle tasolle. Toki olen kuullut, että on olemassa ihmisiä, jotka ovat ratsastuksen suhteen lähtökohtaisesti jotenkin lahjakkaampia, itse en kuitenkaan taida kuulua niihin.\nLähdin tallille tänään mielessäni selvä missio. Emmi oli toivonut kevyttä liikutusta ja puhetta on ollut aiemminkin että Ponilla pitäisi ratsastaa (siis oikeasti ratsastaa) käyntiä enemmän. Sunnuntain tuomarin sihteerinä helpossa A:ssa viettäneenä ja käyntiosuuden huonohkot numerot huomanneena tajusin, että ongelma lienee aika yleinen. Myönnän etten ole tainnut kertaakaan ratsastaa Ponin kanssa siirtymisiä käynnin sisällä, joten se oli päivän teema. Ihan minimini askelita ja sitten askelta pidentäen. Samalla koitin myös irtautua kentän reunoista ja pitää hevosta jotakuinkin suorana ilman aidan tukea. Putkeen ei mennyt edes kaunistelemalla sanottuna. Poni oli epätasainen kun mikä. Mälväsi kuolainta ihan hulluna ja pureutui varsinkin oikeassa kierroksessa ulko-ohjaan todella vahvasti. Yritin kaikki temput mitä vaan tiesin mutta tulos oli parhaimmillaankin vain tyydyttävä: hyviä pätkiä mutta sitten aina kamala vastustelu. En tiedä olisko nyt taas töihinpaluusta jäykistynyt oikea olkapääni ollut syynä vai mikä.\nPienen ravilämmittelyn jälkeen jälkeen yritin käyntityöskentelyä uudestaan. Mini-askeleet onnistuivat ihan ok, vaikka en usein muistanutkaan pitää kunnolla pohjetta kiinni ensimmäisen pidätteen aikana, jonka vuoksi Poni meinasi ottaa ihan stopin alkuun. Askeleen pidennys olikin sitten ihan toinen juttu. Jos ei Poni tullut kiireiseksi, niin sitten se halusi pompata raville. Ainakaan mitään aikomusta sillä ei ollut askelta pidentää. Luovutin jo kertaalleen ja otin vähän ravin sisällä siirtymisiä ja kun heppa lämpeni hommiin paremmin niin sain oikein kunnon venytyksen käynnissä keskihalkaisijalla. Siihen oli hyvä lopettaa. Lähinnä tänään rassasi vain se etten saanut Ponia yhtään tasaiseksi vaan se tempoi vähän väliä itsensä pois muodosta ja selvästikään se ei ollut niin 100% kuulolla mitä se yleensä on.\nHalu olla parempi on niiiin suuri mutta tie on pitkä...\nLähettänyt Enni klo 21.23 2 kommenttia:\nVähän torstain valkusta ja estehyppelöistä\nEn viitsinyt kirjoitella erillistä raporttia torstaisesta valkusta kun eipä oikein tullut mitään ihmeellisiä ahaaelämyksiä. Ihme se olisikin ollut kun alkuviikko oli niin huikea. Poni oli aika hankala ratsastaa. Vilpoinen ja tuulinen keli teki siitä ihan kuuraketin ja se kiikutti minua välillä kun litran mittaa kun kuumui niin taas laukannostoista. Tiedän että Ponin kuumetessa en saisi ratsastaa niin paljon kädellä kun mitä teen vaan enemmänkin jalalla. Se on vaan kovin kovin hankalaa kun toinen lähtee kun ohjus kun vähänkään pohjetta käyttää.\nPerjantaina käväisinkin sitten entisellä ratsastuskoulullani Viitiksessä estetunnilla. Sain ratsukseni Pevonan, jonka nyt vuotias tammavarsa tulee olemaan Ponin varsan siskopuoli koska Issankin iskä on Idris :) Jännitti aivan tautisesti, että miten osaan ratsastaa hevosta joka ei ole Poni ja miten selviydyn esteistä. Tehtävä oli luojan kiitos melko simppeli suora suhteutettu linja (5-6 askelta, me taidettiin tulla useimmiten viidellä, en muistanut laskea) jota tultiin sellaisenaan pari kertaa kummastakin suunnasta. Välissä tehtävä muutettiin niin että linjalle tultiin ravissa sisään, käännettiin esteiden välissä ympyrälle laukassa ja siirrettiin taas raviin ennen toista estettä. Ensin tuli (ylläripylläri) noottia liian pitkistä jalustimista ja sitten siitä että kevyessä istunnassa paino ei ole tarpeeksi ronskisti jalustimella ja istun liikaa satulassa. Miten yllättävää kouluratsastajalta! Homma kuitenkin toimi sujuvasti, en saanut isoja pyyhkeitä oikein mistään ja itse huomasin ainakin sen että alastulossa tasapainoni oli huomattavasti parempi kuin ennen. En rojahtanut sillätavalla eteen niikuin muistan aiemmin usein tehneeni. Lopulta esteet vielä nostettiin ihan selvästi sen mukavuusrajan yli mihin olin valmistautunut. Isoin aiemmin hyppäämäni on ollut varmaan siinä 50cm tietämissä ja nämä Likka arvioi n. 65cm korkeiksi. Hienosti mentiin yli ongelmitta ja Pevonakin esteiden yli astumisen sijaan jo selvästi enemmän hyppäsi, mikä tuntui selkään ihan erilaiselta. Ihan hauskaa oli ja aion mennä toistekin :)\nMitään suuria riemuntunteita en kuitenkaan kokenut, hauskaa vaihteluahan tuo on, mutta kyllä mun kiksit tulee enemmän täydellisestä siirtymisestä tai pohkeenväistöstä kun esteistä. Kouluratsastaja mikä kouluratsastaja. Huomenna pääsenkin vaikka kuinka moneksi tunniksi sihteröimään KaRan järjestämiin aluekoulukisoihin helppoa A:ta.\nLähettänyt Enni klo 18.48 Ei kommentteja:\nTänään tirahti tippa linssiin kun tunnin jälkeen tunnustin Jonnalle, etten vielä edes eilen olisi uskonut että tuo mitä juuri äsken tehtiin olisi ollut mahdollista. Itkettää edelleen kun vaan ajattelenkin asiaa. Olen niin onnellinen, ylpeä itsestäni (joo sanoin sen ääneen) ja rakastan hurjasti oppi-Poniani!\nSe mikä eilen oli Jonnan tehtävä-idea, oli tehdä siirtymisiä kahdeksikolla aina niin että kentän poikki mennessä siirtyminen ensin ravista käyntiin ja lopulta niin että käynnistä laukannosto, puolikas ympyrä laukassa, ravisiirtyminen ja lävistäjälle käännyttäessä oltaisiin jo taas käynnissä. Noh eilenhän se ei ihan mennyt näin kun ei se laukka vaan käynnistä meinannut onnistua. Jäätiin periaatteessa ympyrälle pyörimään ja lopulta saatiin käynnistä pari kolme räpellettyä nostoa vasempaan. Oikeaan sainkin sitä armoa.\nTänään Jonna lähti kunnianhimoisesti teettämään samaa tehtävää. Ja koska en sittenkään ollut onnistunut hukkaamaan eilistä oivallustani, niin sehän ihan oikeasti nousi, käynnistä, siinä pisteessä missä olin päättänyt, kumpaankin suuntaan!!! Myönnettäköön että oikealle nostoissa tuli pari kertaa väärä laukka, mutta sitten otettiin vaan ympyrällä takaisin käyntiin ja nostettiin se oikea. Alku sujui paremmin kuin tanssi, mutta koska Poni tahtoo aina kuumua laukannostoissa, loppua kohden oli vaikea ylläpitää käyntiä. Täytyy kyllä sanoa, että Jonnakin oli kiitettävä natsi, kun pisti uusimaan sellaisia nostoja joissa tuli muutama pieni raviaskel alle :D Eilen ne olivat vielä oikein hyviä nostoja :D Jonna kehui tänään apujeni ajoitusta, joka vielä eilen oli pienoinen kompastuskivi. Nyt tuntuu siltä, että on otettu iso askel kohti parempaa ratsastajuutta ja sehän on sitten mahtava tunne! Ihan kokonaan en äskettäistä facebook-päivitystäni kirjoittanut caps lockilla, mutta ei ollut kaukana.\nIrtohypytettiin myös Arttu ja Arttuhan tykkäsi kovasti. Parin ekan kierroksen jälkeen lähti jo kaukaa ennen kujaa multa käsistä, mutta sinnehän se paineli, pieruja päästellen ja kujan lopussa piti aina ottaa muutama iloloikka päätä heilutellen. Sai siinä ohessa kyllä poljettua pienen palkeenkielen ruununrajaan ja toivottavasti se ei nyt tee impparia. Sille tulee noita haavoja ihan mahdottoman helposti, mutta onneksi tuo nyt oli sen näköinen, että päällinahka vain vähän kuoriutui.\nAikas pitkällä ohjalla ne päästelee tässä :)\nLähettänyt Enni klo 15.31 Ei kommentteja:\nAamu ei lähtenyt käyntiin kovin hehkeissä tunnelmissa. Emmin koirat ovat täällä hoidossa ja jo näin parin päivän jälkeen olen aivan kypsä noihin räkyttäviin terriereihin. Kyllä Nallenkin sietäisi vilkaista peiliin, mutta minkäs teet: pentu on pentu eikä aina ymmärrä ettei toinen nyt halua leikkiä. Eilen tehtiin pitkä metsälenkki yhdessä koirien ja Ponin kanssa. Koirat saivat juosta vapaana pitkin metsiä ja kyllähän nuo juoksivat. En tiedä sitten oliko Nalle löytänyt jonkun herkkuraadon jossain kohtaa koska herätti yöllä kolmen aikaan käyttämään pihalla ja siitä huolimatta aamulla löytyi ruokahuoneen lattialta lapiotolkulla ripulipaskaa. Nalle se selvästi oli joka asialla oli ollut, koska tavaraa oli varmaan tuollaisen yhden terrierin painon verran :D\nMetsäretkellä voi myös reenata agilityn alkeita:\nIloa vanhasta villasukasta (Iines, Pekka ja Nalle)\nOlin ensin vähän sydän syrjällään että meneekö tappeluksi\nMutta hienosti sulassa sovussa pojat leikkivät\nMutta palatakseni tämänpäiväiseen ja siihen varsinaiseen lampun syttymiseen johon otsikko viittaa.\nAmpaisin heti aamupalan jälkeen koirien kanssa tallille koska Jonna piti tuntia minulle jo kymmeneltä. Vettä tuli välillä ihan saavista kaatamalla ja jo alkuverkan jälkeen minun MilTecin "vesitiivis" takki antoi hihoista periksi. Kanna siinä nyt sitten kättä kun hihatkin painaa kilotolkulla. Sade selvästi häiritsi myös minun keskittymistä ja ratsastin ihan hirveän huonosti alkuun. Sateen hellitettyä sain kuitenkin oikean vaiheen silmään ja homma alkoi sujumaan. Jonna heittikin sitten yllärinä kehiin todella vaikean tehtävän. Vasempaan kierrokseen laukannosto käynnistä. Hirveän monta epäonnistunutta yritystä ja hienoa tsemppausta Jonnalta. Tässä koeteltiin nyt todellakin Ennin apujen käyttön täsmällisyyttä, oikea-aikaisuutta ja yksi kerrallaan niitä perusvirheitäni, eli tuntuman kadottamista, valmistelun puutetta, lantiolla nylkyttämistä ja etunojaan kaatumista lähdettiin eliminoimaan. Lopulta nostin pari kertaa laukan ravista ennen kun nostot käynnistä saatiin edes tehtyä. Piti muistaa vaan niiden miljoonien muiden palikoiden lisäksi saada aikaan aktiivinen käynti, mutta koska Poni kävi niin kuumana se olisi mielummin helposti ravannut.\nJonna antoi oikeaan kierrokseen (se vaikeampi meille molemmille) armoa ja sanoi, että nämä siirtymiset saan tehdä ravista. Parin läpijuoksun jälkeen oli vuorossa lampun syttyminen. Jonna taisi sanoa, että ennen nostoa tarkista onko sisäpohje läpi. Kokeilin, tunnustelin ja tunsin miltä sen kuuluu oikeasti TUNTUA, kun pohje on läpi! Avun eikä reaktion tarvitse olla suuri, mutta sen tuntee! Ja hoplaa kun nostinkin ensimmäistä kertaa tuosta noin vaan oikeata laukkaa! Sain parhaimmillaan varmaan 2-3 nostoa ympyrälle. Puolipidäte, sisäpohje oletko läpi?, puolipidäte, nosto: Jihaa! Olen hurjan onnellinen!!\nJoskus heikkoina hetkinä toivoisin, että Poni olisi vähän rutinoituneempi ja vähemmän herkkä. Että se ymmärtäisi apuni vaikka ne olisivatkin vähän sinnepäin. Mutta totta on myös se ettei mikään opeta niin hyvin kuin se, että _jokaisen_ palikan pitää olla kunnossa ennen kuin haluttu reaktio tulee. Ja taas uutta oppineena ja jotain ymmärtäneenä, ymmärrän vain sen kuinka paljon on vielä opittavaa.\nRakas opettaja <3\nLähettänyt Enni klo 13.39 Ei kommentteja:


Gartnerin mukaan pöytä- ja kannettavia tietokoneita myydään tänä vuonna enää 305 miljoonaa kappaletta. Samaan aikaan tablettien myynti lähes kaksinkertaistuu noin 202 miljoonaan laitteeseen.\nMatkapuhelinten myynti kasvaa älypuhelimen vauhdittamana 1821 miljoonaan laitteeseen. Kasvua tulee enää 4,3 prosenttia, mutta volyymit ovat niin huikeita, että varsinkin älypuhelin heiluttaa nykyisin laitemarkkinoita.\nGartnerin lukujen mukaan tableteissa kuluttajat ovat siirtymässä pois aivan kalliimpien laitteiden hankkimisesta. Esimerkiksi Applen iOS-laitteiden myynnistä iPad Minin osuus oli jo 60 prosenttia tämän vuoden ensimmäisellä neljänneksellä.


Kotitalousvähennyksellä koti siistiksi - Stadin Raksat\nKotitalousvähennyksellä koti siistiksi\najankohtaista 17 kesäkuun, 2018 kotisiivous, kotitalousvähennys, nordea\nKotitalousvähennyksen käyttö on yleistynyt vuosi vuodelta, joten Ajassa-palvelu selvitti sen hyödyntämistä kyselyllä. Kolme neljäsosaa vastaajista oli hakenut kotitalousvähennystä. Moni hyödynsi sitä kotisiivouksen tai remontin teettämiseen.\nOn kevätsiivouksen aika. Kotitalousvähennyksen ansiosta esimerkiksi kahden viikon välein käyvä kotisiivooja ei ole vain hyvätuloisten luksusta, vaan esimerkki kotona teetetystä työstä, josta voi hakea kotitalousvähennystä.\nVeronmaksaja saa vähentää verotuksessaan osan esimerkiksi remonttimiehen, lapsenvahdin tai siivoojan työn kustannuksista. Se on henkilökohtainen vähennys, joka on puolet yritykselle maksetusta arvonlisäveron sisältävästä työn hinnasta.\nVuonna 2018 vähennystä voi saada korkeintaan 2 400 euroa. Maksimivähennyksen saa siis noin 5 000 euron arvoisesta työstä. Puolet työn hinnasta on 2 500 euroa, josta on vielä vähennetty 100 euron omavastuu.\nJos kotitalous palkkaa työntekijän, voi kotitalousvähennyksenä vähentää 20 prosenttia maksetusta palkasta ja palkkaan liittyvät työnantajan sivukulut.\nAjassa-palvelu selvitti Nordea Suomen Facebook-sivulla jaetussa kyselyssä kotitalousvähennyksen hyödyntämistä ja sitä, mistä kotona teetetystä työstä sitä haetaan. Kolme neljäsosaa kyselyyn vastanneista oli vähentänyt kotitaloustöiden kuluja verotuksessaan. Suurin osa kyselyyn vastanneista oli naisia.\nYhä useampi hakee kotitalousvähennystä\nKotitalousvähennystä voi hakea kotona tai vapaa-ajan asunnolla teetetystä työstä, kuten kotitaloustyöstä, hoivatyöstä, asunnon kunnossapitotyöstä sekä tietotekniikkalaitteiden asennuksesta. Asuntoa ei tarvitse omistaa, vaan vähennystä voi saada myös vuokralla asuessa. Vähennystä voi saada myös, jos teettää työtä vanhemmilleen tai isovanhemmilleen heidän kotonaan tai vapaa-ajan asunnollaan.\nVuonna 2016 kotitalousvähennystä sai Tilastokeskuksen mukaan noin 404 000 henkeä. Kotitalousvähennyksen käyttö kasvoi edellisvuodesta. Kasvu on jatkunut lähes koko viime vuosikymmenen.\nEniten kotitalousvähennyksiä haetaan asuntojen tai kesämökkien kunnossapitotöistä, kuten erilaisista remonteista.\n– Remonttien jälkeen siivous on melko suosittu palvelu, josta vähennystä haetaan, kertoo Veronmaksajain keskusliiton johtava lakimies Päivi Kaari.\nSiivouksen lisäksi esimerkiksi ruoanlaitto, pyykinpesu, silitys ja muu vaatteiden huolto, piha-alueen ja puutarhanhoito sekä lumityöt ovat tavanomaisia kotitaloustöitä, jotka ovat vähennyksen alaisia.\nMoni kyselyn vastaajista kertoi hakeneensa kotitalousvähennystä siivouksesta, kuten viikoittain käyvän siivoojan palveluista. Yhtä suosittuja olivat myös remontit, olivat ne sitten parkettilattian hiontaa, kylpyhuoneremonttia tai pihan terassilaudoitusta. Yksi vastaaja kertoi saaneensa kotitalousvähennystä vanhempiensa hoivapalveluista.\nVeroilmoituksella käsiksi vähennyksiin\nValtaosa kyselyyn vastanneista kertoi kotitalousvähennyksen vaikuttaneen päätökseen käyttää esimerkiksi kotisiivoojan palveluita.\nKotitalousvähennyksen voi saada hakemalla verokorttiin muutosta tai jättämällä esitäytetyn veroilmoituksen. Viime vuonna teetetyistä töistä voi hakea vähennystä veroilmoituksella tänä keväänä. Tiedot täytetään veroilmoitukseen, ja vähennys huomioidaan lopullisessa verotuksessa.\nKaari muistuttaa, että jos hakee muutosta kuluvan vuoden verokorttiin, vähennystä voi hakea vasta, kun työ on tehty. Jos palvelu on jatkuvaa, voidaan veroprosentin alennus huomioida pidemmäksi aikaväliksi.\nMuista aina ennakkoperintärekisteri\nKoko vuoden maksuista pitäisi pitää kirjaa, jotta vähennyksen ilmoittaminen olisi sujuvaa. Ilmoittaminen on suht helppoa, kun summan saa selville, kertoo eräs kyselyyn vastanneista.\nKotitalousvähennyksen saamiseksi kuitit kannattaa pitää visusti tallessa ja ostetut palvelut merkitä muistiin. Kaari painottaa, että jo palveluntarjoajaa valitessa on oltava tarkkana. Kotitaloutta laskuttavan yrityksen on kuuluttava ennakkoperintärekisteriin, jotta kotitalousvähennystä voi saada. Kun yritys tai yrittäjä on merkitty ennakkoperintärekisteriin, teetetyn työn maksajan ei tarvitse toimittaa ennakonpidätystä maksamastaan työkorvauksesta.\n– Saamme melko usein yhteydenottoja tapauksissa, joissa vähennyksen saaminen on kaatunut siihen, ettei yritys kuulunutkaan rekisteriin. Se ei nimittäin ole itsestäänselvyys, Kaari muistuttaa.\nJoitain epäselvyyksiä liittyy Kaaren mukaan myös omavastuuseen. Sen ajatellaan esimerkiksi lähtevän jokaisesta erillisestä maksusta, vaikka se vähennetään vain kerran kalenterivuoden aikana. Puolisoiden kannattaa hyödyntää yhden henkilön kotitalousvähennys kokonaisuudessaan ennen toisen puolison kotitalousvähennyksen käyttämistä. Tällöin omavastuuta ei tule maksettua turhaan kahteen kertaan.\n– Tällaisella järjestelyllä puolisot voivat hyötyä jonkin verran rahallisesti, kun toisen puolison verot alenevat.\nTarkista vähennykseen oikeuttavat työt\nVastaajat kokivat kotitalousvähennyksen hakemisen pääosin näppäräksi ja vaivattomaksi.\nHyviä kokemuksia usealta vuodelta siivouksesta. Yhtenä vuonna hyödynsimme kotitalousvähennystä myös terassilasien asennukseen, eräs vastaaja kirjoittaa.\nToinen kertoo, että hakemukset ovat aina menneet läpi ongelmitta. Kaaren mukaan ei ole silti aina selvää, mihin raja vähennykseen oikeuttavasta työstä vedetään.\n– Toki esimerkiksi siivous on selkeä vähennykseen oikeuttava palvelu, mutta joskus on pohdittu vaikkapa sitä, milloin vanhaan asuntoon tehty laaja remontti onkin uudisrakentamista, joka ei enää ole vähennyksen alaista työtä.\nSiirrolla maksat nyt kätevästi palkan siivoojalle tai lapsenvahdille. Lue sovelluksen palkanmaksupalvelusta täältä.\nMikä asuntokaupassa junnaa, vaikka talous kasvaa ja kuluttajien luottamus on ennätyskorkealla?


Iikka Tikkanen - Sulava\nIikka on Business Intelligence -ratkaisujen asiantuntija. Power BI -raportointiratkaisujen lisäksi hän tuottaa datasta analyysejä DAXilla sekä keskustelee natiivisti SQL-kielellä. Myös tietokannat ja Analysis Services ovat Iikalle tuttuja, sijaitsivat ne sitten pilvessä tai ovat paikallisesti asennettuja.\nIikalle on kertynyt kokemusta IT-alalta 10+ vuotta erilaisissa rooleissa ja hän on toiminut moninaisissa projekteissa sekä asiakkaan että toimittajan puolella. Iikka toimii Sulavalla niin konsulttina kuin kouluttajana.\nLaajojen ympäristöjen ymmärtäminen sekä asiakkaan prosessien hahmottaminen aina loppukäyttäjille saakka ovat Iikan vahvuus, jolloin organisaatioiden useampi liiketoiminta-alue saa projekteista täyden hyödyn.