Osakesijoittaja.fi | St1:n omistajiin kuuluva Kim Wiio nousee Privanetin suuromistajaksiSt1:n omistajiin kuuluva Kim Wiio nousee Privanetin suuromistajaksi - Osakesijoittaja.fi\nSt1:n omistajiin kuuluva Kim Wiio nousee Privanetin suuromistajaksi\n25.04.2019 kello 08.45\nSt1 Nordic Oy:n pitkäaikaisen toimitusjohtajan, nykyisin St1:n hallituksen jäsenenä toimivan Kim Wiion sijoitusyhtiö Mininvest Oy on merkinnyt 1,4 miljoonaa Privanet Group Oyj:n uutta osaketta. Mininvest Oy, joka on St1:n merkittävä omistaja, nousee merkinnällä Privanet Groupin toiseksi suurimmaksi omistajaksi. Osakeanti on maksettu apporttina St1 Nordic Oy:n osakkeina. Osakkeiden merkintähinta oli 0,795 euroa osakkeelta. Uusien osakkeiden rekisteröimisen jälkeen Privanet Groupin osakemäärä nousee 15 454 317 osakkeeseen, joista Mininvest Oy omistaa 9,1 %.\nOsakemerkinnän myötä Privanet Groupin hallitus on käyttänyt täysimääräisesti varsinaiselta yhtiökokoukselta 27.3.2019 saamansa osakeantivaltuutuksen. Hallitus on arvioinut, että osakeannin toteuttamiseksi suunnatusti on ollut painavat taloudelliset syyt. Yhtiö tiedotti viime viikolla myös kahden uuden, enintään viiden miljoonan euron joukkovelkakirjalainan liikkeeseenlaskusta.\nKim Wiio on kokenut sijoittaja, joka on painottanut sijoituksiaan listaamattomiin yrityksiin. Wiion mukaan Privanet Group ylläpitää ainoaa merkittävää listaamattomien yhtiöiden markkinapaikkaa Suomessa, ja hän näkee sillä suuria kehitysmahdollisuuksia. Privanet Groupin markkina-arvo on Wiion mielestä sekä substanssiarvoon että yhtiön potentiaaliin nähden ollut aliarvostettu, joten nyt oli hyvä aika sijoittaa ja samalla tukea yhtiön kasvua yhdessä muiden osakkeenomistajien kanssa.\nKysymystä Wiion suunnitelmista mahdollisen hallituspaikan osalta hän kommentoi seuraavasti: ”Hallituksen jäsenet valitsee yhtiökokous, joka on juuri pidetty. Olen kiinnostunut yhtiöstä ja jos voin olla mukana kehittämässä sitä hallituksen jäsenenä, olen tietenkin valmis osallistumaan hallitustyöskentelyyn osakkaiden näin päättäessä. Uusi hallitus on jo pannut tuulemaan, ja seison vahvasti sen uuden linjan ja toimenpiteiden takana. Pidän erityisesti hallituksen vahvasta otteesta, joka näkyy selkeissä, nopeissa ja järkevissä liiketoimintapäätöksissä, joista näen tämän osakemerkinnän yhtenä osana. Odotukseni sijoittajana tietenkin on, että sijoitukseni tuottaa sekä minulle että yhtiölle lisäarvoa. Tämä lienee linjassa muiden osakkeenomistajien kanssa.”\nPrivanet Group Oyj:n hallituksen puheenjohtaja Timo T. Laitisen mukaan yhtiöllä on toiminnan aiemman sopeuttamisen jälkeen nyt selkeä suunta eteenpäin, jota tukevat annin johdosta vahvistunut oma pääoma, kaksi uutta joukkovelkakirjalainaa ja varsinkin se, että yleisölle on nyt ensi kerran tarjolla St1:n osakkeita, jotka tulevat Privanetin listaamattomien suurten yhtiöiden päälistalle: ”St1 Nordic Oy on erinomaisen kiinnostava, kaikkien tuntema yhtiö, jonka osakkeita voi jatkossa kuka tahansa hankkia Privanetin kautta. Kim Wiiolla on jo paljon näyttöjä sekä sijoittajana että kasvuyrityksen liiketoiminnan kehittäjänä St1:n pitkäaikaisena toimitusjohtajana. Toivotan hänet erittäin tervetulleeksi Privanetin uudeksi omistajaksi.”\nLaitisen mielestä Wiion näkemys uudesta linjasta on oikea: ”Uusi hallitus on erittäin tarmokkaasti tarttunut toimeen ja saanut lyhyessä ajassa aikaan paljon positiivisia asioita, joiden uskon kääntäneen Privanetin hyvälle pitkän aikavälin kasvu-uralle. Ongelmia on ollut paljon ratkaistavaksi, mutta nyt meillä on enemmän konkreettisia työkaluja ja selkeä suurten omistajien tuki. Liikkeeseen laskettavien joukkovelkakirjalainojen myyntiä tukee varmasti tieto siitä, että Privanetin oma pääoma on vahvistunut, ja aivan erityisesti se, että meillä on nyt erittäin mielenkiintoista osaketta omassa taseessa myytäväksi, mikä tukee suoraan yhtiön liiketoimintaa ja vakavaraisuutta. St1:llä on erittäin mielenkiintoinen tuote- ja palveluvalikoima, mm. tuulivoima, uusiutuvat polttoaineet ja oma erikoistuotteiden jalostamo, joista itse diplomi-insinöörinä olen erittäin kiinnostunut. Konsernina se on kasvanut johdonmukaisesti 90-luvulta lähtien, ja tulevaisuus näyttää hyvältä.”\nPrivanet Group Oyj:n strategiana on harjoittaa kannattavaa ja kasvavaa sijoituspalveluliiketoimintaa sekä kasvattaa edelleen listaamattomien yhtiöiden arvopapereiden tarjontaa ja kehittää niiden jälkimarkkinapaikkaa vahvana toimijana Suomessa. Lisäksi Yhtiön tavoitteena on hakea lähitulevaisuudessa kasvua myös EU-alueelta tarjoamalla kotimaisten listaamattomien yhtiöiden osakkeita ja velkakirjoja ulkomaisten sijoittajien merkittäviksi ja tekemällä jälkimarkkinakaupankäynti mahdolliseksi myös ulkomaisille sijoittajille.\nKim Wiio, hallituksen puheenjohtaja\n+258 (0)44 567 8964\nPrivanet Group Oyj on suomalainen sijoituspalvelukonsernin emoyhtiö. Konserniin kuuluvat Privanet Capital Markets Oy, joka keskittyy pääomajärjestelyihin, sekä Privanet Securities Oy, joka ylläpitää Suomen johtavaa listaamattomien yritysten arvopapereiden jälkimarkkinaa. Privanet Groupin toiminnan tarkoituksena on saattaa yhteen suomalaiset rahoitusta tarvitsevat yritykset ja sijoittajat. Privanet Group -konserni palvelee noin 17 000 asiakasta ympäri Suomen, ja sillä on paikallistoimistoja yhdeksällä paikkakunnalla. Yhtiön asiakkaita ovat yksityishenkilöt, yhteisöt sekä institutionaaliset sijoittajat. www.privanet.fi, www.privanetgroup.fi\n« Rovio Entertainment Oyj: Pelien liikevaihto kasvoi 16,6 prosenttia vuodessa, uudella Angry Birds Dream Blast -pelillä vahva alku\nViking Line: Toimintakatsaus ajalta tammikuu – maaliskuu 2019 »


Minusta - My blog\nOlen Kaisa. Nelikymppinen takaisin synnyinsijoilleen, Pertunmaalle, muuttanut kahden lapsen äiti. Blogissa jaan ajatuksiani ympäröivästä maailmasta gerontologian näkökulmasta.\nVanhuus ja vanheneminen koskettavat meitä tavalla tai toisella päivittäin, mutta yhteiskunnassamme ne sivuutetaan, jopa piilotetaan ja niihin liitetään negatiivisia leimoja. Koen tärkeänä keskustelun herättämisen, vanhustyön kehittämisen, alalle innostamisen ja ymmärryksen tuottamisen vanhuutta koskien.\nKoulutukseltani olen terveystieteiden maisteri (kansanterveys ja gerontologia) sekä yhteisöpedagogi, joka opettelee hetkessä elämisen taitoa ja itsemyötätuntoa.\nTarkemmat tiedot koulutuksestani ja työkokemuksestani löydät täältä: LinkedIn\n”En toivo, että lukija ajattelisi kuten minä ajattelen. Toivon, että hän ajattelee ja ottaa asioista selvää.” (Esko Valtaoja)\nLue täältä blogin syntymisen taustatarina!\nKoen, että elämässä tulisi oppia ja tämä opiskelu jatkuu läpi elämän. Ottamalla asioista selvää ja pohtimalla ymmärrys kasvaa. Yhdessä ajatuksia vaihtamalla se kasvaa vielä enemmän. Mielipiteet eivät ole kallioon hakattuja. Oppimiseen liittyy mielestäni läsnäoloa, kärsivällisyyttä ja sisukkuutta.\nEt ole vähempää, et myöskään enempää, kuin muut. Tavoitteet/unelmat kuuluvat kaikille. Altavastaajan äänen kuuleminen on minulle tärkeää ja ilmiöiden eettinen tarkasteleminen minulle ominaista. Koen kuuntelemisen ja kuulemisen taidon edistävän yhdenvertaisuutta.\nJokaisella on ihmisarvo ja kaikilla tulee olla samat ihmisoikeudet, syrjintä on epäeettistä. Koen kyvyn anteeksiantoon harjoittelun arvoiseksi.\nArvostan aitoutta olla se kuka on, mutta toisia kunnioittavalla tavalla. Menestys tarkoittaa minulle omaisuuden määrästä riippumatonta itsensä toteuttamista toisia kunnioittaen, kehittymistä siinä, minkä kokee itselleen aidosti tärkeäksi, ymmärtäen, että siihen tarvitaan aina myös muita.\nArvostan iloa, hassuttelua, suhtautumista itseen välillä hymähdellen. Leikkimielisyys elämässä tuo siihen mukavaa maustetta. Ilo on mukava asia, joka tarttuu myös ympärille.


Metso toimittaa pehmopaperin tuotantolinjan Algeriaan - Metso\nSuomen kotisivut Lue uusimmat uutiset 2003 Metso toimittaa pehmopaperin tuotantolinjan Algeriaan\nPörssitiedote joulukuuta 18, 2003 10.01.58 ap. CET\nMetso toimittaa pehmopaperin tuotantolinjan Algeriaan\nMetso Paper toimittaa pehmopaperin tuotantolinjan siistauslaitteineen SARL Ouate-Industries -yhtiölle Algeriaan. Uuden tehtaan tuotanto käynnistyy huhtikuussa 2005. Tilauksen arvo on noin 36 miljoonaa euroa.\nTilaukseen sisältyy 2,7 metriä leveä pehmopaperikone, siistauslaitos, rullankäsittelyjärjestelmä, jälkileikkuri, prosessilaitteet, putkistot, kenttäinstrumentointi, sähköjärjestelmä, tehdassuunnittelu, rakennusteknisiä järjestelmiä ja ilmastointijärjestelmä. Lisäksi Metso Automation toimittaa valvontajärjestelmiä. Metso Paper vastaa myös asennuksesta ja käyntiinajon ohjauksesta, tehtaan käyttö- ja ylläpitohenkilöstön koulutuksesta sekä käyntiinajon jälkeisestä huollosta.\nKäynnistyttyään tehdas tuottaa vuodessa 25 000 tonnia kasvopaperia, lautasliinoja, WC-paperia, paperipyyhkeitä ja konekiillotettua MG-paperia. Raaka-aineena käytetään kierrätyskuitua.\nSARL Ouate-Industries on uusi yhtiö, ja Algerian ensimmäinen pehmopaperin tuottaja. Yritys kuuluu Tonic Emballage Groupiin, joka on maan johtavia kotelokartongin tuottajia.


Island Hopping -risteily - Merellisiä elämyksiä Raahen saaristossa\nIsland Hopping -risteilyadmin02.04.2019 08.06.2020\nTule tutustumaan Perämeren helmeen, Raahen saariston pitsimäiseen verkostoon!\nTule tutustumaan Perämeren helmeen, Raahen saariston pitsimäiseen verkostoon! Kesäsesongin alkaessa toukokuun lopulla aloitamme island hopping -risteilyt Raahen saaristossa. Island Hopping -risteilyllä pääset vierailemaan Raahen rannikon mielenkiintoisimmissa ja kauneimmissa kohteissa. Risteilyn aikana tutustumme kolmeen saareen ja käymme niistä maissa kahdessa. Retkeen sisältyy makkaranpaistoa ja retkieväät yhdessä saariston saarissa.\nIso-Kraaseli on Raahen saariston saarista toisiksi suurin. Saaren tunnistaa ja erottaa helposti mereltä sen tunnusmajakasta eli pookista. Noin 1,3 kilometriä pitkässä saaressa on opastettu luontopolku, luotsitupa, grillauspaikka, vierasvenelaituri, sekä yöpymispaikka, jossa voi majoittua pientä vuokraa vastaan. Luontopolkua pitkin pääsee helposti kulkemaan saaren merenpuoleiselle rannalle, jossa on hyvät vesilinnunpyynti- ja kalastusmahdollisuudet.\nKalla edustaa Raahen saaristossa kivikkoisten luotojen koristamaa merimaisemaa. Karun kauniilla saarella meren voi tuntea sen kaikissa olomuodoissa ja antaa sen voiman johdattaa aistien hienovaraiseen maailmaan. Kallan saarella sijaitsee Raahen kalastajaseuran omistama retkikämppä, jossa kalastajat, jahtimiehet ja arkea pakenevat retkeilijät voivat vapaasti majoittua ja nauttia luonnon seesteistä rauhasta.\nTasku on Raahen saarista tunnetuin, ja ehkä myös tunnelmallisin. Taskun tunnusmerkkeihin kuuluu vuonna 1853 rakennettu 19,2 metriä korkea Taskun pooki eli majakka, joka on ollut merkittävä maamerkki merenkävijöille Raahen saaristossa aina purjelaiva-aikakaudelta lähtien. Taskusta löytyy taukotupa ja grillikatos sekä kuivakäymälä. Voimaudu luonnosta ja koe auringonlasku ja -nousu ainutlaatuisessa ympäristössä majoittumalla saarella sijaitsevaan vanhaan kalakämppään. Saari tunnetaan paikallisten kesken myös sen koillis- ja itärannoilla sijaitsevista upeista uimarannoista.\nRetki kestää 3-4 tuntia sisältäen matkat\nHinta: aik. 39€, lapset 20€ (alle 12v), perhelippu 95€\nJärjestetään myös erikseen tilauksesta\nLähdöt: julkaistaan huhtikuussa\nPrevious ProjectOpastettu kalastusretki\nNext ProjectTaskun saarikahvila


Kännyköiden kytkykauppaan tulossa parannuksia - Lifestyle - MTV.fi\nKännyköiden kytkykauppaan tulossa parannuksia\nLifestyle > Digi Julkaistu 04.09.2008 15:58 (Päivitetty 08.09.2008 22:15)\nKytkykaupan kieltoa gsm-puhelinten yhteydessä jatketaan. Sen sijaan 3g-puhelinten kytkykauppa on vastakin sallittua. Nykyinen, ensi maaliskuun loppuun asti voimassa oleva viestintämarkkinalaki sallii kytkykaupan muiden kuin gsm-puhelinten yhteydessä. Tarkoitus on, että lakia jatkettaisiin samansisältöisenä.\nValtioneuvoston esitys sisältää useita parannuksia kuluttajien asemaan. Kytkysopimuksen voisi purkaa muun muassa sairauden, työttömyyden tai muun maksukykyä heikentävän syyn vuoksi. Sopimus pitäisi voida tehdä myös vuoden mittaisiksi nykyisen kahden vuoden vähimmäisajan sijasta.\nKuluttajan suojaamiseksi lakiin otetaan määräys, jonka mukaan käyttäjän on voitava seurata liittymän käyttömaksuja ilmaiseksi.\nYhä nuoremmat tottuneita paljasteluun Slovenia jätti Suomelle nootin lahjusväitteistä


Juokse henkesi edestä – hurjissa esteratakisoissa taistellaan sähköä ja tulta vastaan - Nyt.fi | HS.fi\nTough Viking -kisassa on tarkoitus rääkätä itseään äärirajoille. Kuvassa viimeinen este, jossa osallistujat saavat sähköiskuja. (KUVA: Reebok)\nJuokse henkesi edestä – hurjissa esteratakisoissa taistellaan sähköä ja tulta vastaan\nExtreme-juoksu tuli Suomeen. Kaisaniemen esterataversiossa saa sähköiskuja ja ruhjeita. Ja nautintoa niistä.\nJulkaistu: 5.9.2014 6:30\nExtreme-juoksu tuli Suomeen. Kaisaniemen esterataversiossa saa sähköiskuja ja ruhjeita. Ja nautintoa niistä. Mutavellissä on pakko ryömiä, jottei selkä raapiutuisi piikkilankaan. Jalka osuu vesilammikkoon, jossa kelluu jääkuutioita. Edessä on käytävä. Siellä niskaan satelee sähköiskuja.


Ole valollisempi – BLINK\nTässä joulukorttini ja lahjani Sinulle ystäväni. Toivon, että voit viettää joulun perheesi ja ystäviesi kanssa.\nVuosi sitten jouduin auton töytäisemäksi pimeänä iltana, eikä minulla ollut heijastinta. Olin onnekas, koska sain vain haavan päähäni ja “puuselän”. Pystyin viettämään joulun perheeni kanssa sairaalan sijasta.\nSyksyllä luin surullisena mediasta, kuinka lapsia on kiusattu siitä, että he käyttävät heijastimia. Kuulin myös erään Esko Valtaojan haastattelun, jossa hän kehotti katsomaan tulevaisuuteen ja painotti lasten merkitystä.\nLapsissa on tulevaisuus – 19.12. oli lvuoden pimein päivä ja menin silloin Tampereen Kansainväliseen kouluun vierailulle, koska halusin kertoa heille onnettomuudestani ja siitä, kuinka tärkeää on käyttää heijastimia. Toiveeni on, että lapset ovat meitä vanhempia viisaampia. Että he ymmärtävät, että on tärkeää olla valollinen. Vierailuni luokassa 5 B oli upea: lapset kuuntelivat, he osallistuivat, he kyselivät ja he auttoviat minua vaikeissa englanninkielisissä sanoissa. Kiitos opettaja Miika Lehtovaaralle, että sain tulla vierailulle.\nVaikka minun suosikkiheijastimeni onkin klassinen lumihiutale, ajattelin, etteivät lapset ehkä ajattele niin… narussa roikkuva heijastin sotkeentuu, jää kiinni ja repii vaatteet. Epämiellyttävää. Löysinkin netistä siistin B’Seenin, joka on vilkkuva LED-valo. Se oli tosi makea! Ja helppo kiinnittää reppuun tai talvitakin vetoketjuun.\nNiinpä joulupukki jakoi välkkyvät valot jokaiselle ja toivotti heille Välkkyvää Joulua.\nJa niinhän koko porukka välkkyi ja oli valollisempi 🙂 🙂 🙂\nBe Brighter and BLINK!\nVälkkyvää Joulua ja Valollista Uutta Vuotta 2015!


1970 | Forssan historia\nVuonna 1970 valmistui Rakennusvalmisteen kalustetehdas.\nKuvassa valmistetaan keittiökalusteiden ovia Rakennusvalmisteen kalustetehtaalla. Ovirakenteen sisälle kiinnitettävän pahvikennoston ansiosta ovesta tuli kevyt, tukeva ja kestävä.\nKaupunginjohtaja Reino A. Vilpas jäi eläkkeelle ja uudeksi kaupunginjohtajaksi valittiin Jorma Laurila.\nKuvanveistäjä Aukusti Veuron (1886-1954) vaimo Elsa Veuro (os. Aaltonen, kuvanveistäjä Väinö Aaltosen sisko) lahjoitti 21 patsasta sisältävän veistoskokoelman Forssan kaupungille. Veuron patsaita on sijoitettu mm. kaupungin puistoihin ja rakennusten yhteyteen: Verkonkutoja ( Yhtiönpuistossa), Istuva tyttö (Ankkalammin puisto), Aleksis Kivi (kaupunginkirjaston edessä) ja Vasikkaa juottava (Kuhalan koulun edessä). Kokoelman kipsipienoismalleihin voi tutustua kaupungintalon ala-aulassa.\nKuvassa on Forssan ensimmäinen jäähalli, joka valmistui 1971. Se oli ylipainehalli, ns. kuplahalli, jonka materiaali valmistettiin Finlaysonin tehtailla Forssassa. Kangas valmistettiin Enka-Glanzstoffin langasta kutomossa ja se siveltiin PVC-muovilla muovitehtaalla. Saumauksen teki kokkolalainen Rukka Oy.\nForssan urheilutalo valmistui.\nA. Ahlströmin lasivillatehtaan tuotanto alkoi.\nNilcon Oy:n tehdas ja konttori Rakennusvalmisteen teollisuusalueella vihittiin käyttöönsä 26.8.1971. Rakennusvalmiste Oy:n omistukseen Nilcon fuusioitiin kymmenen vuotta myöhemmin. Yrityksen valmistama Nilcon-laatta jäi pois tuotannosta ja laitoksen nimeksi tuli Pitkäpalkkitehdas. Siellä valmistettiin ja tuotekehiteltiin eri vahvuisia ontelolaattoja.\nKuvassa vasemmalla näkyy Forssan-Tammelan Säästöpankin uusi toimitalo rakenteilla. Toimitilat vihittiin käyttöönsä vuonna 1972. Rakennuksen suunnitteli arkkitehti Olli Vahtera. Uusi pankkitalo rakennettiin puretun "Piparkakkutalon" paikalle.\nKuva (vas.): Liisi Aromaa\nUuden kylpyhuonetehtaan rakennustyöt alkoivat Rakennusvalmisteen tehdasalueella vuonna 1971. Teollisuushallin tilavuudeksi tuli 45 000 kuutiometriä ja lattiapinta-alaa oli yhteensä 7 000 neliömetriä. Rakennuksen harjannostajaisia vietettiin 9.12.1971 ja työt tehtaassa aloitettiin vuoden 1972 helmikuussa.\n1970-luvun alkupuolella raskaiden, betonirakenteisten kylpyhuone-elementtien aika alkoi olla ohi. Viimeiset betonikylppärit valmistettiin Rakennusvalmisteen Forssan tehtailla vuonna 1974. Tilalle kehiteltiin kevytrakenteisempia, muovitetusta teräspellistä tehtyjä ratkaisuja. Kylpyhuonetehtaan tuotanto laajeni käsittämään kaikenlaisia tilaelementtiratkaisuja - työmaasuojia, äänieriöitä, työnjohtotiloja - joten tehdasyksikön nimi muutettiin vastaamaan paremmin tuotantoa. Siitä tuli vuonna 1979 Teräselementtitehdas.\nForssan muuttovoitto vuonna 1972 oli 649 asukasta.\nLasten liikennepuisto avattiin vuonna 1972. Aloitteen liikennepuiston perustamisesta oli tehnyt Suomen Autoklubin Lounais-Hämeen ry ja vuonna 1970 kaupunginhallitus varasi liikennepuiston alueen toimintaa varten.\nLounais-Hämeen kansanterveystyön kuntainliitto perustettiin.\nForssan ensimmäiset liikennevalot asennettiin Rautatienkadun ja Kauppakadun risteykseen.\nKuva: Lauri Pohjakallio\nSähköpässiliikenne päättyi vuonna 1973. Kuvassa Sähköpässi työntää vaunuja Viksbergin sillalla. Kuva on vuodelta 1972.\nKuva: Auvo Hirsjärvi\nKaupungin rahatoimisto sai käyttöönsä pienoistietokoneen.\nHämeenkulman viljavarasto Talsoilaan.\nLuonnonhistoriallinen museo siirtyi paloasemalle Turuntielle.\nFinlayson-Forssan lastentarha järjesti kevätretken Forssan-Humppilan välisellä "kappeeraiteisella" vuonna 1972. Lapset matkustivat höyryveturin vetämässä museojunassa. Vuonna 1974 liikennöinti radalla loppui ja kiskot välillä Forssa-Jokioinen purettiin. Jokioisten ja Humppilan välinen rata on edelleen käytössä museorautatienä.\nAutomaattinen ulkomaanliikenne tulee käyttöön puhelinverkossa.\nPuistotäti-toiminta alkoi Finlaysonin puistossa, Kurkelanmäessä ja Talsoilassa 18.2.1974. Hoitomaksu oli 1 mk/pv ja hoidossa oli 10-20 lasta, jotka otettiin hoitoon saapumisjärjestyksessä. Poimintoja Puistotäti-toimintaa koskevasta ohjeesta: "4 § Puistotädin on pyrittävä järjestämään lapsille heidän ikäänsä ja kehitystasoaan vastaavia leikkejä ja liikuntaa, niin etteivät lapset ole vaarassa vilustua." Toiminta-ohjeesta: "Puistotäti valvokoon, että lapset leikkivät sopivia leikkejä sekä, että jokaisella lapsella on leikkirauha ilman tovereiden kiusantekoa." Kaupungin järjestämä puistotätitoiminta loppui vuonna 1993.\nForssan Kartanon (per. 1876) navetta ja tallirakennus purettiin alkuvuodesta 1975. Myös alueella sijainneet neljä hirsistä asuinrakennusta, kolme liiteriä ja katos hävitettiin. Kartanon koneet ja muu irtaimisto myytiin huutokaupalla ja pellot vuokrattiin. Karjasta oli luovuttu jo vuonna 1965. Vuonna 1975 yhtiön navetan paikalle rakennettin kauppakeskus, johon muuttivat tavaratalot Centrum ja Forssamarket. Nykyisin kauppakeskus tunnetaan Kartanokeskuksen kauppakeskuksena.\nFoPS pelasi jääkiekon SM-liigassa vuosina 1975-1977.\nFinlayson lopetti yleisen saunansa.\nErkki Liikanen voitti Syksyn Sävel -laulukilpailun kappaleella Evakkoreki.\nKuvassa näkyvien Viksbergin pytinkien purku aloitettiin vuonna 1976.\nValtion virastotalo valmistui Rajakadulle. Virastotaloon muuttivat Forssan nimismiespiiri, posti, Alko ja Tammelan tuomiokunnan kanslia. Virastotalosssa pidettiin myös Forssan ja Tammelan kihlakunnanoikeuden istunnot.\nRakennusvalmisteella oli töissä 1 820 henkeä.\nErkki Liikanen voitti Syksyn Sävel -laulukilpailun kappaleella Jokkantii.\nKaupungintalo valmistui Turuntielle ja vihkiäisiä vietettiin 27. päivä marraskuuta vuonna 1977. Rakennuksen suunnitteli silloinen kaupunginarkkitehti Yrjö Mykkänen. Rakennusurakoitsijana toimi Rakennuskunta Haka.\nVieremän asuntorakentaminen alkoi 1977.\nKuvassa näkyy Viksbergin kartanon päärakennus, joka tuhoutui tulipalossa syksyllä 1978. Kartanon kantatilana oli Haudankorvan kylän Jaakkolan rustitila. Se oli mukana alueen ensimmäisissä maakirjoissa v. 1539. Vuonna 1760 Jaakkolan omistus siirtyi Jokioisten kartanon silloiselle isännälle Ernst Gustaf von Willebrandtille. Vuoteen 1790 mennessä Willebrandt loi suuren kartanon ostamalla muita tiloja Jaakkolan ympäriltä. Kokonaisuutta alettiin kutstua Viksberg -nimellä. Kartano vaihtoi useaan kertaan omistajaa, kunnes vuonna 1852 sen silloinen isäntä, pääkonsuli Alexander Lavonius myi kartanon Axel Wahrenille. Tulipaloon 1978 saakka säilynyt päärakennus oli perimätiedon mukaan alkuperäinen, tosin muutostöitä ja korjauksia läpikäynyt alkuperäinen 1600-luvun päärakennus.\nKuva: Auvo Hirsjärvi, 1973\nMika ja Turkka Malin ensimmäinen albumi Runkomäen iltamat ilmestyi.\nAntero Vuori perusti Koijärven ensimmäisen luonnonsuojelualueen. Samana vuonna Koijärvelle valmistui lintutorni.\nForssan kaupungin kotipalvelu sai ensimmäisen autoryhmän.\nForssan Seudun Puhelin Oy sai uudet toimitilat Viksbergistä.\nHotelli Cumulus avasi ovensa huhtikuussa 1979. Vihkijäisjuhlassa puhujana eduskunnan puhemies Veikko Helle.\nKoijärvi-liikkeen luonnonsuojeluaktivistit kahlitsevat itsensä ketjuilla työkoneisiin Forssan Koijärvellä keväällä 1979.\nG. Th. Chiewitzin suunnittelema Forssan-yhtiön tehtaankoulu siirrettiin. Koulurakennus jäi 1960-luvulla Kartanonkadun varteen rakennetun kerrostalon pihapiiriin ja oli jo purkamisuhan alla. Syksyllä 1977 museovirasto teki aloitteen rakennuksen suojelemiseksi. Kaupunki siirsi koulun Yhtiönpuiston puolelle marraskuussa 1979. Toinen puiston tenniskentistä jäi tehtaankoulun alle.\nKuva: Martti Korpela


Valkoinen Pellavahousut 19,95€ | Lindex\nPellavahousut 19,95€ 39,99€\nIhanat valkoiset housut, joissa on korkea vyötärö ja tyylikkäät raidat. Yhdistä ne halutessasi toppiin, samanlaiseen bleiseriin tai punaisiin kenkiin. Premium Quality -kangas tekee housuista erittäin miellyttäväntuntuiset. Kangas sisältää pellavaa. Materiaalin röpelöinen pinta on luonnostaan elävää ja se on vilpoisa, kestävä sekä mukava päällä.\nEdessä oikeat taskut ja takana koristetaskut\nSisälahkeen pituus 78 cm koossa 38


Asiakaspalvelujärjestelmän tietosuojaseloste - Silta\nAsiakkaan palkanlaskennan yhteyshenkilö.\nSilta Group -konserni\nAsiakaspalvelusta vastaava henkilö.\np. 040 7740163\nHenkilötietojen käsittelyn tarkoitus on HR- ja palkanlaskentapalveluiden sopimuksen mukainen tuottaminen. Asiakaspalvelujärjestelmällä tehtävän henkilötietojen käsittelyn tarkoitus on yhteydenpito asiakkaisiin, niiden yhteyshenkilöihin, esimiehiin ja palkansaajiin palkanlaskentapalveluun liittyvissä asioissa.\nHenkilötietojen käsittelyn perusteena voi olla sopimussuhde, rekisteröidyn oikeutettujen etujen toteuttaminen, rekisteröidyn antama suostumus, asiakkaan antama erillinen toimeksianto tai muu asiallinen yhteys. Henkilötietojen käsittelyn tarkoitus on kuvattu yksityiskohtaisemmin asiakaskohtaisessa dokumentissa ”Seloste käsittelytoimista”.\nKäsiteltävät henkilötiedot sisältävät henkilöiden perustiedot, työsuhde- ja palkkaustiedot, työaikatiedot, muut palkanlaskentaan vaikuttavat tiedot ja käyttövaltuudet. Käsiteltävät henkilötiedot on kuvattu asiakaskohtaisesti dokumentissa ”Seloste käsittelytoimista”.\nHenkilötietoja vastaanotetaan asiakkaan käytössä olevista esijärjestelmistä, dokumenttipohjaisena materiaalina sekä postitse ja sähköpostitse. Henkilötietoa saadaan myös Simo Silta-mobiilin kautta silloin, kun asiakas on ottanut Simo Silta-mobiilin käyttöönsä. Henkilötietoja voidaan vastaanottaa myös viranomaisilta tai liitoilta. Lisäksi tietoja vastaanotetaan rekisteröidyltä itseltään joko puhelimitse tai sähköpostitse.\n5. Tietojen luovutukset ja tietojen siirto\nSilta huomioi tietosuojalainsäädännön ja sen asettamat rajat tietojen luovutuksissa. Tietoja luovutetaan\neteenpäin vain niissä tapauksissa ja siinä laajuudessa, kuin mitä on tarpeen tietojen käyttötarkoituksessa ja palveluiden asianmukaisessa toimittamisessa. Koska Sillan käyttämät palvelimet ja muut tekniset apuvälineet voivat olla Sillan käyttämän ulkopuolisen palveluntarjoajan omistuksessa ja hallinnassa, tietoa voi sijaita palveluntarjoajasta riippuen joko Suomessa tai Suomen rajojen ulkopuolella. Riippumatta siitä, missä tiedot sijaitsevat, Silta noudattaa asianmukaisia suojaustoimenpiteitä varmistaakseen henkilötietojen suojan luovutusten yhteydessä.\n5.1. henkilötietojen siirto Euroopan Unionin/Euroopan talousalueen ulkopuolelle\nHenkilötietoja luovutetaan vain nimenomaisesti kerrotulla tai laissa mainitulla perusteella ja nimenomaisesti kerrotuille tai laissa mainituille luovutuksen saajille. Tietoja ei siirretä EU:n/ETA-maiden ulkopuolelle Sillan toimesta. Sillan alihankkijoina toimivat käsittelijät voivat kuitenkin siirtää henkilötietoja EU:n/ETA-maiden ulkopuolelle tai käsitellä henkilötietoja EU:n/ETA-maiden ulkopuolella. Tällaisen siirron tai käsittelyn tapauksessa Silta ja Sillan alihankkija vastaa, että tällaiseen siirtoon tai käsittelyyn sovelletaan Euroopan unionin hyväksymiä mallisopimuslausekkeita, tai vastaavia Yleisessä tietosuoja-asetuksessa hyväksyttyjä asianmukaisia oikeudellisia suojatoimia, jotka koskevat henkilötietojen siirtoa EU:n/ETA-maiden ulkopuolelle.\nSäilytykseen ja luovutukseen liittyvistä määräyksistä noudatetaan kulloinkin voimassa olevia lakeja ja asetuksia sekä henkilöstölle tältä osin annettuja määräyksiä ja ohjeita.\nSilta säilyttää ja käsittelee henkilötietoja ainoastaan niin kauan ja siinä laajuudessa kuin on tarpeellista ja lainsäädännön mukaisesti sallittua suhteessa niihin alkuperäisiin tai yhteensopiviin tarkoituksiin, joihin henkilötiedot on kerätty ja mitä rekisterinpitäjän kanssa on sovittu. Henkilötietojen käsittelyn käyttötarkoitukset on kuvattu kohdassa kolme (3).\nSillan palveluksessa olevia koskee vaitiolovelvollisuus. Henkilötietojen käsittelyyn osallistuva henkilöstö on allekirjoittanut tietoturva- ja tietosuojasitoumuksen sekä saanut henkilötietojen käsittelyyn tarvittavan ohjeistuksen ja koulutuksen. Rekisteriin pääsy on käyttöoikeuksin avulla rajattu siten, että järjestelmään tallennettuihin tietoihin pääsevät käsiksi ja niitä ovat oikeutettuja käyttämään vain ne työntekijät, joilla on työtehtäviensä puolesta siihen oikeus ja jotka tarvitsevat tietoja tehtävässään. Käyttöoikeudet henkilötietoihin ovat eritasoisia ja niiden myöntämistä ja käyttöä valvotaan Sillassa. Rekisterin salassa pidettävät tiedot sekä säilytysajat, arkistointi ja hävittäminen ovat määritelty arkistointisuunnitelmassa.\nTarkemmin Sillan teknisiä ja organisatorisia turvatoimia on kuvattu mm. dokumenteissa tietosuojapolitiikka, tietoturvapolitiikka, tietoturvallisuuskuvaus, varmuuskopiointi, tietoliikenteen ja aineiston salaus, verkon topologia ja alueet ja lokien käsittely. Lisäksi järjestelmäkohtaisesti on olemassa järjestelmätoimittajan tuottama oma materiaali.\nSilta toimii palkanlaskentapalvelua tuottaessaan henkilötiedon käsittelijänä ja toimii rekisterinpitäjän lukuun ja puolesta. Rekisterinpitäjä vastaa rekisteröidyn oikeuksien toteutumisesta ja ohjeistaa Siltaa henkilötietojen käsittelyssä myös tältä osin. Silta toimii näiden ohjeiden mukaisesti ja käsittelee Henkilötietoja noudattaen Tietosuojalainsäädäntöä sekä hyvää tietojenkäsittelytapaa. Silta auttaa rekisterinpitäjää noudattamaan Tietosuojalainsäädäntöä ja Tietosuoja-asetusta.\n9. Yhteydenotot henkilötietojen käsittelyyn liittyvissä kysymyksissä\nKaikissa henkilötietojen käsittelyyn liittyvissä kysymyksissä ja omien oikeuksien täyttymiseen liittyvissä\ntilanteissa rekisteröity voi ottaa yhteyttä rekisterinpitäjänä toimivan työantajan palkanlaskennan yhteyshenkilöön. Rekisteröidyn tietopyynnöt käsitellään Sillan ja asiakasyrityksen yhteyshenkilöiden kautta. Silta käsittelee kaikki yhteydenotot luottamuksellisesti.\nTätä tietosuojaselostetta voidaan päivittää aika ajoin esimerkiksi lainsäädännön muuttuessa. Tämä tietosuojaseloste on viimeksi päivitetty 20.5.2020


Unohdettu Arki -kokemuksellinen näyttely muistisairaudesta | Kokeilunpaikka.fi\nFörsöket är skapat 01.10.2017\nRiina Kosonen, Camilla Lindholm, Veronika Honkasalo, Donna Palojärvi\nUnohdettu Arki -kokemuksellinen näyttely muistisairaudesta\nKokemuksellinen näyttely, jossa osallistuja pääsee sukeltamaan muistisairaan arkeen. Näyttely toteutetaan hyödyntäen nykyteknologiaa (VR/AR, videot, valokuvat) ja kokemuksien lisäksi tarjotaan informaatiota muistisairaiden arjen haasteista sekä sairaudesta itsestään.\nKuinka muistisairaus tehdään näkyväksi päätöksentekijöille ? Kuinka tietoa ja ohjeita saadaan tutkimuksellisen tiedon kautta jalkautettua ammattiin opiskeleville ja palveluammateissa toimiville? Ratkaisu: Unohdettu Arki-näyttely. Jokainen kävijä on samalla tutkimukseen osallistuja. Näyttelyn kautta kerätty tieto jalostetaan opetusmateriaaliksi ammattiin opiskeleville (esim. sosiodraaman muodossa) ja ohjeiksi palveluammateissa toimiville.\nMuistisairaudet ovat jo kansantauteja. Meillä Suomessa on arvioitu olevan vuoteen 2050 mennessä 400 000 muistisairasta. Tämä tarkoittaa, että käytännössä meistä joka toisella on muistisairas läheinen. Muistisairaus on yhteiskunnassamme yhtä aikaa sekä näkyvä että näkymätön. Näkyvyyttä edustavat vain dramaattiset ja skandaalinkäryiset uutiset medioissa muistisairaan kaltoinkohtelusta. Se mitä me todella tarvitsemme, on tietoa ja keinoja, joilla säilyttää inhimillisyys ja arvokkuus muistisairaiden elämässä sekä arjen vuorovaikutustilanteissa.\nMeidän ratkaisumme on kokemuksellinen näyttely: Unohdettu Arki. Näyttely kertoo siitä, minkälaista muistisairaan arki on ja millaisten asioiden kanssa muistisairas päivittäin arjessaan kamppailee. Näyttelyvierailla on mahdollisuus hypähtää hetkeksi muistiasairaan arkeen, sillä hyödynnämme nykyteknologiaa (VR/AR). Muita keinoja ovat mm. valokuvat, video ja omat kertomukset. Näyttelyn yksi kohderyhmä ovat päätöksentekijät, mutta luonnollisesti näyttelyyn ovat tervetulleita kaikki, joita muistisairaus jollain tavalla koskettaa.\nNäyttely on alustavasti suunniteltu toteutettavaksi Helsingin kaupungintalon aulaan vuoden 2018 aikana. Sopiva ajankohta voisi olla esimerksi viikko 38, jolloin vietetään kansallista Muistiviikkoa. Toteuttamamme nopea kokeilu kolmelle helsinkiläispoliitikolle osoitti, että simulaatio muistisairaan arjesta saa aikaan aitoja tunnereaktioita.\nTällä näyttelyllä on tavoite: Haluamme olla muistisairaiden puolella. Uskomme, että kokemuksellisuuden ja tiedon kautta meille kaikille avautuu uudenlainen todellisuus. Kokemuksellisuuden kautta on mahdollista parantaa arjen vuorovaikutusta muistisairaaan ihmisen kanssa; ja inhimillistä sekä arvokasta kohtaamista me kaikki toivomme kanssaihmisille. Päätöksentekijöiden osalta haluamme tiedon kautta tuoda esille tarpeet ja konkretisoida käytänöt resurssitarpet. Haluamme, että muistisairaalla on arvokas elämä.