2 Jarmo Peltola TIEDETTÄ JA TAIDETTA TUKIEN PIRKANMAAN KULTTUURIRAHASTO\n3 Suomen Kulttuurirahasto Kannen valokuva: Kulttuurikeräystä Pispalan rinteellä. Koululaiset keräsivät varoja maakuntarahastoille vuoden 1964 suurkeräyksen yhteydessä. Omaa osuuttaan hoitamassa Pispan koulun pojat Jorma Lehtonen, Antero Palmolahti ja Tapio Leppänen, Aamulehti 6. marraskuuta Kuvaaja: Reino Branthin. Valokuva: Vapriikin kuva-arkisto. Teksti: Jarmo Peltola Valokuvatoimitus: Jarmo Peltola Taitto ja kansi: Jarmo Peltola ISBN Kustantaja: Suomen Kulttuurirahasto 2011 TIEDETTÄ JA TAIDETTA TUKIEN\n4 SISÄLLYS Esipuhe 8 Saatteeksi 10 MAAKUNTA SAA RAHASTON 13 Tahto 14 Maakunta 14 Muuttuva yhteiskunta 17 Yhteiskunnallisen Korkeakoulun tulo 19 Pirkanmaan Kulttuurirahaston perustaminen 22 Rahaston toiminta alkaa 26 Mukana kaikki kansalaispiirit 26 Ensimmäiset apurahat 32 Toiminta vakiintuu 34 RAHASTO RIUTUU VAROJEN PUUTTEESSA 37 Rahaston pääoma karttuu hitaasti 38 Suurkeräys ja tulos 39 Apurahojen jakaminen 46 Rahaa tieteeseen 48 Taiteen kultahiput 51 Juhani Raiskinen kansakunnan kaapin päälle 53 Hannu Kiiski nuoren sellistin apuraha 53 Martti Joenpolvi Käkisalmelta Nokialle 54 Leena Härmä paikallisuuden kuvaaja 55 Rahasto aktivoi paikallista kulttuuria 56 Tanssitaiteesta kuvataiteisiin 56 Kuoronjohtajia ja nuorisokirjailijoita kannustetaan 63 RAHASTON ROOLI KASVAA 69 Vapautuva maailma 70 Pirkanmaan rahasto vaurastuu 71 Tiedettä nimikkorahastojen avulla 74 Tukea lääketieteen tutkimukseen 74 Kauppatieteet toiseksi tärkein 78 Kulttuuri: hyvinvointivaltion kulmakivi 80 Yliopisto-opiskelijasta kirjailijaksi 80 Muusikoita ja heidän opettajiaan 83 Teatterista veistellään 87 Muita taiteilijoita 89 MAAKUNNALLINEN MESENAATTI 91 Muuttuva ja jakautuva yhteiskunta 92 Organisaatiomuutos 95 Rahasto osana maakunnan kulttuurielämää 98 Uudet nimikkorahastot 100 Uusi apurahatutkijoiden luokka 102 Tutkimuksen kohteena moderni yhteiskunta 106 Pidempää ikää tavoittelemassa 109 Taiteen monimuotoinen kenttä 110 Ympäristötaidetta ja kirkkomaalauksia 111 Uusia tuulia ja isoja tapahtumia 115 Koululaisapurahat 116 MAAKUNNAN RAHASTO 50 VUOTTA 121 Lähdeviitteet 126 Liitteet 144\n5 ESIPUHE Heimomaakunnista poiketen 1950-luvulla perustettu Pirkanmaa muodostuu talousalueesta. Jos läänikysymys unohdetaan, nuorella maakunnalla oli voimakas tahto saada alueelle kaksi asiaa: korkeakoulu sekä oma kulttuurirahasto. Molemmissa tavoitteissa onnistuttiin. Viisikymmenvuotias Pirkanmaan Kulttuurirahasto voi huoletta katsoa taakseen ja todeta: maakunnallisesta tahdosta syntyi merkittävä kulttuurin ja tieteen tukija Pirkanmaalle. Rahaston voima on muodostunut niiden valistuneiden yksityisten ja yhteisöjen lahjoitusvaroista, joilla oli katse tulevaisuudessa ja halu tukea nuoria, nousevia kykyjä. Filosofian tohtori Jarmo Peltolan teksti tuo oivasti esille, kuinka Pirkanmaan rahasto on Keskusrahaston ohjauksessa kyennyt muuttumaan korkeakoulujen uudistusten mukana. Tässä ovat nimikkorahastot olleet merkittävä tekijä. Myös taiteen tukemisessa tilanne on parantunut, varsinkin nimikkorahastojen ansiosta, mutta kehitettävää on edelleen: erityisesti kokovuotisten työskentelyapurahojen tarve on suuri. Rahaston hoitokunnassa on vuosien varrella vaikuttanut monipuolinen joukko eri alojen pirkanmaalaisia asiantuntijoita. Hoitokunta työskentelee luottamustehtävässä ja on kaikkina historian aikoina ponnistellut maakuntansa sekä sen tieteenja taiteentekijöiden työn hyväksi. Lukijan arvioitavaksi jää, kuinka tehtävässä on ensimmäisten viiden vuosikymmenen aikana onnistuttu. Haluan Pirkanmaan Kulttuurirahaston hoitokunnan puolesta kiittää Tiedettä ja taidetta tukien. Pirkanmaan Kulttuurirahasto teoksen kirjoittajaa, Jarmo Peltolaa, joka on paneutunut tehtäväänsä ja löytänyt arvokkaan maakuntarahaston pintaa raaputtamalla mielenkiintoisia, jopa hauskoja vaiheita vuosien varrelta. Pirkanmaan rahaston kunnioittava kiitos myös Keskusrahastolle, joka on tarjonnut maakuntarahastoille taloudellisen mahdollisuuden historian tallennukseen. Kaisa Kirkko-Jaakkola Pirkanmaan rahaston puheenjohtaja SKR Pirkanmaa 8 9\n6 SAATTEEKSI Suomen Kulttuurirahasto uusi organisaatiotaan 1950-luvun lopulla. Koko maassa toiminut suurrahasto päätyi tehostaamaan toimintaansa perustamalla pienempiä alueellisia rahastoja, maakuntarahastoja. Rahastoja ei perustettu millään mahtikäskyllä, vaan tahti ja vauhti olivat riippuvaisia innostuksesta kylillä ja kaupungeissa. Pirkanmaalla oli syntynyt liike oman läänin aikaansaamiseksi, ja sen hankkeen vetäjät katsoivat myös maakuntarahaston kuuluvan alueelle, joka tähtäsi lääniksi. Pirkanmaan Kulttuurirahasto perustettiin 25. lokakuuta Tänä vuonna rahasto juhlii viisikymmenvuotista taivaltaan ehkä elinvoimaisempana kuin koskaan. Minut valittiin aikoinaan 1990-luvun lopulla Pirkanmaan Kulttuurirahaston hoitokuntaan. Myöhemmin kuuluin joitakin vuosia myös rahaston työvaliokuntaan. Rahaston historiankirjoittamisesta oli käyty epävirallisia keskusteluita vuosina hoitokunnan kokousten yhteydessä. Olin aikoinani luvannut olla tarvittaessa käytettävissä. Kun minuun sitten otettiin yhteyttä alkutalvesta 2010, mietin hyvinkin tarkkaan kykenisinkö hoitamaan tämän hankkeen monien muiden töitteni ohessa. Koin velvollisuudekseni ottaa tämän mielenkiintoisen työtarjouksen vastaan. Kiireestä ja tiukoista aikatauluista huolimatta tällaisilla töillä on taipumus laajentua yli sovittujen rajojen. Niin kävi tässäkin tapauksessa. Vaikka tekstiä syntyi enemmänkin, jäi moni asia ja ilmiö kuitenkin harmittavan vähälle huomiolle. Rahaston historiasta olisi voinut nostaa monia muitakin toimijoita, apurahansaajia ja palkittuja henkilöitä esille, jos teoksen laajuus olisi siihen antanut mahdollisuuden. Hankkeen aikatauluttajana on toiminut ohjausryhmä, jonka jäsenet Kaisa Kirkko-Jaakkola, Päivi Mehtonen, Silja Minkkinen-Poikolainen, Olli Niemi ja Raimo Ylivakeri ansaitsevat kiitoksen. Pirkanmaan rahaston sihteerin Kati Vastamäen apu on tullut tarpeeseen. Myös Suomen Kulttuurirahaston henkilökunta on tarvittaessa tukenut ja auttanut. Työ on nyt saatettu loppuun ja on aika juhlia viisikymmentävuotiasta Pirkanmaan Kulttuurirahastoa. Historian kirjoittaminen on tarjonnut itselleni mielenkiintoisen näkökulman Suomen ja Pirkanmaan historiaan. Säätiön- kin elämässä näkyvät suomalaisen yhteiskunnan nousut ja laskut. Lähihistorian tutkimisen haastetta on lisännyt myös se, että on itse läheltä seurannut tapahtunutta niin Pirkanmaan Kulttuurirahaston hoitokunnan kuin tutkimusyhteisönkin jäsenenä. Tästä syystä osa rahaston viimeisiä vuosia käsittelevästä tekstistä on ilman alaviitteitä. Erityisesti alaluku Uusi apurahatutkijoiden luokka perustuu lähinnä omiin kokemuksiini ja tutkijayhteisöstä vuosina tekemiini havaintoihin. Lähdeviitteiden määrää karsiakseni apurahansaajia ja heidän aiheitaan koskevat viitteet jätettiin merkitsemättä. Teoksen sivuilla esiintyvät apurahojen ja palkintojen saajat eivät kuitenkaan ole mielikuvituksen tuotetta, vaan kaikki tämänkaltaiset faktatiedot on kerätty Pirkanmaan Kulttuurirahaston toimintakertomuksista. Tampereen Kaakontien ja Sastamalan Pukaran välillä Jarmo Peltola Filosofian tohtori, tutkija 10 11\n7 I MAAKUNTA SAA RAHASTON 12 13\n8 TAHTO Suomen Kulttuurirahaston (SKR) hallituksen puheenjohtaja professori L. A. Puntila 1 kaavaili Hämeeseen yhtä suurta maakuntarahastoa, johon Tampere ympäristöineen olisi myös kuulunut. Pirkanmaalla oli 1950-luvulla alkanut määrätietoinen työ oman läänin saamiseksi. Hankkeen takana olivat erityisesti tamperelaiset kunnallispolitiikot ja kaikki suurimmat poliittiset ryhmät, mutta myös ympäröivä maaseutu kannatti Tampereen läänihanketta. Tampereen kaupunginjohtajan Erkki Lindforsin johdolla he halusivat rakentaa alueelleen oman identiteetin. Yhtenä hankkeen tavoitteena oli alueella toimivan maakuntarahaston, Pirkanmaan rahaston perustaminen. Asiasta neuvoteltiin useasti vuosina Puntila ei halunnut perääntyä. Pirkanmaan maakuntaliiton toiminnanjohtaja Risto Tainio 2 ilmoitti vuonna 1961 pidetyssä neuvottelukokouksessa Puntilalle: Tulemme perustamaan Pirkanmaan rahaston. Mikäli Kulttuurirahastolle sopii, toimimme mielellämme yhteistyössä sen kanssa. 3 MAAKUNTA Vanhoja historiallisia maakuntia oli yhdeksän. Niiden rajat määriteltiin riippuen siitä, korostettiinko hallinnollisia vai kulttuurisia tekijöitä. Pirkanmaana myöhemmin tunnettu alue oli kuulunut hallinnollisesti vanhaan Satakuntaan, mutta murteen ja asutushistorian myötä Hämeeseen. 4 Kun Tampere sai vuonna 1821 vapaakaupunkioikeutensa ja ensimmäiset yrittäjänsä, alkoi kaupungin kasvu, joka luvun loppupuolella säteili jo huomattavaa vaikutusta lähiympäristöön. Mitä suuremmaksi kaupunki kasvoi, sitä kiinteämmiksi lujittuivat kaupungin ja maaseudun väliset taloudelliset siteet. Tamperetta huollettiin polttopuilla ja elintarvikkeilla pitkään sitä ympäröineeltä maaseudulta. 5 Alueen kiinteytymiseen vaikuttivat osittain myös parantuneet ja nopeutuneet liikenneyhteydet, jotka lisäsivät Tampereen merkitystä alueen keskuksena. Kehityksen huomannut Reino Ajo määritteli väitöskirjassaan Tampereen liikennealue kaupungin vaikutusalueen erityisesti liikenteen suunnat ja taajuudet huomioiden. Samalle alueelle levisivät myös Tam- Tampere oli Pirkanmaan rahaston perustamisen aikoihin teollisuuskaupunki, joka hengitti kellon rytmillä. Kuvassa tamperelaisia vuonna Kuvaaja: Veikko Lintinen. Valokuva: Tampere-Seura. pereella julkaistut sanomalehdet Aamulehti, Hämeen Yhteistyö ja Kansan Lehti. Ajo oli aloitteentekijänä myös vuonna 1952 Tampereen liikennealueen seutusuunnitteluliittoa perustettaessa. Tämä voidaan nähdä Tampereen seutukaavaliiton omaehtoisena toiminnallisena alkuna. 6 Muotoutunutta talous- ja liikennealuetta alkoivat vähitellen sitoa myös hallinnolliset aluejaot. Vuoden 1943 keskussairaalalaki jakoi maan pariinkymmeneen keskussairaalapiiriin. Järjestelmä edellytti kuntainliittoja, ja Tampereen keskus\n9 Tamperetta ympäröinyttä talousaluetta kuvaamaan käytetty Tammermaa. Tamperetta ympäröineet kunnat pitivät sitä kuitenkin liian Tampere-keskeisenä. Pirkanmaa vakiintui nopeasti käyttöön, vaikka kielitoimisto kehotti vielä muutamaa vuotta myöhemmin luopumaan nimestä. Maakuntaliiton tavoitteena oli edistää maakunnan yhteisiä asioita. Näitä olivat erityisesti suuret liikennehankkeet ja ajatus omasta läänistä. Myös koulujen saaminen kehittyvään sisämaakeskukseen kiinnosti pirkanmaalaisia ja maakuntaliittoa. 8 MUUTTUVA YHTEISKUNTA Tampere oli 1950-luvun lopulla hallinnollisesti muodostuneen uuden maakunnan keskus. Joissakin tilastoissa aluetta kutsuttiin myös Tammermaaksi. Alueella sijaitsi aluekeskuksia, jotka Tampereen tapaan olivat varsin teollistuneita paikkakuntia. Huomattavia teollisuuslaitoksia oli niin Hämeenkyrössä, Mäntässä, Nokialla, Vammalassa, Orivedellä kuin Valkeakoskellakin. Kartta kuvaa maakunnan kuntajakoa vuonna Teollisuuskaupunki-imagostaan huolimatta Tampere oli kehittynyt vähitellen merkittäväksi koulukaupungiksi. Tamsairaalan kuntainliittoon liittyivät kaikki nykyisen Pirkanmaan kunnat paitsi rajakunnat Parkano, Kihniö, Virrat ja Luopioinen, jotka nekin tulivat myöhemmin mukaan. 7 Pirkanmaan maakuntaliitto perustettiin vuonna Suomessa oli tuolloin jo 16 maakuntaliittoa. Nimi Pirkanmaa oli uusi. Vaihtoehtona oli tilasto- ja suunnittelutoiminnassa Pirkanmaan rahaston toiminnan ensimmäisten kahdenkymmenen vuoden aikana rakennettiin Suomessa pohja pohjoismaiselle hyvinvointivaltiolle luvun loppu merkitsi sota-aikana aloitetun säännöstelyn aikakauden päättymistä. Suomi pyrki avautumaan Eurooppaan ja koko maailmaan sekä integroitumaan taloudellisesti niin itään kuin länteenkin. Muutos maan sisällä oli suuri, sillä vielä 1950-luvulla Pirkanmaalla raivattiin peltoja siirtoväen asuttamiseksi ja jotta Suomi saavuttaisi elintarvikkeiden tuotannossa omavaraisuuden. Maa- ja metsätalous tehostuivat samanaikaisesti niin nopeasti, että maaseudun palkkatyöväestön ja pientilallisten toimeentulo alkoi olla vaikeaa. Maaseudun väki vähentyi, kun maaltamuutto vei osan kylien väestä taajamiin ja kaupunkeihin myös Pirkanmaalla. Tampereen väkiluku kasvoi vuosina noin asukkaasta asukkaaseen. Varsin lyhyessä ajassa maatalousvaltaisesta Suomesta kehittyi maa, jossa suurin osa väestöstä oli korkeasti koulutettua, asui kaupungeissa ja ansaitsi elantonsa joko teollisuus- tai palvelutyöpaikoissa. Koulutusta arvostettiin: valtaosa luvulla syntyneistä ikäluokista sai ylioppilaskoulutuksen. Tampereella, missä vanha savupiipputeollisuus oli vielä voimissaan, hyvinvointivaltion rakentaminen merkitsi luvulla valtavaa piristysruisketta. Elementtirakentaminen yleistyi ja Tampereelle rakennettiin asuntoja kuin liukuhihnalta. Myös päiväkoteja ja kouluja nousi uusiin lähiöihin\n10 pereelle perustettiin 1800-luvun lopulla oppikouluja ja Teknillinen opisto aloitti vuonna 1912 toimintansa luvulle tultaessa Tampereelta puuttuivat oikeastaan vain korkeakoulut. Ensimmäinen saatiin vuonna 1960, jolloin Yhteiskunnallinen Korkeakoulu siirrettiin Helsingistä Tampereelle. Opinahjo laajentui nopeasti ja muutti vuonna 1966 nimensä Tampereen yliopistoksi. 9 Otaniemen Teknillisen korkeakoulun osastona Tampereella vuonna 1965 aloittanut korkeakoulu itsenäistyi Tampereen teknilliseksi korkeakouluksi vuonna Korkeakouluille suunniteltiin 1960-luvulla kampusalueita uusiin lähiöihin. Yliopisto sai jäädä keskustan kupeeseen, mutta Tampereen teknillisen korkeakoulun tilat rakennettiin Hervantaan. Maan vaurastuessa myös ihmisten elintaso nousi. Teknologinen kehitys nopeutti matkustamista. Yhä useampi rakensi kotinsa keskustan ulkopuolelle, kulki omalla autollaan työssä ja illalla harrastuksissa. Elintason kasvu taittui 1970-luvun puolivälissä, jolloin maassa koettiin taloudellinen taantuma ja kansainvälisestä kehityksestä aiheutunut energiakriisi, joka teki kuluttamisesta aikaisempaa kalliimpaa. Samalla päättyi hengästyttävän nopeasti edennyt pitkä 1960-luku, jonka aikana suomalaiset olivat vaihtaneet hevoset autoihin. Jos muuttui maa taloudellisesti ja sosiaalisesti, tapahtui muitakin muutoksia. Toisen maailmansodan jälkeen vielä syvässä istuneet kulttuuriset arvot joutuivat vähitellen kritiikin kohteiksi. Urjalasta Tampereelle jo 1930-luvun lopulla muuttaneen Väinö Linnan Tuntematon sotilas (1954) aloitti tavallisen rintamasotilaan näkökulmasta keskustelun jatkosodan sielunmaisemasta. Paavo Rintalan kirja Sissiluutnantti (1963) jatkoi saman maiseman purkamista. Finlaysonin laitosmiehenä työskennelleen Linnan toinen suurteos Täällä Pohjantähden alla ( ) avasi keskustelun vuoden 1918 tapahtumista ja johti vähitellen siihen, että vapaussota-tulkinnan rinnalle nousi uusia tulkintoja. Edvin Laineen, Väinö Linnan ja Olavi Veistäjän yhteistyönä teatteriin sovitettu Tuntematon sotilas kiihdytti mieliä monena 1960-luvun kesänä Pyynikin kesäteatterissa. Myös kirkko ja seksuaalisuuteen konservatiivisesti suhtautuneiden piirien arvot joutuivat näkökulmasta riippuen joko rienauksen tai paljastuksen kohteiksi. Pispalasta kotoisin olleen Hannu Salaman kuvaus suomalaisesta juhannuksenvie- Korkeakoulut toivat opiskelijat ja opiskelijaelämän laajassa mittakaavassa myös Tampereelle. Yhteiskunnallisen Korkeakoulun opiskelijoita vuonna Valokuva: Heikki Kosken albumi. tosta (Juhannustanssit 1964) synnytti kohun, jota puitiin raastuvassa Suomalaista sielunmaisemaa: juhannusta, lavatansseja, juopottelua ja seksiä realistisesti kuvannutta Salamaa syytettiin jumalanpilkasta, koska kirjaan sisältyi kristinuskoa herjanneita humalaisten repliikkejä. 11 YHTEISKUNNALLISEN KORKEAKOULUN TULO Tampereen kaupunki oli pyrkinyt jo 1950-luvulta lähtien saamaan Yhteiskunnallisen Korkeakoulun (YKK) paikkakunnalle. Yhteiskunnallinen Korkeakoulu jäi Helsingissä liiaksi yliopiston valtiotieteellisen tiedekunnan varjoon. Helsingin kaupunkia ei kiinnostanut ratkaista korkeakoulun laajenemisen esteenä olleita tilaongelmia. Tampereen kaupunginvaltuusto kannatti puoluekantaan katsomatta korkeakoulun hankkimista kaupunkiin. Tampereen kaupungin puuhamiehenä oli apulaiskaupunginjohtaja Erkki Lindfors. Yhteiskunnallisessa Korkeakoulussa erityisesti rehtori Yrjö Ruutu oli Tampereen kannalla, mutta henkilökunnan enemmistö kannatti Helsinkiin jäämistä\n11 Talousjohtaja Yrjö Silo ja Helsingistä Tamperetta kohti lähtevä muuttokuorma Franzéninkadun talon edustalla syyskuussa Kuvaaja: Lehtikuva Oy. Valokuva: Tampereen yliopiston arkisto. tasan 7 7 ja puheenjohtaja Rainer von Fieandtin ääni ratkaisi korkeakoulun siirtymisen Tampereelle. 13 Yhteiskunnalliselle Korkeakoululle osoitettu tontti 1950-luvun lopulla. Etualalla Sorsalampi ja kaupungin teurastuslaitos, johon sijoitettiin 1960-luvulla eläintarha. Kuvaaja: E.M. Staf. Valokuva: Tampereen yliopiston arkisto. Ratkaisevaksi muodostuneen äänestyksen ovella 31. elokuuta 1956 kello Tampereen uumoiltiin olevan vielä 8 6 häviöllä. Tosin varamiehenä paikalle saapuneen Helsingin työväenopiston rehtorin T. I. Wuorenrinteen Tamperetta tukevasta kannasta ei oltu varmoja. Puheenjohtajana toiminut Rainer von Fieandt ilmoitti voimasuhteiden synkästä tilasta puhelimitse Tampereelle Lindforsille, joka reagoi nopeasti. YKK:n siirrosta oli päättämässä Helsingin kannalla ollut SAK:n toimitsija Pulkkinen. Lindfors soitti SAK:n puheenjohtaja Eero Antikaiselle jonnekin maaseudulle kello Antikainen soitti Helsinkiin välittömästi, kutsutti Pulkkisen pois kokouksesta ja antoi hänelle järjestömääräyksen äänestää Tampereen puolesta. Kello Tampereella päivystänyt Lindfors sai asiasta tiedon Antikaiselta. Näin äänet olivat Osa uudesta Sorinahteelle rakennetusta arkkitehti Toivo Korhosen suunnittelemasta rakennuksesta voitiin ottaa käyttöön syyslukukauden 1960 aikana. Rakennustyöt jatkuivat kuitenkin pitkin syksyä ja 25. maaliskuuta 1961 korkeakoulutalo vihittiin käyttöön. Koko kaupunki oli juhlaliputettu. Tilaisuudessa juhlapuheen piti rehtori Armas Nieminen, joka oli joutunut huolehtimaan korkeakoulun asioista koko raskaan rakennusajan rehtorina aikaisemmin toimineen, mutta vastalauseena Tampereelle siirtymisen vuoksi rehtorin toimesta eronneen Tuttu Tarkiaisen sijasta. 14 Muuton vastustajat olivat pelotelleet opiskelija- ja opettajapulalla. Molempien kanssa kävi kuitenkin toisin. Opiskelijamäärät kasvoivat Tampereella nopeasti. Lukuvuonna Tampereella oli kevätlukukaudella 900 opiskelijaa, mikä oli selvästi enemmän kuin Helsingin vuosina. Keväällä 1963 opiskelijoita oli jo runsaat ja kasvuvauhti oli suorastaan eksponentiaalinen. Moni vanha YKK:n opettaja löysi siirtymispäätöksen jälkeen muita töitä Helsingistä, mutta osa siirtyi Tampereelle. Heti siirtymisen jälkeen erityisesti profes\n12 soreiden viroista melkein puolet hoidettiin sijaisten voimin, mutta Helsingissä oli tilanne ollut itse asiassa vielä heikompi, sillä Helsingin yliopisto ja pääkaupungin virastot tarjosivat runsaasti houkutuksia. Vuonna 1963 tilanne oli jo huomattavasti parempi. 15 Näin siitäkin huolimatta, että korkeakoululaitos laajentui nopeasti Tampereen lisäksi myös muilla paikkakunnilla ja akateemisille osaajille oli ottajansa. PIRKANMAAN KULTTUURIRAHASTON PERUSTAMINEN Keväällä 1959 pidetyillä Pirkanmaan maakuntapäivillä oli hyväksytty toimintasuunnitelma, jossa oli asetettu tavoitteeksi Suomen Kulttuurirahaston maakuntarahaston perustaminen myös Pirkanmaan talousalueelle. Asia oli ollut esillä vuosina 1959 ja 1960 useita kertoja maakuntaliiton elimissä, joissa oli pidetty Pirkanmaan Kulttuurirahaston perustamista järkevänä. Maakuntaliiton edustajat olivat käyneet tältä pohjalta neuvotteluita Suomen Kulttuurirahaston edustajien kanssa. Rahaston perustaminen kohtasi kuitenkin vaikeuksia, sillä Suomen Kulttuurirahasto oli suunnitellut L. A. Puntilan ja Pertti Pesosen, Helsingin yliopiston Hämäläis-Osakunnan kuraattorin ja nuoren tamperelaisen valtiotieteiden lisensiaatin, johdolla koko Hämeen kattavaa suurta maakunnallista rahastoa, jonka yhtenä alarahastona olisi ollut Pirkanmaan rahasto. Pirkanmaalla uskottiin, että Hämeen rahaston alarahastolla ei olisi ollut lähimainkaan niin itsenäistä asemaa kuin aikaisemmin perustetuilla muilla maakuntarahastoilla. Hämäläisen kulttuurirahaston neuvotteluissa Pirkanmaan maakuntaliittoa oli edustanut vuoteen 1959 saakka liiton toiminnanjohtajana työskennellyt maisteri Yrjö Silo. 16 Taustatukena oli toki Tampereen ja Pirkanmaan vahva mies, Tampereen kaupunginjohtaja Erkki Lindfors. 17 Silo oli neuvotteluissa perustellut kantaansa seuraavasti: Maakuntarahaston pitää rakentua luonnolliselle talousaluepohjalle, koska se on ainoa varma tae siitä, että rahasto saa myös varoja ja että maakunta tuntee sen omaksi rahastokseen. Tälle pohjalle ovat rakentuneet mm. Keski- Suomen rahasto ja Satakunnan rahasto samoin kuin parhaimmillaan suunnitteilla oleva Kymen rahasto. Miksi ei Vakuutusyhtiö Turva oli yksi ensimmäisistä lahjoittajista. Turvan edustajat allekirjoittivat lahjoitusasiakirjan 25. lokakuuta Tampereen apulaiskaupunginjohtaja Oiva Kaivola istuu vasemmalla ja Turvan toimitusjohtaja Aarne Soinamo oikealla. Maakuntaliiton toiminnanjohtaja Risto Tainio seisoo vasemmalla ja Pirkanmaan rahaston puheenjohtaja professori Armas Nieminen oikealla. Valokuva: SKR Pirkanmaa. siis saisi perustaa Pirkanmaan rahastoa ja miksi näin ollen Pirkanmaan pitäisi vain nykyisten ja pahasti vanhentuneiden lääninrajojen johdosta pääosaltaan suuntautua Hämeen rahastoon ja Satakunnan rahastoon. Oma voimakas Pirkanmaan läänihän syntyy joka tapauksessa vähintään viiden vuoden kuluessa ja silloin viimeistään on ainoa mielekäs ja järkevä toimenpide perustaa Pirkanmaan rahasto. 18 Juuri oman lääninsä saaneen Keski-Suomen alueella ilmestyneessä sanomalehti Keskisuomalaisessa todettiin, että kysymys oli Pirkanmaan muotoutumassa olevalle maakunnalle hankala siksi, että jos maakuntarahastot järjestetään heimojen mukaan, osa Pirkanmaan kunnista kuuluisi Satakunnan ja osa Hämeen rahastoihin, ja se vaarantaisi osaltaan syntymässä olleen Pirkanmaan maakunnan yhtenäisyyden. 19 Samaa pelättiin myös sosialidemokraattisessa Kansan Lehdessä. 20 Keskisuomalaisessa todettiin lisäksi: Eihän ainakaan vielä ole mitään Keski-Suomen tai Kymen heimoa, eikä myöskään Pirkanmaan heimoa vielä. 21 Tampereen kaupunginhallitus oli 8. maaliskuuta 1960 päättänyt evästää maakuntapäiville 21. maaliskuuta osallistuvia edustajiaan ilmaisemalla periaatteessa kannattavansa Pir\n13 Pirkanmaalaiset kansanedustajat kokoontuivat kirjoittamaan nimensä Suomen Kulttuurirahaston lahjakirjaan Pirkanmaan rahaston hyväksi. Kuvassa vasemmalta kansanedustajat: Väinö Virtanen (skdl), Anni Flinck (sd, Kalle Kaiharin sisar), Leo Suonpää (skdl), Atte Pakkanen (maalaisliitto), Elli Stenberg (skdl), Mikko Asunta (kok), Kuuno Honkonen (skdl), Valdemar Sandelin (sd), Antti Linna (kansanpuolue) ja Toivo Hietala (kok). Kuvasta puuttuu tilaisuudessa mukana ollut Kustaa Alanko (sd). Valokuva: SKR Pirkanmaa. Kansan Lehti kamppaili itsenäisen Pirkanmaan rahaston puolesta maaliskuussa kanmaan Kulttuurirahaston perustamista. Edustajien tuli mahdollisuuksiensa mukaan osallistua maakuntaliiton 14. maaliskuuta järjestämään neuvottelutilaisuuteen. 22 Ensimmäinen maakuntarahasto oli perustettu vuonna Suomen Kulttuurirahasto uusi vuonna 1960 sääntöjään. Tarkoituksena oli luoda uudet maakuntarahastot mahdollistava organisaatio. Tämän jälkeen uusia maakuntarahastoja alkoi syntyä ympäri Suomen. Hämeen rahasto perustettiin marraskuun lopulla Vaikka Tampereen kaupunki ja Pirkanmaan maakuntaliitto olivat vuonna 1959 olleet kuuntelemassa Helsingin yliopiston Hämäläis-Osakunnan ja Hämeen heimoliiton aivoituksia uudesta hämäläisestä maakuntarahastosta, päättivät pirkanmaalaiset jäädä Hämeen rahaston ulkopuolelle. Hämeen rahaston perustamista koskevasta uutisoinnista saattoi saada kuitenkin sellaisen käsityksen, että Pirkan- maa olisi ollut mukana perustettavassa Hämeen rahastossa. 23 Sen vuoksi Pirkanmaan maakuntaliitto joutui tiedottamaan joulukuussa 1960 omista suunnitelmistaan jäsenkunnilleen. Vuoden 1960 lopulla suunniteltiin Pirkanmaan rahaston perustamista vuoden 1962 aikana. Hanketta jouduttiin lykkäämään, koska maakuntaliitolla oli kädet täynnä työtä Yhteiskunnallisen Korkeakoulun Tampereelle siirron vuoksi. Maakuntarahaston perustamiseen suunniteltiin ryhdyttäväksi sen jälkeen, kun korkeakoulun siirtyminen Tampereelle on saatu myös taloudellisesti turvatuksi. 24 Pirkanmaan maakuntaliiton päättävissä elimissä oltiin yksimielisiä siitä, että Pirkanmaan talousalueelta annettujen lahjoitusten ei pitänyt valua muiden alueiden tukemiseen, vaan lahjoituksilla piti tukea nimenomaan Pirkanmaan alueen kulttuuria. Rahastoa perustettaessa suunniteltiin myös, että varojen jakamisesta päättäisivät ainoastaan pirkanmaalaiset. 25 Näihin aikoihin Satakunnan suunnalla katsottiin uuden rahaston perustamista hyvin karsaasti, sillä olihan vaarana historiallisen Satakun\n14 nan merkityksen pieneneminen. Satakunnan Kansan uutisen loppukaneettina julkaistusta mielipiteestä päätellen koko Pirkanmaa oli varsin vieras ajatus Kokemäenjoen alajuoksulla. Satakunnan kuntien mielestä Pirkanmaan maakuntaliitto on tässä kulttuurirahastoasiassakin liikkunut varsin hyökkäävänä mm. satakuntalaisella maaperällä. Tiedetään kehotetun kuntia olemaan myöntämättä varoja Satakunnan kulttuurirahastolle, koska ne on hyvä säästää omalle rahastolle. Eikö tämä ole liian aikaista aivopesua, koska lääninjako on ratkaisematta ja koska juuri se aikanaan määrännee, mihin päin mikäkin kunta kallistuu. Muistaaksemme lääninjako-asiaa piti ajaa yhteisesti ja yksituumaisesti, mutta Pirkanmaan maakuntaliiton tämäntapaiset otteet lyövät korvalle kaikkia sopimuksia. Linnarauhaa näkyy pyrittävän käyttämään toisen hyödyksi. Menetelmä kuvottaa. 26 Maaliskuussa 1961 Suomen Kulttuurirahaston yliasiamies Erkki Salonen osallistui Pirkanmaan maakuntapäiville Tampereella. Hänen kantanaan oli, että maakunnallisten kulttuurirahastojen rajat voisivat noudattaa olemassa olleiden maakuntaliittojen rajoja, jolloin toiminta olisi myös tehokkaampaa. Salonen puhui toiminnallisesta yhteenkuuluvuudesta. Kesti kuitenkin joitakin kuukausia taivutella L. A. Puntila ja Hämeen heimoliitto samalle kannalle. 27 RAHASTON TOIMINTA ALKAA Mukana kaikki kansalaispiirit Elokuussa 1961 Pirkanmaan maakuntaliitto tiedotti näyttävästi uuden maakuntarahaston perustamisesta. Liikkeelle lähdettiin aikaisemmin kuin vuoden 1960 lopulla oli suunniteltu. 25. lokakuuta 1961 Pirkanmaan maakuntaliiton perustamisesta oli tullut kuluneeksi viisi vuotta. Sitä oli tarkoitus juhlia Tampereelle siirtyneen Yhteiskunnallisen Korkeakoulun juhlasalissa. Juhlapäivänä tulisi aloittamaan taipaleensa myös Pirkanmaan rahasto. 28 Pirkanmaan maakuntaliiton toiminnanjohtaja varatuomari Risto Tainio perusteli elokuussa 1961 uutta rahastoa seuraavasti: Suomen Kulttuurirahaston Pirkanmaan rahasto perustettiin 25. lokakuuta\n15 Rahaston toiminta-alueena on Pirkanmaan maakuntaliiton toiminta-alue ja sen tarkoituksena on alueen henkisen ja taloudellisen kulttuurin vaaliminen ja kehittäminen. Maakunnalliset kulttuurirahastot myös noudattavat talousalueitten rajoja, mikä on luonnollista, koska talousalue on kokonaisuus, jonka piirissä asuvaa väestöä sitoo toisiinsa monenlaisten muittenkin toimintojen yhteisyys. Miksi siis omaksuttaisiin silloin, kun luodaan maakunnallista kulttuuriporrasta, jokin muu käytännön elämälle vieras toiminta-alue maakunnalliseksi kulttuurialueeksi. 29 Pirkanmaan maakuntaliiton rooli oli vuonna 1961 rahaston synnyn kannalta varsin keskeinen. Sen hallituksessa vaikuttivat tuolloin Risto Tainion ja Yrjö Silon lisäksi monet muut Pirkanmaan rahastonkin toimintaan myöhemmin osallistuneet: pirkkalalainen maanomistaja ja yrittäjä Pentti Palmroth, Aamulehden päätoimittaja Jaakko Hakala, Nokian kauppalan sosiaalisihteeri Väinö Hietaniemi, Tampereen kaupungin apulaiskaupunginjohtaja Paavo Lehtinen, Mäntän kauppalanjohtaja Keijo Liinamaa ja Hämeen Yhteistyön päätoimittaja Keijo Savolainen. 30 Erkki Lindfors oli myös mukana, tosin useiden edusmiestensä kuten Silon, Hakalan ja Lehtisen kautta. Pirkanmaan kunnat antoivat perustetulle maakuntarahastolle välittömän tukensa. Kaikkiaan 40 kunnasta 32 teki lahjoituksen ja 27 kuntaa liittyi rahaston jäseniksi. Missään kunnassa ei ollut tehty kielteistä päätöstä. Joissakin kunnissa asia oli jätetty talousarvion yhteydessä käsiteltäväksi. Rahallisesti tuki oli kuitenkin lähinnä symbolista. Vauras Tampereen kaupunki lahjoitti vuoden 1963 rahassa markkaa. Mäntän ja Nokian kauppalat antoivat markkaa ja Lempäälän kunta markkaa. Toijalan ja Valkeakosken kauppalat ja Kangasalan, Viialan, Vesilahden ja Pälkäneen kunnat lahjoittivat 500 markkaa. Suurin osa lahjoituksista oli markkaa. Monet pankit ja vakuutuslaitokset lahjoittivat markkaa. Yksityishenkilöistä ylöjärveläinen rouva Suoma Rytkönen ja kangasalalainen apteekkari Helvi Veijola lahjoittivat markkaa kumpikin. 32 Kaiken kaikkiaan perustamistilaisuudessa kertyi markkaa. Summasta oli saatu alueen kunnilta. 33 Ensimmäisen toimintavuoden ajan lahjoittajiin vedottiin myös sillä, että heidät luettaisiin maakuntarahaston perustajajäseniksi. 34 Ensimmäiseen hoitokuntaan valittiin Tampereelta Aamulehden päätoimittaja Jaakko Hakala. 35 Hänen varamiehensä oli Veittolan tilan Ylöjärvellä omistaneet Alpi ja Suoma Rytkönen olivat kulttuurirahastolaisia. Leskeksi 1950-luvun lopulla jäänyt Suoma Rytkönen osallistui Pirkanmaan Kulttuurirahaston perustamiseen. Valokuva: Ylöjärven kaupunki. Kansan Lehden toimituspäällikkö Vilho Halme. 36 Paikkaa voisi luonnehtia myös aseveliakselin mandaatiksi, koska toinen oli kokoomuksen ja toinen sosialidemokraattien mies. Nokialta tulivat valituiksi SKDL:n edustaja Väinö Hietanie\n16 mi 37, varamiehenään SKDL:n nokialainen kansanedustaja Väinö Virtanen. 38 Orivedeltä hoitokuntaan valittiin maalaisliittolainen opetusministeri Heikki Hosia 39 ja hänen varamiehekseen tuli tekniikan tohtori ja Tampereen teknillisen oppilaitoksen rehtori Arvi Talvitie 40 Tampereelta. Tampereen sosialidemokraattisen apulaiskaupunginjohtajan Paavo Lehtisen varamieheksi valittiin niin ikään tamperelainen työnjohtaja Oiva Hilden. Itseoikeutettuna uuteen hoitokuntaan tuli Yhteiskunnallisen Korkeakoulun rehtori Armas Nieminen ( ). 41 Hänen varamiehekseen valittiin maisteri Yrjö Silo. He olivat tamperelaisia, kuten kansandemokraatteja edustaneet maisteri Erkki Nieminen ja hänen varamiehensä kapellimestari Mauno Saksanenkin. 42 Kunnallisneuvos Pentti Palmroth 43 ja hänen varamiehensä Reino Palmroth 44 olivat pirkkalalaisia ja kokoomuslaisia. Maalaisliittolaisista professori Rurik Pihkala 45 edusti Aitolahtea ja hänen varamiehensä Onni H. Viitala 46 Vaasan lääniin tuolloin kuulunutta Virtain kuntaa. Suomen Kulttuurirahaston hallituksen puheenjohtaja professori L. A. Puntilan varamies oli Keskusrahaston yliasiamies maisteri Erkki Salonen Helsingistä. Vuorineuvos R. Erik Serlachius 47 asui Mäntässä ja hänen varamiehensä toimitusjohtaja Veikko Virkkunen 48 Tampereella. Yksi hoitokunnan paikoista jäi perustavassa kokouksessa täyttämättä. Myöhemmin hoitokunnan jäseneksi valittiin kauppaneuvos Väinö Arjanne. 49 Hoitokunnan puheenjohtajaksi valittiin Armas Nieminen ja varapuheenjohtajaksi Paavo Lehtinen. Rahaston asiamiehenä toimi aluksi maakuntaliiton toiminnanjohtaja Risto Tainio, mutta jo ensimmäiset apurahahakemukset vuonna 1962 osoitettiin maisteri Reijo Peltolalle. 50 Perustaminen oli selvästikin miesten juttu, sillä maakuntaliiton hallituksessa ja ensimmäisessä hoitokunnassa ei ollut yhtään naista. Ensimmäiset yksityishenkilöiden lahjoitukset tulivat kuitenkin naisilta. Professori L. A. Puntila piti perustamisjuhlassa puheen rahastoista kulttuurielämän elvyttäjinä. Pirkkalalaisen kunnallisneuvos Palmrothin esityksestä välittyi paikallishengen lento, kun hän taustoitti rahaston perustamista viitaten arkeologisten löytöjen runsauteen, ainakin tuhatvuotiseen asutukseen ja pirkkalaisliikkeen suorittamaan Lapin verotukseen ennen kuin pääsi Tampereen kaupungin kasvuun ja alueen taideelämän teatterin ja kirjallisuuden erinomaisuuteen. Sekä Yhteiskunnallisen Korkeakoulun rehtorista Armas Niemisestä tuli myös Pirkanmaan Kulttuurirahaston ensimmäinen puheenjohtaja. Kuva on otettu Niemisen uudessa työhuoneessa. Kuvaaja: Juhani Riekkola. Valokuva: Tampereen yliopiston arkisto. Tampereen Työväen Teatteri että Tampereen Teatteri olivat maankuuluja ja kirjallisuus oli noussut 1950-luvulla erityisesti Väinö Linnan ja Lauri Viidan ansiosta maan eturiviin. 51 Palmrothin maalaileman Tampere-keskeisen näkymän laidalla asui ja eli ainakin kesänsä maan ainoa kirjallisuuden Nobel-palkinnon saaja hämeenkyröläinen F. E. Sillanpää ( )\n17 Ensimmäiset apurahat Pirkanmaan Kulttuurirahaston ensimmäinen hakuaika päättyi 15. syyskuuta Määräaikaan mennessä rahasto oli saanut 48 hakemusta ja haettu summa oli yhteensä markkaa. Hoitokunta oli päättänyt jakaa markkaa eli hieman alle viidenneksen haetusta summasta. 52 Viikkoa myöhemmin rahasto ilmoitti saaneensa Aaltosen Kenkätehdas Oy:ltä lahjoituksena markkaa. Lahjoittaja oli toivonut, että sen antama tuki kohdennettaisiin säveltaiteisiin. 53 Summasta melkein puolet päätettiinkin jakaa heti ensimmäisen jaon yhteydessä. Rahasto järjesti ensimmäisen vuosijuhlansa Yhteiskunnallisen Korkeakoulun juhlasalissa. Lehdissä olleessa ilmoituksessa toivotettiin yleisö tervetulleeksi. Sen verran täytyi halukkaiden kuitenkin vaivautua, että päälle oli puettava tumma puku. Juhla alkoi Tampereen kaupunginorkesterin esittämällä Eino Linnalan ( ) säveltämällä Suomalaisella rapsodialla. Esityksen johti Tampereen kaupunginorkesterin kapellimestari Eero Kosonen. Rahaston puheenjohtaja rehtori Armas Nieminen piti avauspuheen. Ensimmäisten apurahojen saajien joukosta kutsuttu Rakel Levin esitti barokkisäveltäjä Georg Friedrich Händelin ( ) Chaconnen. Piano-osuuden jälkeen niin ikään apurahan saanut teatterinjohtaja Kalervo Nissilä lausui Yrjö Jylhän runon Temppelinrakentajat. Jylhien säkeiden jälkeen YKK:n kansleri professori Eino Saari piti juhlapuheen. 54 Väliajan jälkeen Armas Nieminen jakoi apurahat. Saajia oli 15 ja jaettava summa oli markkaa. Suurin osa apurahoista myönnettiin taiteilijoille. Säveltaiteilijoista apurahan saivat tamperelainen pianotaiteilija Hilkka Junttu (o.s. Servo), Tampereen musiikkiopistossa opettanut viipurilaislähtöinen pianotaiteilija Rakel Levin, säveltäjä ja Tampereen musiikkiopiston opettaja Usko Meriläinen, Tampereen musiikkiopistossa opiskellut ja Tampereen Oopperassa esiintynyt Heikki Nurminen sekä niin ikään Tampereen Oopperassa esiintynyt Toimi E. Pietikäinen. Sekä Tampereen Teatterin johtaja Kalervo Nissilä että Tampereen Työväen Teatterissa vuodesta 1955 näytellyt Veijo Pasanen saivat markan apurahan Saksaan ja Itävaltaan suuntautunutta opintomatkaa varten. Kuvataiteilijoista apurahan saivat taidemaalari Gunnar Pohjola, kuvanveistäjä Ossi Somma ja kuvanveistäjä Pirkanmaan rahasto jakoi ensimmäiset apurahansa 25. lokakuuta Tässä apurahansaajien komea rivistö. Kuvaaja: Reino Branthin. Valokuva: Vapriikin kuva-arkisto. Pentti Toivonen. Toivosen apuraha oli yhteinen Aamulehden toimittaja Olavi Veistäjän kanssa. Heidän tarkoituksenaan oli Pirkanmaan kuvataiteilijoiden työskentelyä ja merkitystä kuvaavan teoksen loppuunsaattaminen. Kirjailijoista apurahan sai karkkulaissyntyinen mutta Tampereella asunut Veikko Pihlajamäki. Tieteen edustajista apurahan sai Yhteiskunnallisen Korkeakoulun tutkimuslaitoksen historian tutkimusassistenttina työskennellyt yhteiskuntatieteiden lisensiaatti Ossi Hedman, jolla oli tekeillä vapaussota kansalaissodan syitä ja taustoja käsittelevä väitöskirja. Aihe oli varsin ajankohtainen Väinö Linnan Täällä Pohjantähden alla -romaanisarjan ja Viljo Rasilan torpparilaitosta käsitelleen väitöskirjan (1961) 55 vuoksi. YKK:ssa avohuollon lehtorina työskennellyt valtiotieteiden tohtori Veikko Piirainen sai apurahan tutkimukseensa Ensikertainen huoltoavun hakeminen. Eräjärvellä syntynyt ja Korpilahdella vuonna 1962 luonnonhistoriaa ja maantietoa opettanut Toivo Koskinen sai apurahan pro gradu -työnsä Hakamaiden ja laidunniittyjen kasvillisuus Längelmäveden seuduilla laajentamiseksi lisensiaattityöksi. Apurahansaajista pianotaiteilijat olivat naisia, muut miehiä. 56 Juhlan ja apurahojensaajien onnen kruunasi Tampereen kaupunginorkesterin esittämä Sibeliuksen sävellys Lemminkäisen kotiinpaluu ja sen jälkeen yhteisesti laulettu Maamme-laulu\n18 Rahasto otettiin kaikkien puolueiden ja varmasti muidenkin kansalaispiirien taholta varsin innostuneesti vastaan. Niin Aamulehti, Kansan Lehti kuin Hämeen Yhteistyökin antoivat Pirkanmaan maakuntaliiton pyrkimyksille runsaasti palstatilaa. Yhteys Tampereen läänihankkeeseen ja muihin maakuntaliiton aktiviteetteihin oli selvä. Rahasto oli yksi maakunnallisen tahdon ilmaisu monien muiden joukossa. Helsingin tahtoa vastaan taisteltu rahasto koettiin koko Pirkanmaan yhteiseksi asiaksi. TOIMINTA VAKIINTUU Rahaston asiamies vaihtui syyskuun alussa Reijo Peltolan tilalle tuli maisteri Martti Helin, joka oli ryhtynyt hoitamaan Pirkanmaan kulttuuriasiamiehen tehtäviä maakuntaliitossa. Toimi oli uusi, eikä ainakaan Pirkanmaalla tiedetty vastaavan olemassaolosta muualla Suomessa. Helinin ensimmäisenä tehtävänä oli laatia hakuilmoitus apurahoista lehdissä julkaistavaksi ja aloittaa vuosijuhlan järjestelyt. Helin myös laati rahaston toiminnasta tamperelaisille lehdille tiedotteen. Tiedotteen mukaan apurahojen jako oli vain osa rahaston työtä. Sen lisäksi Suomen Kulttuurirahastolla oli meneillään tutkimuksia erityisesti maakunnissa tehtävän kulttuurityön kehittämiseksi. Helin muistutti vielä, että kulttuurityö on hajanaista ja usein unohdettiin, että tieteen ja taiteen lisäksi kulttuuriin kuuluu niin kotiseututyö kuin luonnonsuojelukin. 58 Ajan hengestä kertonee kuitenkin vahva usko moderniin kehittyvään yhteiskuntaan: Vapaaehtoinen ahkera harrastus kulttuurikysymyksiin, yleinen kulttuurin nälkä ja tietoinen pyrkimys teknisestä yhteiskunnasta kulttuuriyhteiskuntaan ei ole vain suomalaisten omaksumia ajan ilmiöitä. Etenevä ja kehittyvä tekninen kulttuuri suo mahdollisuuden hengenkulttuurin syvenemiseen. 59 Toisessa vuosijuhlassa 25. lokakuuta 1963 puhunut Tampereen teknillisen oppilaitoksen rehtori Arvi Talvitie vetosi insinöörien jatkokouluttamisen puolesta ja 1960-lukujen vaihteessa Suomessa lisättiin opistotasoisten insinöörien koulutusta. Talvitie uskoi, että lähitulevaisuudessa oli lisättävä myös diplomi-insinöörien koulutusta, eikä sitä tarvinnut järjestää Helsingissä, Åbo Akademissa tai vasta perustettua Oulun yliopiston teknillistä linjaa laajentamalla. Yhtä hyvin voitaisiin tällainen uusi teknillinen korkeakoulu perustaa Tampereelle, huudahti Talvitie. Tampere oli sijainniltaan ja muilta taustoiltaan siihen varsin sopiva. 60 Tampere oli ollut aikaisemminkin 61 esillä teknillisen korkeakoulun paikaksi, joten Talvitien ajatus ei ollut uusi. Talvitien puhe ja asiaa seurannut kirjoittelu sanomalehdissä sytyttivät myös Tampereen kaupunginhallituksen, joka asetti toimikunnan tutkimaan Tampereen teknillisen korkeakoulun mahdollisuuksia. 62 Hetki oli suosiollinen: osoittautui, että Talvitie ei ollut ajatuksineen aivan yksin. Helsingissä vaikuttaneet Tampereen lyseon kasvatit Teknillisen korkeakoulun rehtori Jaakko Rahola ja vararehtori Viljo Kuuskoski olivat 1960-luvun alussa vakuuttuneet, että Tampere tarvitsee teknillisen korkeakoulun. Rahola lähti ajatuksineen valtionvarainministeriön budjettiosaston päällikön Esko Rekolan luokse saman lyseon kasvatteja myös puhumaan asiasta. 63 Helsingissä toimineen Teknillisen korkeakoulun johdon ja valtiovarainministeriön myötämielisyys hankkeelle oli tärkeä. Tampereen kaupunginhallituksen tammikuussa 1964 asettama neuvottelukunta, jonka puheenjohtajaksi valittiin vuorineuvos E. H. Liljeroos, ei jäänyt tukea vaille. Sitä tuli muun muassa Pirkanmaan rahastolta. 64 Vauhti oli nopea, sillä Talvitien kirjoituksesta kului vain noin kaksi vuotta, kun teknillisen alan korkeakoulutus alkoi Tampereella. Helsingin ja sittemmin Espoon Otaniemessä toiminut Teknillinen korkeakoulu aloitti sivukorkeakoulun syksyllä 1965 Tampereella aloitteen tehneen Talvitien johtamassa Tampereen teknillisessä oppilaitoksessa. Vasta-avatussa opinahjossa oli 132 opiskelijaa. Seitsemän vuotta myöhemmin eli vuonna 1972 osasto itsenäistyi Tampereen teknillisen korkeakoulun nimellä (TTKK). Vuonna 1975 opiskelijamäärä oli jo lähes Korkeakoulu otti vuonna 2003 nimekseen Tampereen teknillinen yliopisto (TTY). 65 Tampereen teknillisen korkeakoulun merkitys oli suuri suomalaisen yhteiskunnan kehittyessä agraarista maatalousvaltiosta moderniksi tietoyhteiskunnaksi. Korkeakoulun kehitystä seurattiin myös Pirkanmaan rahastossa, mistä osoituksena myönnettiin apurahoja. Professori Osmo Hassille myönnettiin vuonna 1990 palkinto kaukokatseisesta ja kauaskantoisesta korkeakoulutyöstä. Myös Timo Lepistön ja Reino Kurki-Suonion toiminta huomattiin: heidät pyydettiin mukaan Pirkanmaan rahaston hoitokuntaan, missä he sittemmin toimivat myös puheenjohtajina varsin ansiokkaasti\n19 II RAHASTO RIUTUU VAROJEN PUUTTEESSA\n20 RAHASTON PÄÄOMA KARTTUU HITAASTI Kuvio 1. Rahaston perustamisen ja suurkeräyksen yhteydessä keräämät varat jäivät 2000-luvun näkökulmasta varsin pieniksi. Pieniä ne olivat aikalaistenkin mielestä, mutta tilanne oli samankaltainen suurimmassa osassa maakuntarahastoja. Niistä ei ollut tullut niin suuria tekijöitä kuin Pirkanmaallakin oli aikoinaan uskottu. Tosin paikalliset korkeakoulutkin olivat vuosia varsin pieniä, eikä niissä vielä 1960-luvulla puolustettu montakaan väitöskirjaa. Kun toiminnan alkuvuosina jaetut markat muutetaan vuoden 2009 euroiksi, jaettujen apurahojen yhteenlaskettu suuruus oli enimmillään euroa. Siitä lähdettiin liikkeelle ensimmäisessä jaossa vuonna Tultaessa 1960-luvun lopulle jaetun rahan arvo oli pudonnut euroon. Väliaikaisen nousun aiheutti vuonna 1965 edellisen vuoden suurkeräys, joka nosti maakuntarahaston pääomaa. Seuraava huippuvuosi asettui vuoteen 1972, jolloin maakuntarahasto jakoi apurahoja kymmenennen kerran. Tällöin yhteissumma ylitti ensimmäisen jakovuoden tavoin euroa. Yksittäisen huippuvuoden jälkeen apurahoihin käytetyt varat kääntyivät jälleen laskuun. Rahasto jakoi vuonna 1980 summan, joka vastasi määrältään suurin piirtein yhtä vuoden 2010 kokovuotista apurahaa. Aallonpohjan jälkeen jaettavan rahan määrä kääntyi nousuun vuosina , mutta silloinkin jäätiin vielä siihen astisten huippuvuosien 1962 ja 1972 varjoon. Rahastot sijoittivat varansa osakkeisiin. Ideana oli, että kerättyä pääomaa ei syötäisi, vaan jakovara koostuisi osakkeista saaduista tuotoista. Lisäksi maakuntarahastot saivat jaettavaa Keskusrahaston tukevamman osakesalkun tuotoista. Oli osaltaan maakuntarahaston omasta aktiivisuudesta kiinni, karttuivatko jakovarat Pirkanmaalla. Toisaalta jaettavan rahan määrä riippui myös siitä, minkälaisessa taloudellisessa kunnossa maakunnan kunnat ja yritykset olivat. Yksityishenkilöiden tekemät lajoitukset olivat tietenkin kiinni jossain määrin sattumasta, mutta myös siitä, kuinka hyvin Pirkanmaan rahasto pystyi pitämään itseään esillä. Maakunnan suurimmat lehdet uutisoivat apurahojen jaot hyvin näyttävästi. Myös paikallislehdissä vuosijuhla sai huomiota, varsinkin jos pitäjän oma poika tai tyttö oli saanut apurahan. Lähteet: Pirkanmaan rahaston vuosikertomukset Oman pääoman kasvattaminen oli Pirkanmaan rahaston akilleenkantapää. Tietenkin maailman- ja kansantalouden kehitys vaikutti myös vuotuiseen jakovaraan, kuten edellä todettiin. Pirkanmaan rahaston piirissä oltiin vuosia varsin huolissaan kuntien ja yritysten vähäisistä lahjoituksista. Tämä kävi ensimmäisen kerran ilmi suurkeräyksen yhteydessä. Suurkeräys ja tulos Maakunnallisten rahastojen määrän kasvu pakotti Suomen Kulttuurirahastoa arvioimaan uudelleen toimintansa painopisteitä. Tavoitteena oli maakuntarahastojen toiminnan lujittaminen yleisen rahankeräyksen avulla. Puhuttiin jopa Kulttuurirahaston uudelleen perustamisesta, millä viitattiin Suomen Kulttuurirahastoa perustettaessa vuosina järjestettyyn suurkeräykseen. Kulttuurirahasto palkkasi jokaiseen maakuntaan oman keräyspäällikön. 66 Vuoden 1964 keräys sisälsi neljä osakeräystä: 1) suuriin teollisuus- ja liikeyrityksiin kohdistetun keräyksen, 2) pienemmille yrityksille, yhteisöille ja yksityishenkilöille suunnatun keräyksen, 3) ovelta ovelle toteutetun keräyksen, jolla pyrittiin saamaan pirkanmaalaiset lahjoittamaan ainakin markka keräykseen ja 4) kuntien antamat lahjoitukset. Kolmen ensim


Muuttuiko muu kuin myyntitavoite? | Inhouse Group\nMyynnin uuden vuoden uudet kujeet\nVuoden vaihtuminen on monessa myyntiorganisaatiossa uusien tavoitteiden ja motivaattoreiden lähtökuoppa, jonka lähtölaukauksena toimii usein vuoden ensimmäinen kickoff.\nHurmos on katossa, yleisö villiintyy ja superlatiiveja huudetaan kuorossa. Onko uuden vuoden kisa(myynti)hurmos kuitenkin lunastamatonta lupausta viime vuodesta vai aitoa yhteishenkeä, johon kuuluu myös epäonnistumisen hyväksyminen?\nUusi vuosi. Uusi myyntitavoite. Tulos tai ulos. Myyjä laskee paljonko todennäköisesti saa kauppaa nykyisiin asiakkaisiin ja sen jälkeen miettii, mistä kaapii loput kymppitonnit. Kylmäsoitto käy mielessä, mutta eikös se ollut kuollut? Miten olisi markkinoinnin data? Olisiko siellä jotain liidiä, mitä joku muu ei ole vielä ehtinyt nappaamaan?\nJokainen tsäänssi on mahdollisuus, sanoi Nykäsen Matti. Jokainen mahdollisuus on voitettava. Eihän niihin tavoitteisiin muuten päästä. Johto laittoi lukemat tauluun, niihin on päästävä. Muuten ei uutta Teslaa tule eikä LinkedIn laula onnistumispostauksen tykkäyksiä.\nJohto voisi itse tulla tänne myymään; näkisivät, ettei tämä ole ihan niin helppoa. Näkevät vain tuotteensa, eikä sitä, että tilastollisesti keskiviikkoisin ihminen on pahalla päällä eikä asiakkaille nyt ainakaan silloin kannata soittaa.\nVai mites se menikään..\nLähtölaukauksen pamahtaessa ilmoille, on hurmos käsin kosketeltava. Yhteishenki on miltei humalluttavaa, esimiehet kehuvat myyjiä kilpaa ja me-henki loistaa kirkkaana. Mehän teemme tuon tavoitteen! Ja sitten mennään takaisin toimistolle.\nVastaan tulee yksi vihainen asiakas. Toinenkin. Hurmos alkaa laskeutumaan. Tarvitaan adrenaliinipiikki, joten kaivetaan kaikki vähänkään potentiaaliset liidit markkinoinnin Mirkulta. Johan lähtee! Ei lähde.\nRuusunpunaiset lasit tippuvat, ja myyjä tajuaa, ettei mikään ole muuttunut – muuta kuin tavoite. Siihen eivät kaikki päässeet viime vuonnakaan, miten siihen pääsee nyt kaikki?\nEpäonnistumisen pelko on niin suuri, että vastuuta vältellään. Tai siis.. enhän minä mitään pelkää. Ei vika ole minussa, vaan tuossa asiakasmateriaalissa. Esimieskään ei tue, ja vielä vähemmän ymmärtää. Onkohan kollegalla parempaa materiaalia? Tavoitteen saavuttaneille varmasti syötetään parempia liidejä. Ei kukaan ole ainakaan sanonut, ettei aktiviteettini ole tarpeeksi, eli en varmaan alisuoriudukaan.\nMyyntitavoite ja kommunikointi\nMiten kommunikoitte viime vuonna tavoitteet? Lätkäistiinkö kaikkien myyjien kauhuksi suuri lukema tauluun sitä sen suuremmin avaamatta vai selittikö joku kauppakonkareille, miksi tavoite on mitä on? Onko teillä tavoitetta ollenkaan? Ilman määränpäätä emme voi tietää, mitä keinoja ja kuinka paljon resurssia pitää varata tavoitteen saavuttamiseksi.\nRiippumatta siitä, saavutettiinko myyntitavoite edellisenä vuotena, tavoitteet kannattaa tänä vuonna purkaa aktiviteeteiksi. Jos tavoitteet on purettu aktiviteeteiksi, kuten esimerkiksi keskimääräinen tarve lähteneille kylmäkontakteille tai lähtevien tarjousten määrälle, myyjät tietävät tarkalleen mitä heiltä odotetaan – ja että tavoiteluku on mahdollinen.\nTämä tietysti vaatii toteutuneisiin numeroihin perehtymistä ja analysointia. Kirjoitin kaksiosaisen blogisarjan myynnin analytiikasta, jonka avulla voitte selkeyttää kommunikointia ja saada parempia tuloksia myynnistä datan perusteella.\nEpäonnistumisen hyväksyminen (ja kehitys)\nLähtökohtana tulisi pitää, ettei epäonnistumista pelättäisi. Jokainen alisuoriutuu joskus, ja siihen vaikuttavat niin henkilön sisäiset kuin ulkoisetkin tekijät. Luotettava ja luonteva kommunikointi lähiesimiehen kanssa on etenkin stressaavassa myyntityössä oleellinen asia, jota kannattaa kehittää vaikkapa kuukausittaisissa kehityskeskusteluissa.\nSyyttävä sormi kannattaa jokaisen meistä laskea alas, ja ottaa sen sijaan peili käteen. Kommunikoinko minä? Teenkö minä tarpeeksi? Onko minulla aikaa kuunnella? Onko minulla motivaatiota tehdä, olla läsnä ja myötävaikuttaa kollegoideni tekemiseen?\nHurmos on tuli, jota pitää ruokkia.\nHaluatko tietää enemmän myynnin analytiikasta? Lue blogisarja!\nMyynnin analytiikka, osa 1


Honka varmisti jatkopaikan ja lohkovoiton – FC Inter kaatui 2-0 – Esport Honka\nHonka varmisti jatkopaikan ja lohkovoiton – FC Inter kaatui 2-0\nOttelut, Raportti, Suomen Cup\nEsport Arenalla taisteltiin Suomen Cupin jatkopaikasta, kun Honka ja FC Inter kohtasivat. Ottelun avausjakso mentiin maaleitta, ja ratkaisu nähtiin toisella jaksolla. Juha Hakola vei Hongan pilkulta johtoon, ja Duarte Tammilehto kaunisteli loppuminuuteilla vielä lukemiksi 2-0.\nOttelun ensimmäisen vaarallisen tilanteen loi vierasjoukkue Inter. Mikko Kuningas vapautti Filip Valencicin karkuun Honka-puolustukselta, mutta slovenialaisen laukaus suuntautui ohi Honka-maalin.\nMyös Honka loi avausjaksolla muutaman maalipaikan, mutta vaarallisimmat tilanteet siunaantuivat vierailijoille. 26. minuutilla Inter pääsi kahdesti kokeilemaan huippupaikasta, mutta Tim Murray piti huipputorjunnallaan, sekä Juha Hakolan avustuksella lukemat maalittomina.\nMaaleja ei avausjaksolla lopulta nähty ja tauolle siirryttiin 0-0 tasatilanteessa.\nHonka oli lähellä siirtyä johtoon toisen jakson alkuminuuteilla. Abel Suarez lähetti sivuvapaapotkusta pallon maalille, ja Robert Ivanov pääsi jatkamaan. Inter-puolustus onnistui kuitenkin siivoamaan pallon pois maaliviivalta.\nSuarez ja Konsta Rasimus rakensivat 61. minuutin kohdalla hyvän laukaisupaikan, mutta Hakolan laukaus suuntautui maalin yli.\nOttelun avausmaali nähtiin lopulta, kun 64 minuuttia oli pelattu. Alvaro Muniz roikkui Joel Perovuossa ja pallo vietiin pilkulle. Samalla Muniz ajettiin toisella keltaisella kortilla ulos kentältä. Juha Hakola laittoi pallon pilkulta varmasti ohi Inter-vahti Aati Marttisen.\nHonka kaunisteli vielä lisäajalla loppulukemiksi 2-0. Robbie Azodo lähetti keskityksen, jonka Rasimus pudotti maalin eteen Duarte Tammilehdolle. Vain minuutti aiemmin kentälle tulleella Tammilehdolla oli helppo työ viimeistellä Hongan päivän toinen maali.\nEnempää osumia ottelussa ei nähty, joten Honka piti kaikki kolme pistettä Espoossa luvuin 2-0.\n-Peli oli todella haastava, Inter on hyvä joukkue ja heillä on hyvä valmennus. Onneksi saimme kuitenkin tehtyä tarvittavat maalit ja puolustettua muutamat hankalat hetket hyvin. Meidän pelaamisessamme on tottakai vielä kehitettävää, ja tästä pitää vaan mennä yhä eteenpäin, summasi ottelun kulun Hongan päävalmentaja Vesa Vasara.\nHonka tarvitsi ottelusta vähintään tasapelin varmistaakseen jatkopaikan Suomen Cupissa. Voitolla keltamustat ottivat samalla A-lohkon voiton.\n-Oli tämä toki meille henkisesti iso juttu. Ensimmäistä kertaa tänä vuonna oli pakko saada pisteitä ja siihen pystyttiin, Vasara kommentoi.\nSuomen Cupin neljännesvälierät arvotaan maanantaina 4.3. kello 13.00 alkaen.


10 / tukijat – Autistan\n* Autistan päivä *\n10 / tukijat\nMeidän kummi setä:\nJosef Schovanec (autistisen Savant, Traveller, luennoitsija ja\nirjailija) Josef on ystävämme; hän keksi sanan "Autistan", ja me teemme kaiken muun…\nHän on kummi setä organisaatiomme, loka kuusta 2016.\nMonet hänen kirjoistaan, konferensseista, TV ja Radio lähetykset, ovat viittaavat Autistan.\nEi olisi liian monia asioita kirjoittaa hänestä täällä… (Hän on noin 120000 tuloksia kuuluisa haku kone…)\nHenkilöt, jotka tukevat meitä:\nGerald L. Neuman (professori ja apulaisohjaaja Harvardin Law Schoolissa\nMr. Gerald Neuman on kansainvälisen oikeuden huippu tason asiantuntija.\nHän on ollut Yhdistyneiden kansa kuntien ihmis oikeus toimikunnan jäsen.\nHän tuki meitä useita kertoja sähköpostitse, kirjallisesti, että ponnistelut ovat "ihailtavaa" ja meidän käsite "lupaava".\nChristian Jost (maantieteilijän, tutkija, emeritusprofessori, dekaani tiede\nkunnan) Christian Jost on kansainvälinen tutkija ja seikkailija, ja hän on erikoistunut Clipperton Island, joka on ensimmäinen paikka, jossa käsite Autistan alkoi "livenä" ( henkisesti), huhtikuussa 2014 (CP.autistan.org).\nHän rakastaa, mitä me teemme, ja tämä on molemminpuolista. Me molemmat yritämme suojella kaikkein hauraimpia luontoa ja elämää. Olemme ystäviä.\nOn artikkeli (Sala sanalla suojattu) selitetään syntymän käsite, ja sen hyvin erityinen suhde Clipperton.\nValtakunnallinen autismi järjestöt, jotka tukevat meitä:\nPioneer Concept (Kazakstan), kiitos Zhanat Karatay\nKatso myös: https://www.Facebook.com/zhanatkaratay\nZhanat Karatay (vasemmalla), omistaja ja johtaja Pioneer Concept, osoittaa aivan ensimmäinen lippu Austistan (painatus yhtiö, omistajan kanssa), elokuun 3, 2016.\nTämä oli todella historiallinen hetki meille, koska tämä oli meidän käsityksemme ensimmäinen "aineellinen olemassaolo". Zhanat auttoi meitä eri tavoin muuttaa hankkeen (lähes unelma) konkreettiseen todellisuuteen, ensimmäistä kertaa.\nLippumme on inspiroinut ja suunnitellut siellä, hänen suuri Mountain Resort Almaty, joka on laaksossa näkyvä tässä kuvassa (jos se on mahdollista arvata rakennuksia Pioneer Resort, alaspäin etäisyys): Kiito\nhänelle, ensimmäinen hyvin suuri lippu Autista n (1, 40 x 2, 26 metriä) voisi alkaa "lentää ympäri maailmaa", kuten näkyy kuvassa (elokuussa 2016).\nAlla, sama lippu, juuri saanut, ravin Tola huoneessa:\nHän auttoi meitä myös aloittamaan Autistanin suurlähetystöjen käsitteen.\nZhanat Karatay on ehdottomasti "onnekas henkilö" autistisen maailman ihmisille.\nItse asiassa, ei vain voisimme aloittaa projektimme konkreettisesti kiitos hänelle, mutta myös hän ymmärtää autismi ja hän järjesti onnistuneen osallistavan kesän leirejä ja hiihto leirejä lapsille ja nuorille, jos autististen lasten voisi todella edistystä, koska ne olivat ei "käsitelty" ja lääketieteellinen lähestymis tapa, koska Zhanat tietää-kuten me-että autismi on jotain arvostetaan, ei voida parantaa.\nHän on myös ylpeä äiti nuori autistisen taiteilijan, alibek.\nHaluaisimme sanoa "erityinen kiitos" ja Zhanat Karatay, hänen luottamuksen ja siitä auttoi meitä todella alkaa, ja myös kaikille apua, että hän voi antaa autistisen väestön yleensä, kiitos hänen ymmärryksestään, hänen järkeä ja hänen hyvää tahtoa.\nAustistan lippu (1,00 x 1, 62 m) lentää ensimmäistä kertaa osoit\nteessa Pioneer Resort, Almaty, Kazakstan, elokuun 12, 2016 (yllä) ja 13 elokuu (alla).\nMuut organisaatiot tukevat meitä:\nSen lisäksi, Pioneer käsite Kazakstanissa vuonna 2016, emme ole koskaan löytäneet mitään järjestöä voi ja halukas auttamaan organisaation autistics; Meidän autistisen kollegani eri maissa eivät tiedä mitään sellaista; ilmeisesti autismi on edelleen pidettävä "jotain voidaan parantaa", ja käsite autistics yrittää auttaa itseään ja "puolustaa autismi" tuntuu luultavasti surrealistinen useimmille ihmisille.\nOlemme yksin, ihmisen autiomaassa.\nOlemme 1% maailman, mutta ilmeisesti ei edes yksi julkinen tai yksityinen järjestö auttaa autistics järjestöjen (ei vain noin "hoito" tai "koulutus", vaan myös todellista apua, että tarvitsemme, ja noin voimaantuminen ja vapaus). Mitään.\nTämä sivu on vielä rakenteilla.\nMeillä ei todellakaan ole tarpeeksi aikaa etsiä kannattajia, sponsoreita jne.\nSe ajaa kanssa hyvin aika jotta ajaa että, ajaksi jokseenkin ei loppu tulos.\nAinoat, jotka ovat auttaneet meitä, ovat ihmisiä Kazakstanista (enimmäkseen Pioneer käsite Almaty).\nMuut järjestöt aina onnitella; ne yleensä selittää, että autismi ei ole omalla alalla; Joskus he sanovat, että he auttavat, mutta ne eivät ole. Näin ollen meillä on muita asioita, enemmän hedelmällistä kuin keräämällä vain onnittelut, lupa ukset ja petos.\nValitse kieli English Español Português Français Italiano Deutsch Nederlands Русский العربية हिन्दी 中文 (中国) 한국어 日本語 ---------- Íslenska Norsk Nynorsk Svenska Suomi Dansk Eesti Latviešu valoda Lietuviškai Беларуская мова Українська Polski Čeština Slovenčina Slovenščina Magyar Română Hrvatski Bosanski македонски јазик Shqip Српски језик български Ελληνικά עברית Türkçe Հայերեն ქართული Azərbaycan Oʻzbek فارسی اردو සිංහල नेपाली Монгол хэл ไทย ພາສາລາວ Tiếng Việt Bahasa Melayu Bahasa Indonesia Tagalog Af-Soomaali Afrikaans\nAutistan.net, maailman autististen ihmisten verkosto:\nRatkaisu maailmanlaajuiseen Covid-19-kriisiin Autistanin "Masques Pour Tous" -sivustolla\nAutistan: vertauskuvallinen maa, konkreettinen tuki\nAutistan päivä 2019: "Operaatio siniset sukat, matkalla Autistan" Brysselissä on 31/03/2019\n[RTBF (Belgian Radio)] Josef schovanec puhuu National Museum of Brazil, keisari Peter II, ensimmäisen fyysisen suurlähetystön autistan Rio de Janeirossa, meidän vaatimaton hanke "Museum of autistics"\n”Vaihtoehtoinen älykkyyttä” (artikkeli autismi ja Autistan belgialainen sanomalehti ”Echo”)\nYleiset virallistamista Hugo Horiot nimitystä suurlähettiläs Autistan Ranskassa\nJosef Schovanec, Autistan ja Autistan suurlähettiläs Belgia Brysselin lippu 03 31, 2018.\nHugo Horiotin nimittäminen Ranskan Autistanin suurlähettilääksi\nUusi sivuston Autistani, tehty WordPress\nFyysisen lipun ensimmäinen päivä, 13. elokuuta 2016, "Pioneer Resort" Almatyssa, Kazakstanissa\nAutistanin lippu, jonka tekee näkyvästi innokas lapsi Brysselissä (Belgia) World Autism Awareness Day 2018 -päivänä (kuva Cinzia Agoni)\nEnnennäkemättömiä sanoja, kaatopaikat, 14 kappaletta.\nKiitos paljon netim. Tämä "rekisterinpitäjä" (Internet-verkkotunnusten hallinta) ehdotti ystävällisesti, että heillä on halvimmat hinnat (paljon halvempi kuin kilpailu), mikä on erittäin hyödyllistä lukuisille "Autistan" -maailman alueille. Ja ne ovat vakavia ja ihmisen.\nSuurkiitokset Lingotek. Jotta auttaa autistics maailman, tämä yhtiö on päättänyt tarjota automaattisia käännöspalvelusta ilmaiseksi meille. He ovat poistaneet, sillä Autistan.org, rajoittamisesta 100000 merkkiä niiden ilmainen versio.\nPikavalinnat (online) suurlähetystöille ja verkkosivuille maille:


Musiikin tutkinto-ohjelma, Musiikkipedagogi, monimuotototeutus | Tampereen korkeakouluyhteisö\nMusiikin tutkinto-ohjelma, Musiikkipedagogi, monimuotototeutus\nMusiikin ammattilainen – kehitä opettajuuttasi musiikkipedagogina\nVoit hakea musiikkipedagogin monimuotototeutukseen, mikäli sinulla on ammatillisen opisto- tai korkea-asteen muusikon, musiikinohjaajan tai musiikkioppilaitoksen opettajan tutkinto tai muusikko (AMK) -tutkinto. 1–3 vuoden mittaiset opinnot painottuvat opettajankoulutuksen pedagogisiin opintoihin, oman alan substanssin päivittämiseen ja musiikillisiin opintoihin.\nTutustu opetussuunnitelmaan (linkki tulossa)\nJos olet suorittanut musiikkioppilaitoksen tai musiikinohjaajan tutkinnon, sinun tulee valita erikoistumisalasi instrumentti- tai musiikinteoriapedagogiin. Jos olet suorittanut muusikon tutkinnon (joko ammatillinen opisto- tai korkea-aste tai Muusikko (AMK) voit valita instrumentti- tai musiikinteoriapedagogin (laaja-alainen musiikinteoriapedagogi tai säveltäminen), tai kuoronjohtajan.\nOpintojen alkaessa laadit opinto-ohjaajan kanssa henkilökohtaisen opintosuunnitelman, jota seurataan ja tarkennetaan opintojen edetessä. Voit valita vaihtoehtoisia ammattiopintoja ja vapaasti valittavia opintoja myös muista kuin omasta tutkinto-ohjelmastasi ja jopa muista korkeakouluista.\nPääinstrumenttisi tulee olla sama kuin aiemmassa tutkinnossasi. Pääinstrumentin suoritustasoa et voi nostaa tämän koulutuksen puitteissa.\nOpinnäytetyö on mahdollista hyväksilukea, jos sen laajuus ja sisältö täyttävät TAMKin opinnäytetyökriteerit eikä suorituksesi ole yli 10 vuotta vanha.\nTAMKin opiskelijana voit suorittaa osan tutkinnostasi ulkomailla yhteistyökorkeakouluissamme, joita on yli 300 yhteensä yli 50 maassa, jos tutkintosi kesto on yli 1 vuotta. Voit myös hankkia itsellesi harjoittelupaikan mistä tahansa maasta. Muita keinoja hankkia kieli- ja kulttuuriosaamista ovat kieliopinnot, ulkomaalaisten opiskelijoiden tuutorointi, ystäväperhetoiminta, englanninkieliset opintojaksot ja kansainväliset hankkeet ja projektit.\nMusiikin koulutuksessa harjoitettavan tutkimus-, kehitys- ja innovaatiotoiminnan painopiste on musiikillisissa ja pedagogisissa hankkeissa, joita toteutetaan yhdessä kulttuurialan sekä monialaisten toimijoiden kanssa. Tutkimus- kehittämis- ja innovaatiohankkeiden lisäksi toteutamme taiteellista julkaisutoimintaa (musiikkiproduktiot ja konserttitoiminta) sekä verkon välityksellä tapahtuvia opetusprojekteja (mm. videoneuvottelutekniikalla toteutettavat kansainväliset mestarikurssit).\nMusiikkipedagogi (AMK) -tutkinto antaa valmiudet jatkaa opintoja ylempään ammattikorkeakoulututkintoon tai maisteritutkintoon. Voit hakeutua suorittamaan ylempää ammattikorkeakoulututkintoa, kun sinulle on kertynyt kaksi vuotta työkokemusta musiikkipedagogin tutkinnon suorittamisen jälkeen. TAMKissa on mahdollista suorittaa Musiikkipedagogi (ylempi AMK) -tutkinto. Muita tyypillisiä jatko-opiskelupaikkoja ovat olleet Taideyliopiston Sibelius-Akatemia, muut ylempää ammattikorkeakoulututkintoa tarjoavat ammattikorkeakoulut tai ulkomaiset musiikkialan yliopistot.\nRajattu pohjakoulutusvaatimus: musiikkioppilaitoksen opettajan tutkinto tai musiikinohjaajan tai muusikon tutkinto (opistoaste tai ammatillinen korkea-aste) tai muusikko (AMK) -tutkinto.\nOpiskelijavalinta tehdään ennakkotehtävän ja haastattelun perusteella. Ennakkotehtävä tulee palauttaa 7.4. kello 15.00 mennessä.\nHakukohteeseen on rajattu pohjakoulutusvaatimus. Hakukelpoisuuden antaa\nmusiikinohjaajan tai muusikon tutkinto (opistoaste tai ammatillinen korkea-aste) tai\nmuusikko (AMK) -tutkinto.\nMusiikkipedagogi (AMK): Ennen opintoihin kuuluvaan ohjattuun harjoitteluun siirtymistä ammattikorkeakoulu voi pyytää opiskelijalta rikostaustaotteen esittämistä, jos harjoitteluun kuuluu olennaisesti alaikäisten parissa työskentelyä. Ammattikorkeakoululla on myös oikeus lähettää opiskelija huumausainetesteihin, jos on olemassa perusteltu epäilys huumeiden käytöstä.\nTutkinto-ohjelmaan valitaan 5 opiskelijaa. Ensikertalaisille varataan 60 % aloituspaikoista. Löydät lisätietoja ensikertalaiskiintiöstä Opintopolusta sivulta Ensikertalaiskiintiö.\nOpiskelijavalinta on kaksivaiheinen. Kaikki hakijat palauttavat ensin ennakkotehtävän, jonka perusteella osa hakukelpoisista hakijoista kutsutaan haastatteluun. Lopullinen opiskelijavalinta tehdään ennakkotehtävästä ja haastattelusta saatavien pisteiden perusteella seuraavasti:\nKummastakin asioista voi saada enintään 50 pistettä, ja niistä on kummastakin saatava vähintään 10 pistettä, jotta valinnan tulos on hyväksytty.\nValinta koostuu ennakkotehtävästä ja haastattelusta. Valinnan molemmista osioista, ennakkotehtävästä ja haastattelusta, voi saada enintään 50 pistettä ja kummastakin on saatava vähintään 10 pistettä, jotta valinnan tulos on hyväksytty.\nEnnakkotehtävän ohjeet julkaistaan viimeistään helmikuussa osoitteessa TAMKin ennakkotehtävät, valintatehtävät ja valintakokeiden ennakkomateriaali, kevät 2021. Tehtävä on palautettava tehtävässä annettujen ohjeiden mukaisesti TAMKiin 7.4.2021 kello 15.00 mennessä. Vain määräaikaan mennessä tulleet ennakkotehtävät huomioidaan.\nHaastattelut pidetään 20.5.2021 (21.5. varapäivä). Haastatteluun kutsutaan kaikki hakukelpoiset ennakkotehtävän hyväksytysti palauttaneet hakijat. Haastattelukutsut lähetetään noin viikko ennen valintakoetta sähköpostitse. Muista seurata sähköpostiasi ja tarkistaa myös roskapostikansiosi.\nEnnakkotehtävän ja haastattelun tulokset ovat voimassa vain kyseisen haun ajan.\nHaastattelukutsu lähetetään noin viikkoa ennen valintakoetta sähköpostitse. Haastatteluun kutsutaan kaikki hakukelpoiset ennakkotehtävän hyväksyttävästi palauttaneet hakijat.\nmusiikkioppilaitoksen opettajan päättö-/tutkintotodistus,\nmusiikinohjaajan tai muusikon tutkinnon (opistoaste tai ammatillinen korkea-aste) päättö-/tutkintotodistus tai\nmuusikko (AMK) -tutkinnon päättö-/tutkintotodistus.\nSuunniteltu kesto: 1- 3 vuotta


Armeijan helikopteri pörrää Helsingin yllä - "siinä se on lentänyt jo puoli tuntia" - Kotimaa - Ilta-Sanomat\nArmeijan helikopteri pörrää Helsingin yllä - "siinä se on lentänyt jo puoli tuntia"\n(KUVA: Lauri Incrosnatu / Lukijan kuva)\nJulkaistu: 13.12.2012 20:54\nHelsingin keskustan yllä kaarteleva puolustusvoimien helikopteri herätti torstai-iltana kaupunkilaisten mielenkiinnon.\nIS:n toimitukseen on tullut asiasta useita yhteydenottoja.\n- Siinä se on lentänyt talojen yläpuolella (Ruoholahdessa) jo puoli tuntia, IS:lle muun muassa viestitettiin.\nPääkaupunkilaisilla ei ole syytä huoleen. Helsingin poliisi vahvisti IS:lle, että kyseessä on täysin harmiton puolustusvoimien sotaharjoitus. Utin jääkärirykmentti harjoittelee pääkaupunkiseudulla, Keravalla, Hyvinkäällä ja Santahaminassa keskiviikosta perjantaihin. Harjoituksia on muun muassa Helsingin keskustassa, Meilahdessa ja Jätkäsaaressa, jossa eräs IS:n lukija ikuisti armeijan helikopterin pörräämässä kerrostalojen ympärillä.\nSotaharjoitukseen osallistuu muun muassa kaksi NH90-helikopteria, jotka lentävät matalalla ja tekevät maahanlaskuja.\nPäivitys kello 21.40 - katso livenä!:\nKopteri on mahdollista bongata Nelosen uutisten live-kamerasta, huomasi eräs tarkkaavainen IS:n lukija. Kamera välittää suoraa videokuvaa katolta Sanomatalosta, jossa myös Ilta-Sanomien toimitus sijaitsee. Livekuvaan pääset tästä linkistähttp://www.iltasanomat.fi/kotimaa/art-1288523218805.html (Kuvasyötteessä näkyy välillä illan aikana Nelosen uutisten lähetys, mutta lähetyksen jälkeen kuva palaa kattokameraan. Myöhäislähetys noin kello 23).\n(KUVA: Jukka Kuuranne / Lukijan kuva)\n(KUVA: Johanna Kare / Lukijan kuva)


Ihmiset tuhonneet 67% selkärankaisista 50 vuodessa!\n29.10.2016 29.10.2016 Juha 0 Comments Akatemianprofessori Ilkka Hanski, biologia, evoluutio, Kuudes sukupuuttoaalto, Pentti Linkola\nSatakunnan kansa raportoi WWF:n raportista, jonka mukaan ihmisen toiminta on johtanut sekä sukupuuttoihin että selkärankaisten määrien romahtamiseen. Vuoden 1970 jälkeen n. 60% selkärankaisista on kuollut sukupuuttoon ja luku noussee kahteen kolmannekseen vuoteen 2020 mennessä.\nAkatemiaprofessori Ilkka Hanskin mukaan maailmassa on meneillään sukupuuttoaalto, joka on ihmisen aiheuttama.\nHistoriallisesti tunnetaan viisi aiempaa sukupuuttoaaltoa, joiden yhteydessä suuri osa lajeista nopeasti katosi maapallolta. Edellinen massasukupuuto tapahtui 67 miljoonaa vuotta sitten. Nykyinen sukupuuttoaalto alkoi jo tuhansia vuosia sitten.\nMetsästäminen, elinympäristöjen muutos, pirstoutuminen ja häviäminen, ylikalastus merissä ja tulokaslajit hävittävät yhä lisää lajeja eri puolilla maailmaa, myös Suomessa. Ilmastonmuutos kiihdyttää ilmiötä edelleen.\nHanskin mukaan massasukupuuttoa ei voi enää estää, sitä voi vain koettaa hillitä. Suomessa suomalaista luontoa suojelee mm. maahanmuuttovastaisen Pentti Linkolan Luonnonperintösäätiö.\nLajien sukupuutto on kiinteässä yhteydessä ihmisen väestönkasvuun. Pentti Linkolan mukaan ihmisiä, jotka ovat ylittäneet alueensa kantokyvyn ei pitäisi päästää muualle.\nEri eliöiden sukupuuttokehitys.\n← Strache: Merkel on tehnyt sisällissodasta ”ei epätodennäköistä”\nFBI avaa uudestaan Hillary Clintonin email-skandaalin! →


Brittien antenninkuljetussivutasku, käyttämätön | Supernova\nBrittiarmeijan antenninkuljetussivutasku tai paremminkin hitsin kätevä pitkänmallinen rinkan sivutasku ja ihan käyttämättömänä. Koristeltu brittien aavikko DP/DPM-maastokuosilla.\nHetken meni miettiessä, että mitä nyt tällä kertaa tuli sitten tilattua. Edes Saksan tukkurimme eivät tienneet tarkalleen mitä myivät, nimike kun oli kaikessa mystisyydessään “Tactical bag”. Koska olemme jo aikas eteviä salapoliiseja, osasimme kurkistaa totuuden taskun päätilan sisäseinän tuotelapusta. Tällä kertaa totuus ei siis ollut tuolla ulkona, vaan taskun sisällä.\nKyseessä on viralliselta nimeltään “Carrier, Mast M165801, Lightweight Antenna Carrier”, eli siis antennin kanniskeluun tarkoitettu sivutasku. Se, että kovinkaan monella asiakkaallamme ei todennäköisesti ole moista kommunikaattoria, ei juuri aiheuttanut surua. Tämä on meinaan hieman hyvä yleiskäyttöinen ja pituustilava yleistasku! Valmistajana kun komeilee vielä PRI, niin voimme vain hymyillä.\nTaskun kokonaispituus on n. 74cm ja leveys n. 23cm. Tässä taskussa on kaksi erillistä säilytystilaa. Isompi eli taskun päätila on yksi jakamaton edellämainitun kokoinen pitkänhulppea tasku. Päätila suljetaan sulkuläpällä, jossa on kaksi mustaa muovista pikalukkoa. Taskun ulkopinnassa on yksi n. 34cm x 15cm sulkuläpällinen ja pikalukollinen lisätasku. Lisätasku kapenee alaspäin ja pohjan tuntumassa leveyttä on enään n. 11cm. Lisätaskun vieressä on molemmin puolin pystyrivi kiinnitysluuppeja, jotka sopivat esim. OSPREY/MOLLE/ALICE -taskujen kiinnitykseen. Sivutaskukäytössä näistä saa tietysti myös vedettyä läpi rinkan sivujen kiristyshihnat. Tätä taskua voi siis käyttää rinkan sivutaskuna PLCE- yms. yhteensopivissa rinkoissa, joissa on sivuilla sopivat taskun kiinnitysvetoketjut. Tämän taskun vetoketjujen pituus on n. 34,5cm. Suoritimme laukulle muutamia pakkaustestejä ja laukun suuaukosta mahtuu helposti sisään esim. 12cm x 10cm neliömainen paketti ja laukku on kuin tehty 14-15cm halkaisijaltaan olevalle sylinterimäiselle tuotteelle.\nTaskun takapinnassa on lisäksi olkahihna, jos taskua haluaa käyttää sellaisenaan. Lisäksi jos kytket kaksi tälläistä taskun yhteen yhdellä vetoketjulla, saat muodostettua hassun kaksiosaisen repun, jossa pitkulaisten esineiden kantaminen käy kuin tanssi! Eikä siinä vielä kaikki! Voit halutessasi yhdistää taskun vetoketjut toisiinsa ja saat aikaan tunnelimaisen kantohärvelin kaikelle varrelliselle, esim taittovarrettomalle lapiolle. Jokohan riittäisi tällainen aivoriihi tällä kertaa? Huom! Kalamiehet! Tämä tasku on myös erinomainen kantolaite useammallekkin vavalle!\nTarjolla on siis rajoitettu erä erikoisia ja erityisen monipuolisia pitkiä sivutaskuja. Myymme nämä kappaleittain, eli jos haluat tälläisen taskun molemmille puolille rinkaasi, niin tilaa kaksi. Enemmänkin saa toki rohmuta!\nRublex Ondex, vanhempia


SLT Masturbator ORAL – Keinosuu\nNautitko suuseksistä? Kokeile sitten tätä ainutlaatuista masturbaattoria. SLT Keinosuu antaa sinulle täydellisen suihinoton joka kerta. Kun leikit lelun suulla, tuote tuottaa itse riittoisan määrän liukuvoidetta kunhan lisäät hieman vettä tai sylkeä. Liukuvoidepulloa ei siis tarvita! Keinosuun materiaali on niin herkullinen, että tunnet heti täydellisen blowjobin ilot kun työnnät meisselisi pehmeän suun sisälle, joka on täynnä ihanaa liukuvoidetta. Voit itse päättää kuinka monta kertaa haluat laueta!


335 €ALV sisältyy hintaan\nLisää 10 vuoden takuu: 21,78 € Sisältää 180n päivän Rahat takaisin -takuun\nKompakti näyttö, joka sopii erinomaisesti lähetys- ja tuotantostudioihin\nMoitteeton äänentoisto laajalla taajuusalueella 70Hz - 15kHz\nAsennettava kotelo lujassa alumiinikotelossa litteällä etupaneelilla\nÄskettäin suunniteltu D-luokan vahvistin tuottaa jopa 20 W output ilman ei-toivottuja vääristymiä\nFostex 6301NX Powered Monitor (Single) 20W Amp, 4 Inch XLR Yleiskatsaus\nFostex 6301NX Powered monitori (yksittäinen) 20 W Vahvistin, 4 tuuman XLR on kompakti ja tehokas kaiutin, jossa on energiaa säästävä automaattinen valmiustila. Ihanteellinen kaikkiin tilanteisiin, joissa tarvitaan moitteetonta äänentoistoa ja tarkkaa valvontaa, Fostex 6301NX on löytänyt itsensä lähetys- ja tuotantostudioiden eturintamassa ympäri maailmaa. Fostex 6301NX on asennettu asennettavaan, painevalettuun alumiinikoteloon, jossa on litteän paneelin ulkonemattomat painikkeet, joten se on ihanteellinen tilaa säästäviin studioympäristöihin.\nKokonsa ylittävä Fostex 6301NX tarjoaa poikkeuksellisen äänen selkeyden ja tarkkuuden. Äskettäin suunniteltu 20 W:n D-luokan vahvistin ja 4 tuuman kartio, joka on optimoitu huippuluokan äänentoistoon, voivat tuottaa jopa 98 dB äänenpaine:n ilman hikeä. Jopa näillä korkeilla tasoilla 6301NX Powered -näyttö ei tuota ei-toivottuja vääristymiä tai esineitä, joten ääni pysyy kristallinkirkasa tarkkaa seurantaa varten.\nFostex 6301NX:ssä on sekä TRS- että muuntajabalansoidut XLR-sisääntulot, joten se sopeutuu lähes mihin tahansa studio- tai lähetysympäristöön ja integroituu saumattomasti olemassa olevaan järjestelmääsi poikkeuksellisen äänenlaadun saavuttamiseksi silloin, kun se on tärkeintä.\nTuotteen viite: 50205\nFostex 6301NX on osa markkinoita vuodesta 1982, ja se on noussut alan standardiksi lähetys- ja tuotantotaloissa. Kompakti muotoilu, voimakas ja neutraali ääni yhdistettynä helposti asennettavaan runkoon tekevät 6301NX:stä ilmeisen valinnan backstage-tuotantosviiteissä. Tämä ei tietenkään tarkoita, että niiden soveltuvuus olisi rajoitettu. Äskettäin suunniteltu D-luokan tehovahvistin voi tuottaa jopa 20 W kaiutinta kohden, ja siihen on yhdistetty erillinen 4" ohjain, joka tarjoaa laajan taajuusvasteen välillä 70 Hz - 15 kHz hämmästyttävän tarkasti, mikä tekee siitä ihanteellisen muusikoille ja tuottajille studiossa. Joustava XLR- ja 1/4" TRS-tulojen väliset tulot mahdollistavat laajan valikoiman lähteiden liittämisen miksauspöydästäsi ääniliitäntään, mikä integroituu mihin tahansa asetukseen.\nFostex punch :n koko on tietoinen siitä, että se tarjoaa erinomaisen äänentoiston kauttaaltaan. Ihanteellinen käytettäväksi kaikissa tilanteissa, joissa tarvitaan huolellista äänianalyysiä, 6301NX Powered monitori pystyy tuottamaan koskemattoman äänenlaadun musiikin ja äänen tarkkaan seurantaan. 20 W:n D-luokan vahvistin on suunniteltu tuottamaan valtava punch jopa 98 dB äänenpaine:iin, samalla kun se on käytännössä äänetön. Kun ajetaan korkealle tasolle, 6301NX pysyy selkeänä ja terävänä, eikä se kärsi mistään äänihäiriöstä, jonka THD-luokitus on 0,05 taajuudella 1 kHz ja jäännöskohinataso -70 dBV, mikä varmistaa, että äänesi ei kärsi ei-toivotuista artefakteista tarkkuuden takaamiseksi. seurantaa.\n20 W D-luokan tehovahvistin korkeampaan output ja pienempään virrankulutukseen ilman jäähdytyselementtiä\nErillinen 4 tuuman täyden valikoiman ohjain selkeään äänentoistoon\nPerinteinen kestävä kotelo painevalettua alumiinia, jonka korkeus ja leveys on fyysisesti sama kuin nykyisen B-sarjan\nLitteä paneeli, joka estää tahattoman virrankatkaisun tai tasonmuutoksen\nAutomaattinen valmiustila (ErP-direktiivin mukainen) säästää energiaa\nIrrotettava IEC-tyyppinen virransyöttö, jossa on monijänniteinen tehonkäsittely\nYksikkö: 4" täysi valikoima\nTaajuusvaste: 70 Hz - 15k Hz\nÄänenpainetaso: 85dB / W (1m)\nLiitin: 1/4" TS-puhelin (epäsymmetrinen)\nLiitin: XLR-3-31 (muuntaja tasapainotettu)\nTuloimpedanssi: 10k ohm tai enemmän\nSärö (THD): 0,05 (1kHz / 1W output )\nJäännösmelu : -70 dBV tai vähemmän\n1/4" TS-puhelin: -14 dBV (0,2 Vr.ms)\nXLR: +4dBu (1.2Vr.ms)\nAutomaattinen valmiustila: Aktivoitu n. 25 min. jatkuvan tulon kynnystasoa alhaisempi\nMitat (K x L x S): 120 x 189 x 120 mm\nTehontarve: AC 100 - 240V (50/60Hz)\nVirrankulutus: 10 W (alle 0,5 W valmiustilassa)\nNapsauttamalla tätä voitte ostaa Fostex 6301NX Powered Monitor (Single) 20W Amp, 4 Inch XLR sekä valitsemanne lisävarusteet


Elastinen verkkokampus Elli » Suomen Diakoniaopisto\nElastinen verkkokampus Elli\nElli on Suomen Diakoniaopiston digitaalisen oppimisen kampus eli verkko-oppimisympäristö (moodle-pohjainen). Elli on joustava paikka opiskeluun, sillä se on aina auki. Voit kirjautua omilla tunnuksillasi Elliin oppilaitoksessa, kotona tai vaikkapa bussissa. Siellä voit opiskella osan opinnoistasi silloin kun sinulle sopii. Ellistä löydät oppimateriaalia, tehtäviä ja keskustelufoorumeita. Ellin opintotarjonta kasvaa ensi lukuvuonna.\nJos sinulla on ongelmia Ellin kanssa, voit pyytää apua opettajaltasi tai lähettää sähköpostia osoitteeseen elli@sdo.fi


Oi kesä, voisitko vihdoin tulla luokseni. Säätiedotuksessa sanottiin, että huomenna saattaisit. Jos niin teet, juhlin lämmintä töiden jälkeen croptopin ja jäätelön voimin.\nMoni teistä ei usko, mutta istun nyt parvekkeella kuuntelemassa Juha Tapion keikkaa. Tien toisella puolella on erittäin suuri teltta, jonne kokoontuu tulevien päivien aikana suomalaisia artisteja. Kuulemma joku VaakunaPiknik. Tänään pääesiintyjänä Juha Tapio ja huomenna oma suosikkini Haloo Helsinki. Ja minä kuulen nämä keikat ilmaiseksi kotoa käsin. Haloo Helsingin olisin halunnut nähdä, mutta päivälipun 47e on liikaa jopa omasta lempibändistä.\nHuomenna ennen puolta yötä kääriydynkin vilttiin, otan mukaani levyllisen suklaata tai paketillisen jäätelöä ja istahtaudun parvekkeelleni kuuntelemaan. Kesä, ehkä oletkin jo täällä. En vain ole huomannut.\nSuvi 13. kesäkuuta 2015 klo 9.20\nIhana kuvauspaikka ja ihana toi toppi! ♥\nOis tehny itsekin mieli mennä käymään Vaakuna Piknikissä, mutta noi lippujen hinnat... huh!\nMarianne 13. kesäkuuta 2015 klo 9.29\nKiitos Suvi! On kyllä melko hintaiset, ainakin yhdelle päivälle.... Onneksi fiilistely onnistuu myös ulkopuolelta :)\nAnonyymi 13. kesäkuuta 2015 klo 11.59\n47 euroa on nykyään halvimmista päistä. Liput on kesäfestareille siellä 80€/päivä, ihan hullua! Hyvä siis että kuulet kotoa :D\nMarianne 13. kesäkuuta 2015 klo 21.25\nOnhan se kun festareihin lähtee vertaamaan. Näissä ei taidakaan olla kun pari esiintyjää per päivä, joten ihan festareista ei ole kyse. Mutta onneksi kuulen :D


Muu merkki Petra perävaunut - Nettikone\nMuu merkki Petra\nPari vuotta sitten kauttaaltaan kunnostettu Petra alumiiniperäkärry. Lavan sisämitat muistaakseni 245x122. Pohjassa 2x12mm vaneri joista päällimäiseen upotettu tukevat sidontalenkit. Kaikki valot lediä tietysti ja taitaa niitä olla vähän yli minimivaatimusten. 13 napainen pistoke, myös pakkivalot löytyy. Nyt joutaisi pois isomman tieltä.\nMuu merkki juncar kuomu '10\nMuu merkki Kulkuri '88\nMuu merkki Lap-poni '91\nMuu merkki TE-HO 331 KUOMULLA '01\nMuu merkki Aku CP 350 L\nMuu merkki Lokari '89\nMuu merkki Tramp '98\nMuu merkki Petra Alumiini\nPPP-864, Nettikone ID 1871291


Mitä sain joululahjaksi? | 2016 | MELLAKKA\nMitä sain joululahjaksi? | 2016\nAdidas Originals ONCADA bombertakki\nMoi! Kirjoittelinkin joulukuun alussa lahjatoivelistan ja olin yllättynyt, että lähes kaikki löytyi aattona kuusen alta paketeista. Ajattelin kollaasia vain siltä kantilta, että se on suuntaa antava vanhemmille ja isovanhemmille. Läheiset oli kuitenkin tarkasti ottaneet toiveet huomioon ja toteuttanut niitä yhdessä tuumin sekä vähän enemmän. Minulle suunnattujen nimilappusten seassa oli myös kissoille omia pussukoita! Kissaveljekset sai uusia herkkuja ja leluja testattavaksi sekä mikrokuitupyyhkeitä pesupäiviä varten. Kaikkia joululahjoja en kerennyt siinä tohinassa kuvata, kun oli jo kiire alennusmyynteihin, mutta tässä postauksessa kuitenkin suurin osa. Kirjoittelen kuvien väliin myös ne lahjat mitkä jäi ikuistamatta. :)\nMarimekko Vuorilaakso petivaatteet x 2\nKissakoru ja rasia\nHarry Potter dvd -kokoelmaboksi\nRazer Abyssus V2 -hiiri\nFinnkinon lahjakortit ja herkkuliput x 4\nPersialaisten seinäkalenteri 2017\nHius- ja vartalotuotteita\nNyxin luomiväripurkki- ja paletti\nWiener nougat x 4\nJoulun jälkeen alkoi ne kuuluisat alennusmyynnit ja täytyy myöntää, että olen tilaillut paljon asioita sieltä sun täältä. Olen ajatellut niitä myöhäisinä joululahjoina itselleni. Miten muuten voisin vakuuttaa, että tarvitsen kaikki? :D Myöhäisistä lahjapaketeista tulossa siis vielä oma juttunsa kunhan kaikki on saapuneet.\nOlisi kiva kuulla mitä sinä sait lahjaksi? Saitko mitä toivoit vai olitko toivonut mitään? Oletko käynyt jo alennusmyynneillä? Mitä hankintoja olet kerinnyt tekemään? Odotatko innolla jo uutta vuotta 2017?\nLähettänyt Mella klo 21.45\nMia Maria 29. joulukuuta 2016 klo 22.38\nTosi kivoja lahjoja oot saanut! :)<3 Aaawww tuo addun bomberi on nii nätti ja sun näköinen takki :P Nuo harry botterit on kyllä hyviä, vasta pari päivää sitten saatiin Jaminkans katsottua kaikki alusta loppuun :) Olihan siinä pieni urakka. Tänä vuonna mulla ei ollut kun yksi lahja toive ja sen myös sain. Ud:n paletti. Ja kävin myös nopiaa katsastaan alennus myynnit. Heti löyty uutta tarpeellista ja ei niin tarpeellista ostoskorista ;D\nMella 30. joulukuuta 2016 klo 12.22\nKiitos Mima! :3 Joo oon nyt pitäny aika nonstoppina tätä takkia päällä ja uhmannu myöskin kylmää säätä! :D Aww! Meillä on Hennan kaa vielä viimenen katsomassa Harry Pottereista. Aloitettiin yhdessä maratooni uudelleen. Menee tammikuulle kun voidaan katsoa se, mutta eipä siinä. Seuraava maratoonisarjakin mietitty. :D\nUuuh minkä Ud:n paletin? Toivottavasti teet postausta! Sä halusit siitä minun Nyxin paletista juttua ja yritän väsäillä kyllä kunhan oon kokeillu sitä vielä enemmän ja osaan muodostaa mielipiteen. :D Joo alennusmyynteihin upposi kyllä ihan liikaa rahaa........... mutta tarpeellisia asioita oli pakko ostaa. :D\nJohaNna / Arjen miljonääri 30. joulukuuta 2016 klo 17.08\nOi että, ihan huikeita lahjoja! Tuo uusi marimekon kuosi on aikas herkku... :P\nMella 31. joulukuuta 2016 klo 16.54\nNiinpä! Oli jo kuvatessa ihan rytyssä kun kerkesin jo nukkuakkin niissä yhden yön. :D Luksusta!\neekku 7. tammikuuta 2017 klo 18.21\nKivoja lahjoja ,itse en toivonu mitään mutta vanhemmat muistaa rahalla ja töistä sain vähän rahaa ja herkkuja\nPuolison kanssa sovittiin että vaan nicolle ostetaan se oli kuitenki tärkein =)\nMella 7. tammikuuta 2017 klo 23.43\nKiva joulu siis ollut teilläkin ja Nicolla. :)\neekku 8. tammikuuta 2017 klo 9.57\nNico tykkäs ku sai availla paketteja vähän piti vielä auttaa.Tilasin mie kärkkäiseltä itelle vähän joululahjoja blogissa postaus\nMella 8. tammikuuta 2017 klo 16.55\nPitääpä vilkaista! :)\neekku 13. tammikuuta 2017 klo 21.18\nMeillä taitaa olla muuten sama hiiri ku minkä sait\nMella 16. tammikuuta 2017 klo 10.30\nTää onki tosi hyvä!


Luonnonkukkia ja ötököitä kesän viileydessä - Oma PIHA\nBlogipostit | 26.6.2014\nLuonnonkukkia ja ötököitä kesän viileydessä\nViileää, tuulista, pilvistä, tihkusadetta, rankkasadetta, auringonpilkahduksesta hetki lämpöä, mutta sitten taas litanian alkuun. Sellaista on ollut kesäkuun sää armaassa kotomaassamme. Sanotaan, että kyllä se kesä kasteensa kuivaa, mutta luonnossa kuvaushommissa liikkuvan on pidettävä ainakin kamera ja objektiivit kuivina, vaikka itse kastuisikin. Alkukesän viileys näkyy luonnossakin; eilisellä viiden tunnin metsälenkilläni havaitsin vain yhden päiväperhosen! Se oli tesmaperhonen, joka yritti lämmitellä kivipinnalla. Sen sijaan päivänkakkaroilla ja ristikukkaisilla kasveilla oli mm. kupari- ja pyjamaluteita, kimalaiskuoriainen sekä muitakin ötököitä. Linnuille viileys on ollut haitaksi siten, että esim. tiaisilla ja kirjosiepoilla on ollut vaikeuksia löytää lentäviä ötököitä poikasilleen. Alla on kuvia eilispäivältä.\nKeto-orvokki ja keltamaksaruohoa\nKuparilude päivänkakkaran kukalla\nTelkkäemo poikastensa kanssa Lilldammen-lammella


LÃ¤Ã¤kÃ¤rilakosta julkisen sektorin palkkauksen vÃ¤Ã¤ristymiin\nYli viisi kuukautta jatkunut lÃ¤Ã¤kÃ¤rilakko on pÃ¤Ã¤ttynyt LÃ¤Ã¤kÃ¤riliiton valtuuskunnan ja LÃ¤Ã¤kÃ¤rikartellin hallituksen hyvÃ¤ksyttyÃ¤ 17. 8. 2001 sovintolautakunnan yksimielisen esityksen lakon lopettamisesta. Syntyneen sopimuksen lopullinen kustannusvaikutus voidaan varmuudella todeta vasta sopimuskauden pÃ¤Ã¤tyttyÃ¤ 31. 1. 2003. Julkisuudessa esillÃ¤ ollut 10,5 prosentin kustannusvaikutus on todennÃ¤kÃ¶isesti arvioitu alakanttiin. Mutta joka tapauksessa lÃ¤Ã¤kÃ¤rit pystyivÃ¤t lakollaan korjaamaan palkkauksensa jÃ¤lkeenjÃ¤Ã¤neisyyttÃ¤, mikÃ¤ tulopoliittisen sopimuksen kustannusraamissa ei ollut mahdollista.\nKuntasektorin LÃ¤Ã¤kÃ¤risopimukseen kuuluvat myÃ¶s elÃ¤inlÃ¤Ã¤kÃ¤rit ja hammaslÃ¤Ã¤kÃ¤rit. Molempien liitot joutuivat odottamaan sopimuksen syntymistÃ¤ kunnes lÃ¤Ã¤kÃ¤rilakko loppui. Odottaminen varmasti kannatti, sillÃ¤ lakonlopettamissopimuksen rakenteen takia molemmat ryhmÃ¤t saavat huomattavasti yli yleisen linjan olevat korotukset. LÃ¤Ã¤kÃ¤rikartelli nÃ¤ytti yhtenÃ¤isyytensÃ¤ koko pitkÃ¤n lakon ajan ja kunnanelÃ¤inlÃ¤Ã¤kÃ¤reiden oma sopimusalue osoitti myÃ¶s arvonsa. TÃ¤ssÃ¤ yhteydessÃ¤ on syytÃ¤ kiittÃ¤Ã¤ LÃ¤Ã¤kÃ¤riliiton neuvottelijoita ja pÃ¤Ã¤ttÃ¤jiÃ¤ siitÃ¤, ettÃ¤ he muistivat kartellikumppanit vaikeiden neuvottelujen aikana!\nLÃ¤Ã¤kÃ¤rilakolla tulee varmasti olemaan Suomessa kauaskantoisia vaikutuksia erityisesti julkisen sektorin edunvalvontaan. Resursseista todella pÃ¤Ã¤ttÃ¤vÃ¤t, eli poliitikot, joutuivat ottamaan heille kuuluvan vastuun lakon loppuvaiheessa. Julkisen sektorin tyÃ¶nantajien edustajat ja poliitikot ovat onnistuneet tÃ¤hÃ¤n asti pitÃ¤mÃ¤Ã¤n erillÃ¤Ã¤n palkkaneuvottelut ja kuntien ja valtion budjeteista pÃ¤Ã¤ttÃ¤misen. Ensin on tehty tietoisesti palkkaukselle alimitoitetut budjetit ja sen jÃ¤lkeen on kÃ¤yty neuvottelut siinÃ¤ ilmapiirissÃ¤, ettÃ¤ mihinkÃ¤Ã¤n korotuksiin ei ole varaa! Poliitikot ovat voineet hurskastella puheissaan sillÃ¤, ettÃ¤ eri ammattiryhmien palkankorotusvaateet ovat oikeutettuja. Mutta ovat sitten toisaalla toimineet niin, ettÃ¤ korotuksia ei ole tehty.\nMielenkiintoista on havaita, ettÃ¤ kun julkinen sektori on lÃ¤hes ainoa tyÃ¶nantaja joillekin ammattikunnille, niin nÃ¤iden palkkaus on 20â€“30 prosenttia alhaisempi kuin niillÃ¤ ryhmillÃ¤, joilla on useita tyÃ¶nantajia. NÃ¤in on myÃ¶s kansainvÃ¤lisesti tarkasteltaessa. Vertailussa on otettu huomioon koulutus ja tyÃ¶n vaativuus. Erityisesti valtion palveluksessa olevien elÃ¤inlÃ¤Ã¤kÃ¤reiden palkkaus noudattaa tÃ¤tÃ¤ linjaa.\nToivottavasti lÃ¤Ã¤kÃ¤rilakon esimerkki antaa rohkeutta ajaa omia tavoitteita palkkauksen parantamiseksi myÃ¶s muillekin vÃ¤Ã¤rin palkatuille ryhmille. Jos aina hyvÃ¤ksymme kaikkia palkansaajia koskevat yhteiset sopimukset, ei jÃ¤lkeenjÃ¤Ã¤neisyyttÃ¤ saa korjattua.


Ilmakuivattu kinkku -piiras – Hellapoliisi\n(13 arvostelua. Keskiarvo: 3,31/5)\nTehnyt Hellapoliisi 8.5.2008\nilmakuivattu kinkku tuorejuusto\nLöysin kaupasta mielenkiintoisen tuorejuuston (ilmakuivattu kinkku). Ostin sitä ja lisäksi ilmakuivattua kinkkua ja tein näistä aineksista suolaisen piirakan. Todella herkullista, vaikka sanonkin! Laitoin piirakan uuniin ja menin saunaan. Teinitytöt lupasivat toimia vahteina. Kun tulin tarkistamaan tilannetta, piirakka oli edelleen uunissa ja tytöt katselivat tyytyväisinä telkkaria. Pinta tummui ikävän tummaksi, muttei onneksi palanut, sillä se olisi […]\nLöysin kaupasta mielenkiintoisen tuorejuuston (ilmakuivattu kinkku).\nOstin sitä ja lisäksi ilmakuivattua kinkkua ja tein näistä aineksista suolaisen piirakan.\nTodella herkullista, vaikka sanonkin!\nLaitoin piirakan uuniin ja menin saunaan. Teinitytöt lupasivat toimia vahteina.\nKun tulin tarkistamaan tilannetta, piirakka oli edelleen uunissa ja tytöt katselivat tyytyväisinä telkkaria.\nPinta tummui ikävän tummaksi, muttei onneksi palanut, sillä se olisi jo maistunut.\nPeittelin piirakan tomaattilohkoilla ja basilikan lehdillä;)\n80 g ilmakuivattua kinkkua (Jamon Serrano)\n1 pss Valion Pastajuustoa (mustaleima emmental)\n120 g Viola ilmakuivattu kinkku kuohkeaa tuorejuustoa\nNypi margariini, suola ja jauhot murumaiseksi, lisää nopeasti sekoittaen vesi. Sekoita vain sen verran, että ainekset tasoittuvat.\nPainele taikina pyöreän, halkaisijaltaan noin 22-24 cm piirasvuoan pohjalle ja reunoille.\nKypsennä ensin pohjaa 225 asteisen uunin alimmalla ritilätasolla noin 10 minuuttia.\nLeikkaa ilmakuivattu kinkku ja aurinkokuivatut tomaatit silpuksi, ripottele esipaistetun piiraspohjan päälle.\nLeikkaa mozzarella viipaleiksi, laita ne piirakan pinnalle, ripottele päälle Provencen mausteseos.\nSekoita keskenään Pastajuusto, tuorejuusto, ruokakerma ja munat.\nKypsennä piirakkaa 200 asteisen uunin alimmalla ritilätasolla noin puoli tuntia.\nKoristele tomaatilla ja basilikalla.\n← Täytetyt sarvet


Hotellit Plainby | Hotellitarjoukset | Hotels.com\nHotellit – Plainby\nEtsi hotelleja kohteessa Plainby\nNäytä kohteen Plainby hotellit kartalla\nEtsitkö hotellia kohteessa Plainby?\nHotels.com voi auttaa sinua löytämään parhaat hotellit kohteessa Plainby.\nAutamme sinua löytämään täydellisen huoneen kohteesta Plainby, Queensland, sillä avullamme voit verrata eri hotelleja helposti (mukaan lukien suositut ketjuhotellit). Tällä hetkellä kohteen Plainby suosituin hotelli on &TravellersChoice1. Sinne on tehty &TravellersChoiceBooked1 varausta edellisen tunnin aikana.\nKun varaat yöpymisen Hotels.comin kautta, voit myös ansaita ilmaisia palkintoöitä liittymällä Hotels.com Rewards -kanta-asiakasohjelmaan. Ohjelma on ilmainen, ja liittymiseen menee vain kaksi minuuttia, ja kun olet yöpynyt 10 yötä, saat 1 palkintoyön ilmaiseksi*. Joten viikonloppumatka kohteeseen Plainby voi olla ensimmäinen askel kohti ilmaista hotelliyötä.\nMiksi kannattaa varata majoitus kohteessa Plainby Hotels.comilta?\nAutamme sinua löytämään täydellisen huoneen mihin tahansa tarkoitukseen. Löydät palvelustamme 0 hotellia kohteessa Plainby. Vertaile hotelleja nopean ja helpon hotellihaun avulla. Voit myös rajoittaa hakutuloksia näillä ehdoilla:\n- kohteen Plainby alueet\n- kohteen Plainby nähtävyydet\n- 0 Hotels.com-asiakkaiden arvostelua yöpymisestä kohteessa Plainby\n- saatavilla olevat päivät - tarkat tiedot ja kuvat - tarkat kartat, joista näet hotellien sijainnit sekä lähimmät julkisen liikenteen palvelut ja turistinähtävyydet kohteessa Plainby.