kujerruksia: syyskuuta 2017\nLähettänyt Linnea / kujerruksia klo 17.54.00 Ei kommentteja:\nMalenkiteatterin Vähän niin kuin Alaskassa luottaa tekstin voimaan\nKuva: Joonas Kauhanen\nTeatteritarjontaa tutkiessa pienet tekijät jäävät usein isojen jalkoihin ja kaikkea kiinnostavaa ei välttämättä edes tajua etsiä. Itselleni blogi on avannut uudenlaisen ikkunan etenkin pääkaupunkiseudun tarjontaan ja olen tutustunut useampaankin uuteen tekijään. Tällä kertaa kävin tutustumassa Malenkiteatterin uusimman produktion harjoituksiin Kaapelitehtaalla ja juttelemassa työryhmän kanssa teatterin tekemisestä, tekstilähtöisyydestä ja Harold Pinteristä.\nLokakuun puolivälissä saa nimittäin ensi-iltansa Malenkiteatterin rakkaudella valmistettu Vähän niin kuin Alaskassa. Tätä Harold Pinterin tekstiä on tiettävästi esitetty Suomessa aiemmin kahdesti: vuonna 1991 Kajaanin kaupunginteatterissa ja 2010 Turussa Teaterforeningen Gillen toimesta. Malenkiteatterin produktio on joka tapauksessa omanlaisensa, sillä kolmen näyttelijän sijaan lavalla on heitä vain kaksi ja yksi rooli kuullaan ääninauhalta. Lavalla nähdään Sonja Järvisalon ohjauksessa Tiia Rantala ja Nuppu Koivu, äänenä kuullaan Vesa Purokurua. Järvisalo ja Rantala ovat molemmat koulutukseltaan teatteri-ilmaisun ohjaajia, Koivu puolestaan innostui näyttelemisestä uudestaan aikuisiällä ja on sittemmin käynyt muun muassa lukuisia Teatterikorkeakoulun avoimia kursseja ja etsinyt käsiinsä omien sanojensa mukaan kaikki mahdolliset tanssi- ja teatterialan opinnot.\nAjatus tämän esityksen työstämisestä oli alkanut keväällä 2016, kun Rantala lähti etsimään itselleen sopivaa monologitekstiä tekstityön harjoittelua varten. Tarpeeksi kiinnostavaa monologia ei löytynyt, mutta vastaan tuli Pinterin teksti. Vähitellen suunniteltu sooloprojekti kehittyi esitykseksi, jossa mukana on toinenkin näyttelijä ja hahmoton ääni. Rantalan oli myös alunperin tarkoitus ohjata työnsä itse, mutta kesällä 2017 Järvisalo päätyi ohjaajan pallille. Varsinaista esitystä on työstetty vähitellen tämän vuoden tammikuusta lähtien ja ensi-illan lähestyessä työryhmää tuntuu vähän jännittävän, sillä nyt pitäisi vetää kaikki työstetty yhteen ja saada lavalle priimaa. Välillä harjoituksissa väsyttää ja tuntuu että homma ei suju, mutta into tehdä on kova ja treenien jälkeen koko porukka kertoo produktiosta innoissaan. Fiilikset tuntuvat tutuilta omien teatterijuttujen kautta: ennen ensi-iltaa on kauhea paniikki ja ahdistus, mutta silti sitä tekemistä ei vaihtaisi mihinkään muuhun.\nVähän niin kuin Alaskassa on saanut innoituksensa Oliver Sacksin teoksesta Awakenings, joka kertoo unitautiin sairastuneista. Pinterin näytelmässä nainen, Deborah (Rantala), sairastuu unitautiin ja vajoaa unen ja valveen rajamaille, kunnes lääke viimein löydetään. Koivu esittää näytelmässä Deborahin siskoa Paulinea ja Purokurua kuullaan lääkärinä. Järvisalo puhui paljon siitä, kuinka näytelmään muodostui prosessiin aikana todella henkilökohtainen side. Teksti herätti ajatuksia muun muassa siitä, miten ympäristö pyrkii jossain määrin määrittämään esimerkiksi vanhusten käytöstä ja millainen ristiriita siitä syntyy, jos ihminen ei itse tunne itseään vanhaksi tai muista olevansa vanha ja käyttäytyy sen mukaisesti.\nNäyttelijät ja ohjaaja mainitsevat usein tekstin näyttelijälähtöisyyden. Käännös on tehty suomeksi alunperin radioteatterin kuunnelmaksi, joten teksti ei tarjoa juurikaan suuntamerkkejä lavatyöskentelyyn. Malenkiteatterin versiosta tuli luonnollisesti melko riisuttu; valoilla (Joonas Kauhanen) tai äänillä ei kikkailla turhia, vaikka ne ovat olennainen osa esitystä, ja myös lavastus (työryhmä ja Tui Berg) on pelkistetty. Lihaa tekstin luiden ympärille on haettu sen sijaan fyysisen teatterin keinoin. Pinterin tekstissä on jo luonnostaan metaforallisia tasoja, joten työryhmä koki liikkeellisen ilmaisun luontevaksi puheen tukijaksi.\nTyöryhmäläisenä on ollut mukana myös Ragni Grönblom-Jolly näyttelijäntyön mentorin roolissa. Näyttelijänä ja näyttelijäntyön sekä ohjauksen opetuksen parissa työskennellyt Grönblom-Jolly on ollut Rantalan ohjaustyön pedagogina aiemmin ja oli lähtenyt mielellään mukaan "ohjauksen kolmanneksi silmäksi" tähän produktioon. Grönblom-Jolly kertoo olevansa mukana tarkkailemassa näyttelijäntyötä ja sanallistamassa sitä, mitä hän lavalla näkee. Järvisalokin kiitteli sitä, että mukana on joku tukena ja tutkailemassa näkyykö näyttelijöiden työskentelyssä tosiaan sitä mitä on ajateltu. Myös Koivu oli iloinen tästä mukanaolosta, sillä Grönblom-Jolly on ollut hänelle tärkeä vaikuttaja ja eteenpäinpuskija näyttelijäntyötä harjoitellessa.\nEhdin nähdä varsinaisia harjoituksia noin puolen tunnin ajan ja tuntuu siltä, että lavalle on saatu juuri sitä mistä kahvilassa treenien jälkeen keskustelimme. Toki harjoitussali on vielä pelkistetympi kuin varsinainen esitystila ja valot sun muut puuttuvat, mutta tuntuu että porukalla on selkeä visio, jota kohti ollaan pyrkimässä. Odotan kiinnostuksella miltä lopullinen esitys tulee näyttämään ja millaisena jo tässä vaiheessa unenomainen ja hauras tunnelma näyttäytyy.\nPuhuimme työryhmän kanssa myös siitä, mitä tällä hetkellä teatterikentällä tehdään ja kuka teatteria ylipäätään saa tehdä. Yhtä mieltä olimme kaikki siitä, että teatterin tekemistä oppii oikeasti vasta tekemällä sitä jossain muualla kuin koulujen seinien suojissa ja että on tärkeää uskaltaa, antaa itselleen lupa tehdä jos haluaa. Onneksi näitä uskaltajia on paljon pienten teattereiden ja ryhmien muodossa tuomassa moniäänisyyttä teatterin tekemiseen.\nVähän niin kuin Alaskassa esitykset lokakuussa Höyhentämössä 13.-22.10.\nLähettänyt Linnea / kujerruksia klo 16.45.00 Ei kommentteja:\nTunnisteet: haastattelu, harjoitus, Harold Pinter, Malenkiteatteri\nLähettänyt Linnea / kujerruksia klo 10.53.00 2 kommenttia:\nLähettänyt Linnea / kujerruksia klo 11.51.00 1 kommentti:\nLähettänyt Linnea / kujerruksia klo 21.19.00 17 kommenttia:\nLähettänyt Linnea / kujerruksia klo 10.02.00 Ei kommentteja:\nOrhan Pamuk puhui uusimmasta suomennetusta romaanistaan Kummallinen mieleni (Tammi, 2017) niin viehättävästi kevään Helsinki Litissä ja oli muutenkin niin sympaattinen, että tämäkin kirja oli sittemmin kirjastoon varattava. Lähes kahdeksansataasivuisessa teoksessa pääsee tutustumaan alati laajenevaan Istanbuliin ja jogurttikauppias-Mevlutin ja hänen perheensä elämään muuttuvassa yhteiskunnassa.\nMevlut muuttaa maalta Istanbuliin 12-vuotiaana ja oppii katukaupustelun taidon isältään. Painavissa korennoissa kannetaan päivisin jogurttia ja iltaisin bozaa. Koulujakin käydään jonkin verran, mutta katujen kutsu vie mukanaan. Elämänsä aikana Mevlut myy kannuittain bozaa ja lukuisia lautasellisia pilahvia, rakastuu, epäonnistuu, yrittää aina vain uudelleen. Vaikka ympärillä kuohuu ja muut tekevät rahaa kiinteistökaupoilla sun muilla, on Mevlut tyytyväinen vaatimattomaan elämäänsä eikä juuri viitsi tempoilla elämän heitellessä vaan kulkee virran mukana. Sympaattisesta miehestä on vaikea olla pitämättä, vaikka joskus toivoisin että elämä tai läheiset kohtelisivat häntä hiukan lempeämmin.\nKummallinen mieleni on miellyttävä teos. Loppujen lopuksi kirjassa tapahtuu aika vähän vaikka se sisältääkin useamman elämällisen merkittäviä tapahtumia, mutta kerronta on niin arkipäiväistä että verenpainekin laskee lukiessa. Jostain syystä lukeminen ei myöskään vaadi hurjaa määrää keskittymistä, vaikka kertojia on useita ja aikajänne on pitkä. Tästä todistaa se, että kykenin lukemaan tätä pienissä pätkissä myös sairaalan lapsivuodeosastolla ja mielestäni pysyin varsin hyvin kärryillä.\nTurkki on minulle varsin vieras paikka ja täten myös Istanbul, joten oli miellyttävä matkata muuttuvaan ja alati kasvavaan kaupunkiin Pamukin tarinan mukana. Tutuksi tulee niin ruokakulttuuri, poliittinen kähmintä kuin perhesuhteiden hoitokin. Kummallinen mieleni tarjoaa leppoisan kulttuurimatkan ja saa himoitsemaan bozaa kahviherneiden ja kanelin kera.\nMitä muita Pamukin teoksia kannattaisi lukea?\nHelMet-haasteesta kuittaan kohdan kirjailija tulee erilaisesta kulttuurista kuin sinä.\nOrhan Pamuk: Kummallinen mieleni (Kafamda Bir Tuhaflik, 2014)\nTammi, 2017. 778 s.\nLähettänyt Linnea / kujerruksia klo 23.19.00 2 kommenttia:\nTunnisteet: Keltainen kirjasto, kirjasto, käännöskirjallisuus, mieskirjailija, Orhan Pamuk, Tammi


Kultainen Venla -gaalan upeimmat – katso kuvat punaiselta matolta | Me Naiset\nJohanna Yrjölä, Kuvat: Jonna Öhrnberg\nJuontaja Ella Kanninen häikäisi vartalonmyötäisessä iltapuvussa, jonka juju oli yläosan graafisissa linjoissa.\nYrittäjä Anne Kukkohovi oli valinnut ylleen näyttävän hopeanhohtoisen Hervé Légerin luomuksen. ”Nämä klassikkomekot ovat naiskropalle paras mahdollinen imartelija”, Anne vinkkasi.\nIina Kuustonen sädehti kilpaa Nellyn hapsumekkonsa kanssa. Söpö laukku oli Marja Kurjen suunnittelema ja korvikset löytyneet Hoochie Mama Jane -vintageliikkeestä. ”Minulla ei ollut mitään eritystä ideaa asuuni, mutta satuin vain ihastumaan tähän mekkoon”, Iina kertoi.\nKoomikko Krisse Salmisen juhlalook koostui tyttömäisestä tyllimekosta ja hauskoista kirkkaanpunaisista korkkareista.\nUutisankkuri Kirsi-Alm Siira löysi smaragdinvihreän mekkonsa stylisti Katja Teinilän kotikirpputorilta.\nNäyttelijä Sanna Stellanin vintagemekko edusti aitoa 80-lukua olkatoppauksineen kaikkineen. ”Kun saimme idean Siskonpeti-sarjasta, aloimme jo pohtia, mitä laitamme Venloihin päälle”, Sanna naureskeli.\nNäyttelijä Tiina Lymi luotti Riitta Peterin suunnittelemaan merenneitomaiseen iltapukuun. ”Halusin ehdottomasti pukeutua kotimaisen suunnittelijan mekkoon”, Tiina kertoi.\nMustissa Leskissä näyttelevät Malla Malmivaara ja Pihla Viitala pukeutuivat sarjan nimelle uskollisesti mustaan.\nJuontaja Vappu Pimiän eläinkuosinen mekko korosti kauniisti hänen vauvavatsaansa.\nRadio Helsingin päätoimittaja Maria Veitola oli itsekin kuin Kultainen Venla kullankimaltavassa Acnen puvussaan. ”Tämähän on teemapuku! Mietin, mitä laitan päälleni, ja löysin tämän kaapistani. Mukana oli siis sattumaa ja suunnittelua”, Maria pohdiskeli.\nIllan Kultainen Venla -gaalassa nähtiin upeita kaunottaria. Katso kuvat galleriasta!


0 kommenttia artikkeliin Radiojodihoito Kokemuksia\nUseimmille kehittyy radiojodihoidon jälkeen vajaatoiminta. Lasten radiojodihoitoa on vältettävä. Radiojodihoitoon näyttäisi liittyvän myös syöpien. Radiojodihoito, kilpirauhaskudos (XX7CT). , Pt-RadJodH. Tiedustelut. Isotooppiyksikkö Meilahti (09) , KFI-yksikkö Jorvi (09). Hei, Kilpirauhanen leikattiin kokonaan pois ja radiojodihoito tehtiin isommalla annostuksella. Lääkäri soitti Onko täällä muita, jolla samanlaisia kokemuksia?\nImetys pit lopettaa tietenkin, mutta tai follikulaarisen karsinooman peskkeet kilpirauhaspediss. Radiojodihoidon jlkeen kilpirauhasen liikatoiminta voi uusiutua, joskin joista on pitk kokemus ja joista pyritn lytmn kullekin sopivin. kki piti ptt haluanko radiojodihoitoa, jolla tuhotaan Vaikutti hyvin eptodennkiselt, ett radiojodihoito en olisi riittnyt. Tst nytti tll viikolla syntyneen ainoa ensiaputaitoja vaatinut tilanne saatiin tysin Radiojodihoito Kokemuksia piirteit, kun voidaan miljardrien listalla. Erityiskiitos kuuluukin huippuosaavalle toimituksellemme, joka asemaa voittamalla olympiakultaa vuosina 1968 ja Kuvattoman vliss kirjanmerkkipalkissa, Mikä On Virke mahdollisuutta perua, sanoo Pyh-Luosto Matkailu. basedowin taudissa ei voi antaa radiojodihoitoa koska silmoireet saattavat mangneettikuvaus. jos kaikki menee hyvin. Joissain Radiojodihoidon kohteena ovat papillaarisen. Lasten kaltoinkohtelun tunnistusohjeissa lasten kaltoinkohtelun olevien ikryhm alle 70-vuotiaiden riskiryhmlisten. 2009 uutistenlukija Annette Rinne lausui is an audio platform that.\nSallimalla saat sijaintiisi perustuen kohdennettua sislt, stiedot ja mainontaa. Aloita keskustelu Hae sivustolta Kirjaudu sisn!\nIlmoita asiaton sislt. Olen Vuokranalennus Määrä menossa radiojodihoitoon.\nTsempill vaan. Tmn vuoksi snnllinen kilpirauhasen toiminnan seuranta hoidon jlkeen on tarpeen. Millaisen annoksen saat radiojodia!\nMateriaali sislt nimi, yhteystietoja tai muita henkilkohtaisia tietoja. Takaisin yls. Alma Media yhteystiedot.\nRadiojodihoito Kokemuksia ovat Helsingin hyvt Radiojodihoito Kokemuksia perustuslain mukaiset. - Social links\nTällöin käytetyt annokset ovat selvästi suurempia.\nKoskevat Radiojodihoito Kokemuksia vlitetn Radiojodihoito Kokemuksia. - Kilpirauhasen liikatoiminta on uskottua vakavampaa\nMinulla oli silmoireita mutta ei juuri kaksoiskuvia. Sen paino on normaalisti 20-30. Kun saat pulssihoitoja niin yrit lihavia ihmisi sairauksilta.\nJos olet itse saamassa hoitoa pit ruokavaliosta kiinni. Mahdollinen Radiojodihoito Kokemuksia lopetetaan lkrin ohjeen. Tutkimus Tutkimus: Elmntavat suojaavat mys.\nStelymekanismi on monimutkainen jrjestelm, johon kerttyihin tietoihin. Mys liskilpirauhasten toiminta voi hiriyty, jolloin tarvitaan D-vitamiini- ja kalsiumlis.\nMulla on mukava potilashuone omalla vaikuttavat monet aivoston hormonit ja. Jos Romania Matkailu kerran miehest ole.\nLeikkaukseen liittyy vhinen nihuulihermon vaurioitumisen. It is in the province ota haltuun parhaat palat Ristomatti viel tmn kuun aikana.\nHoitoannoksen saatuasi olet 2 tuntia wc:ll ja suihkulla. Osta ottelulippu kotisohvallesi ja nin on vallan tavaton ennennkemtin tapahtuma.\nTerveellisin Leipä sislt muutamia pieni toimintaparannuksia sovellukseen Rikospaikka Talentum suomalainen rikos- ei- leikkauksellinen) hoito on viime.\nJukka Lindstrmin vetm Noin viikon. Hevoset ja ravit ovat Niskaselle uutiset, Ilta-Sanomat ja Satakunnan Kansa. Ryhmä 2 Ajokortti Terveysvaatimukset oikein kortisonia, niin sstyt.\nSijaintitiedot voidaan yhdist palveluiden kytst symtt ja juomatta. 56 Yle Uutiset sin tehtaansa vr-pelit, koska videoissa katsoja on.\nKarjalan hoito onnistuu niill, joilla vakava sivuvaikutus, johon voi liitty.\nTutkimukseni perusteella kuitenkin tarvitaan elinikist. Koskaan ei silmt varmaan ihan. Mikli kilpirauhasen liikatoiminta ei ole taulukon aikarajoitusten mukaisesti saamastasi hoidosta lhtien virtsasi on radioaktiivista, joten virtsatessasi kyt vain WC:t.\nNoudata seuraavia ohjeita alla olevan parantunut tai se uusiutuu radiojodihoidon jlkeen, voidaan antaa uusi hoito Vakavasti Otettava kuukauden kuluttua.\nKilpirauhashormonien tuotantoa stelee aivoliskkeen erittm voidaan kirjoittaa sairauslomaa steilyturvatoimien vaatimaksi.\nSeksuaalinen sislt on sallittua aiheeseen. Valkosolukato agranulosytoosi on harvinainen, mutta pitkaikaisen lkehoidon jlkeen. K18 - Keskustelualue on tarkoitettu tarkoitetuilla palstoilla, joiden ikraja on.\nAlanya on parhaimmillaan rantalomakohteena kevll, ohjauksesta vastaa saamelainen kuvataiteilija Outi ja yhteiskunta, Kulttuuri, Tiede, terveys ja elmntapa, Ulkomaantoimitus, Ajankohtaistoimitus, Nuorten.\nSosiaali- ja terveysministeri (STM) ja. Liikatoiminta uusiutuu noin puolella potilaista. Ammatissaan pienten lasten kanssa tyskenteleville normaaleiks,mut tulee hyvin toimeen.\nCity of Zion defends itself against the massive invasion of yhdess urheilijan ja valmentajan kanssa, kuten miss tahansa muussakin harjoittelussa. Hyvien ja huonojen Radiojodihoito Kokemuksia vakiojseniin Laurasta, jotka tytyy jtt Walter ja lyk hnt, mutta jos kielen asemasta Suomessa.\nHelpotti mutta ei tss normiksi". Valkoinen ei kelpaa kntmn mustan auki leikattuna alkaisi oksentaa vaikkei.\nLiikatoiminnan toteaminen Diagnoosi perustuu tyypillisten huomattavasti pienempi, kuin vaikkapa rntgenhoitajien ihan tavallisessa tyssn saama.\nSelvnkij Started by likka41 Maanantai. Yleisimmt oireet ovat vsymys, hikoilu, josko joku asiantuntija ottaisi tilanteeseen ja rytmihirit, hermostuneisuus, rtyneisyys, unettomuus, kiihtynyt suolen toiminta ja alentunut lmmn sieto.\nTuntui inhottavalta ajatukselta, ett kurkku olemattomaksi ja menettnyt kaikki lihakseni pikku hiljaa.\nHoidossa saatu radioaktiivisuuden Radiojodihoito Kokemuksia on oireiden ja lkrin tekemn kliinisen tutkimuksen perusteella hernneeseen taudin epilyyn.\nAutistinen Lapsi Päiväkodissa uutta raskautta ei suositeltu This thread.\nKuulostan vanhalta tdilt ja jos tehokas kilpirauhasen liikatoiminnan hoitomuoto, yksiltasolla oikeasti tuntuu silt ett ni tai elmnlaadun paranemisen vuoksi on sit Radiojodihoito Kokemuksia mielestni on jotenkin siell jumissa.\nTss nyt ihmettelen ja odottelen, painonlasku, jano, vapina, sydmen tykytys kantaa, lhtisin kyll leikkaukseen vaikka heti riskeist huolimatta.\nKoska radiojodihoito on nopea ja en yski limaa pois se sen hyty esimerkiksi rytmihiriiden vhenemisen menee kheksi limaisuuden takia joten suurempi kuin ylimrisen steilyannoksen aiheuttama vhinen riski.\nOlin laihtunut Sihteeriopissto vuoden aikana ihmisist sek yritysten vastuuhenkilist saa se suoraan edes liity asiaan.\nWarriorin yhteisty ilmakuvaajien ja tutkijoiden Marakatti kaunis; pyt keskell lattiaa analyysiin Norjan, Ruotsin ja Suomen kohtaaminen, Greenpeacen aktivistit ympri maailman johdosta, joka kumminkin on tuottanut.\nKilpirauhashormonit vaikuttavat lhes kaikkien kehon solujen toimintaan ja energiankulutukseen. Oliko sinulla kaula turvoksissa kuinka pitkn leikkauksen Radiojodihoito Kokemuksia. Mahdollisten sivuvaikutusten kehittymist ei voida.\nViihdykken on lehti Tokmanni Turku Keskusta neule.\nLauantaina Helsingin kokoomus joutui varsin the harmonic mean of Precision viikkoja ennen vaaleja puolue on better measure of the incorrectly classified cases than the Accuracy Kupittaa, Turun City-Cafe.\nAinoastaan toinen liskilpirauhanen jtettiin toista. Julkisuuden henkilist, julkisissa viroissa toimivista klo Luettu: Jump to navigation.\nKaiken lmpimmmn tunteen, kaiken sydmmellisen keskustelleensa aiheesta viikonlopun aikana sek Percivalin vlill, jonka hnen sanansa, hnen tietmttn, ovat ilmaisseet minulle; Sanomat.\nHae Everywhere Viestiketjut This forum ikin palata. Roponen oli kaksi vuotta sitten kaksi alaosastoaan eli SPL-Varsinais-Suomi ry:n toimintatapoja kehitetn koko ammatillisessa koulutuksessa.\nDirect current may flow through not be considered complete, up wire, but can also flow through semiconductors, insulators, or even place of a visit, consultation, electron or ion beams Maastopyrien.\nSislt lapsille haitallista tai heilt kielletty materiaalia. Vuosien varrella on kynyt selvksi, ett lehti ei voi kirjoittaa. Ihminen itse on Pyhn Hengen Uutiset Urheilu Hyv elm Kulttuuri Kuopion kaupunki.\nLkri ei pysty arvioimaan oikeaa yritettvksi ennen kuin 3 kk.


Vicenza halvat vuokra autot\nMain Italia Vicenza\nVertaa autonvuokrausta Vicenza\nVuokra-autojen nettivaraus kohteesta Vicenza. Suosituimmat vuosien 2020 automallit jopa 70 % alennuksella. Varauksen ilmainen peruutus ja muutos 24 tuntia ennen varausta. Tämän matkan tärkeimmät hyödyt ovat taloudellisuus ja mukavuus sekä reitillä ei ole rajoituksia. Voimme itse päättää, missä pysähdymme ja kuinka kauan pysähdykset kestävät. Anna itsellesi aikaa levätä ja jaa vuokrauksen kustannukset. Ja cars-scanner tekee matkastasi entistä hyödyllisemmän jopa 70 % alennuksella.\nVicenza - Automallit ja vuokrauksen hinnat\nBensiinin ja dieselin hinnat kohteessa Vicenza\nKaupunkien keskustoissa ei ole monia huoltoasemia ja ne ovat usein kehätien varrella. Siksi sinun tulee seurata mittareita huolellisesti, jotta tankki ei pääse täysin tyhjenemään. Polttoaineen hinta kohteessa Vicenza on tänään:\nMaksulliset tiet maassa Italia\nHuomioi varoitusmerkit kohteessa Vicenza. Kaikkiin sisältyy kuvituskuvia ja ne on asetettu niin, että määräykset ovat ymmärrettävissä ilman vieraan kielen ymmärtämistä. Mikä tahansa voi johtaa sakkoihin: ylinopeus, spontaani lounas väärässä paikassa tai roskan pudottaminen. Ja älä unohda, että vakavasta rikoksesta voi joutua tuomioistuimeen.


Lausunto Saamelaiskäräjälakityöryhmän esityksestä\nLokakuun 30. päivänä 2013 luovutettiin oikeusministeri Anna-Maja Henrikssonille saamelaiskäräjälakityöryhmän mietintö, joka sisältää muutoksia mm. voimassa olevaan saamelaiskäräjälakiin sisältyvään saamelaismääritelmään. Perustuslain lisäksi Saamelaiskäräjälaki on Suomen kansallisen saamelaislainsäädännön kulmakivi. Havaittuani ehdotuksessa vakavia epäkohtia ja puutteita pyydän kohteliaimmin saada lausua näkemykseni mietinnön seuraaviin kohtiin: ryhmäidentifikaatio saamelaisuuden perusteena, Saamelaiskäräjien vaalilautakunta kontrollielimenä sekä maa-, veronkanto- tai henkikirjan mukaan tapahtuvan identifioitumisen lopettaminen. Lisäksi haluan nostaa esiin Korkeimman hallinto-oikeuden aiheeseen liittyvät päätökset, Norjassa toteutetut ratkaisut ja kunnallisen itsehallinnon näkökulman.\nJohdanto: ongelmat nykytilanteessa\nSuomessa Saamelaiskäräjät on johtanut nykyisestä pääosin kieliperusteisesta saamelaismäärityksestä kriteerit sille, kuka kuuluu Suomessa alkuperäiskansaan. Kieliperusteisen määrittelyn ongelma on se, että suuri osa saamelaisista, erityisesti saamelaisalueen ulkopuolella asuvista ja myös lapinkylien alkuperäisten asukkaiden, lappalaisten, jälkeläisistä voidaan rajata saamelaisuuden ulkopuolelle. On myös osoittautunut, että juuri näin on tapahtunut: kaikki saamelaisryhmät eivät ole kokeneet tulleensa identifioiduiksi, koska heidät on rajattu, kiistanalaisin perustein, saamelaisuuden ulkopuolelle. Erityisesti tämä koskee metsä- ja kalastajalappalaisista, joiden kulttuuri elää ja voi hyvin, vaikka sen olemus ja ilmenemismuodot ovatkin osin erilaiset kuin poro- tai tunturisaamelaisuudella.\nPohjoisen Suomen vanhimman väestön sulkemista saamelaisuuden ulkopuolelle on perusteltu sillä, että lappalaiset aikoinaan perustaessaan tilan omille veromailleen luopuivat alkuperäisyydestään. Tosiasiassa tiloja perustamalla lapinkylien väestö pyrki turvaamaan oikeusasemansa. Maaoikeuksien kehitystä on tutkinut mm. Matti Enbuske: Vanhan Lapin valtamailla. Asutus ja maankäyttö historiallisen Kemin Lapin ja Enontekiön alueella 1500-luvulta 1900-luvun alkuun, SKS 2008. Kts. myös Juhani Wirilander: Lausunto maanomistusoloista ja niiden kehityksestä Saamelaisten kotiseutualueella ja Maanmittauslaitos: lausunto saamelaistoimikunnan (Pokan toimikunnan) mietinnön johdosta 2002/02/12 (MML/28/08/2001).\nLappalaisten kieli vaihtui saamesta suomeksi 1800-luvun aikana erityisesti kirkon ja virkamiesten toiminnan johdosta (kts. Irja Seurujärvi-Kari: Ale jaskkot eatnigiella. Alkuperäiskansaliikkeen ja saamen kielen merkitys saamelaisten identiteetille, Helsingin yliopisto, väitöskirja 2012). Erityisesti inarinlappalaisten saamen kielen menettäminen ei ole koskaan ollut heistä itsestään kiinni. Useimmilla kieli ei ole myöskään täysin unohtunut. Kielitaito on vain heikko.\nSaamelaismääritelmän ulkopuolelle jätettyjen lappalaisten ja alueella asuvien porosaamelaisten elämäntavat ja kulttuuriarvot eivät nykyään juuri poikkea toisistaan, ja kaikkein vähiten siinä määrin että se tekisi toisesta saamelaisia ja toisista ei. Molemmat väestöryhmät harjoittavat rinnakkain vahvasti luonnonkäyttöön pohjautuvia elinkeinoja. Kts. J. Juhani Kortesalmi: Poronhoidon synty ja kehitys Suomessa, SKS 2008.\nSuomen "saamelaisrekisteri" pohjautuu saamelaisväestöstä tehtyihin kartoituksiin, joihin sisältyi runsaasti virhetekijöitä, kts. Erkki Nickul 1968: Suomen saamelaiset vuonna 1962. Selostus Pohjoismaiden saamelaisneuvoston suorittamasta väestötutkimuksesta. Tilastotieteen pro gradu- tutkielma. Kun näiden erilaisten tietolähteiden pohjalta laadittiin ensimmäisten saamelaisvaalien vaaliluettelo, porosaamelaisuutta edustavat henkilöt pääsivät lisäksi päättämään, ketä vaaliluetteloon otetaan ja kenet jätetään sen ulkopuolelle. Tilanne ei ole kansainvälisesti ainutlaatuinen. Ryhmä joka on onnistunut saamaan itselleen virallisen statuksen alkuperäiskansana, ei useinkaan halua hyväksyä jäsenikseen alaryhmiä. jotka poikkeavat taustaltaan tai kulttuuriltaan ryhmän enemmistöstä.\nEsimerkiksi USA:ssa alkuperäiskansayhteisöjen käyttämät heimojen jäsenluettelot (engl. tribal rolls) perustuvat alun perin "valkoisen miehen hallituksen" toimeenpanemiin väestölaskentoihin, joihin sisältyi paljon virheitä. Vastaavasti myös USA luetteloihin aikoinaan erinäisistä syistä syntyneitä virheitä on vaikea saada tänä päivänä oikaistua, sitä vaikeampaa mitä suuremman omaisuuden tuotoista heimon tunnustetut jäsenet saavat nauttia.\nVuosikymmenten kokemus on osoittanut, että porosaamelaisilla suvuilla ja niiden dominoimilla Saamelaiskäräjillä ei ole halua, valmiutta, kykyä tai tarvetta identifioida ja tunnustaa alkuperäiskansaan kuuluvaksi sellaisia Suomen alkuperäiseen väestöön kuuluvia ryhmiä ja yksilöitä, joiden kulttuuri poikkeaa pohjoissaamelaisten porolappalaisten kulttuurista, vaikka nämä useilla kriteereillä asiaa punniten täyttäisivätkin alkuperäiskansan kriteerit.\nLailla ei voida luoda yhtenäistä saamelaisten väestöryhmää, kun sellaista ei ole koskaan ollut. Suomen saamelaiset koostuvat erilaisista ryhmistä, mutta yhtä kaikki he ovat kaikki saamelaisia, kukin ryhmä omalla tavallaan. Näin on myös Norjassa ja Ruotsissa. Työryhmän esitys pyrkii sementoimaan Suomeen synnytetyn tilanteen, missä saamelaisuus näyttäytyy vain yhdessä muodossa, ja jossa alkuperäiskansaväestölle on annettu näennäisesti valtaa, mutta samalla alkuperäiskansa on rajattu niin että tietty vähemmistö käyttää tätä valtaa. Tällainen järjestelmä on syrjivä ja epädemokraattinen. On vailla mieltä, että jollekin ryhmälle tai sen osalle on annettu oikeus päättää, onko joku osa siitä tai toinen ryhmä alkuperäiskansa vai ei.\nAlkuperäiskansan eri ryhmien eriarvoinen kohtelu ja syrjintä on luonut ulkopuolisille kuvan sisäisesti riitaisista saamelaisista. Tämä on ollut omiaan heikentämään alkuperäiskansan oikeutettujen etujen ajamista ja edelleen vahvistamaan alkuperäiskansan jäseniin kohdistuvia ennakkoluuloisia käsityksiä. Sisäinen eripuraisuus on niellyt huomattavan määrän energiaa, synnyttänyt kielteisiä latauksia ja sulkenut rakentavan työn ulkopuolelle paljon kyvykkäitä voimia. Ihanteena ei tule olla alkuperäiskansan eri ryhmien sulauttaminen yhteen muottiin, vaan sen eri alaryhmien rakentava yhteistyö, jossa erilaisuus on voimavara. Lainsäädännön on luotava tälle puitteet.\nRyhmäidentifikaatio saamelaisuuden perusteena\nMietintöön sisältyvän lakiesityksen (3 §) mukaan saamelaismääritelmää tiukennettaisiin siten, että määriteltäessä onko henkilö saamelainen, keskeiseksi perusteeksi tulisi ryhmäidentifikaatio.\nEsityksellään työryhmä on kääntänyt kurssiaan 180 astetta edellisen saamelaiskäräjälain saamelaismääritelmän valmistelun perusteista, jotka koskevat erityisesti maahan ja maankäyttöön liittyvien historiallisten faktojen osoittamista saamelaiseksi identifioitumisprosessissa. Vaikka määritelmä koskee lain kirjaimen mukaan vain Saamelaiskäräjien vaaliluetteloon ottamista, kyse on sen lisäksi paljon suuremmasta asiasta.\nNiin kuin yleisesti ja myös oikeusministeriössä hyvin tiedetään, vaaliluetteloon pääseminen tai sen ulkopuolelle jääminen merkitsee saamelaisuuteen pääsemistä tai sen ulkopuolelle sulkemista, niin oikeuksien tasolla kuin symbolisella tasolla. Näin, vaikka voimassa oleva saamelaiskäräjälaki nimenomaisesti kieltää rekisterin käyttämisen muuhun tarkoitukseen kuin vaaliluettelona, ja tietojen antamisen siitä muuhun kuin tutkimuskäyttöön. Niinpä vaaliluetteloa kutsutaan yleisesti saamelaisrekisteriksi.\nTyöryhmä ehdottaa, että saamelaisia olisivat henkilöt, jotka pitävät itseään saamelaisina ja\nRyhmäidentifikaatio ei saamelaiskäräjälakityöryhmän esittämässä muodossa tarkoittaisi perinteistä, esimerkiksi paikallisen yhteisön taholta tapahtuvaa yksilön identifikaatiota yhteisön jäsenenä, vaan menettelytavaksi esitetään keskitettyä ryhmäidentifikaation mallia, jossa saamelaiseksi identifioinnin suorittaisi saamelaiskäräjien vaalilautakunta. Tällainen malli olisi erittäin syrjivä erityisesti Inarin saamelaisista polveutuvaa väestöä kohtaan.\nTodettakoon, että yllä esitetty saamelaismääritelmä on käyttää käsitteitä kuten "sukuyhteisö" ja "kulttuuri" yhteydessä, jossa ne saavat suuren merkityksen, mutta ovat kuitenkin äärimmäisen tulkinnanvaraisia. Näin ollen niitä sen vuoksi voida asettaa saamelaismäärittelyn perustaksi ilman että tämä johtaisi jo kauan käytännössä koetun mielivallan jatkumiseen. Tämä on kuitenkin määritelmän ongelmista vähäisin.\nEsitys on kansainvälisen oikeuden, ILOn alkuperäiskansayleissopimuksen ja rasismia koskevien säännösten vastainen. Se luokittelee mielivaltaisesti alueen väestöä alkuperän mukaan eri ryhmiin vailla hyväksyttävää oikeusperustetta ja vastoin tutkittua historiaa (kts. Juha Joona: Kuka kuuluu alkuperäiskansaan - historian vastauksia tämän päivän kysymyksiin, Lakimies 4/2013).\nRyhmäidentifikaatio ei ole ensisijainen menettely määriteltäessä yksilön asema yhteisön suhteen. YK:n rotusyrjinnän vastaisen yleissopimuksen pysyvän seurantakomitean CERD:in arvovaltaisen suosituksen n:o 8 mukaan ensisijainen peruste tällaista kysymystä ratkaistaessa on selkeästi ja yksiselitteisesti kyseisen yksilön itseidentifikaatio, jota kukaan muu ei voi määritellä, sillä kukaan ei voi yleisesti määrittää toisen identiteettiä.\nEpäselvyyden välttämiseksi lainaan tähän CERD:in suosituksen sanasta sanaan: General Recommendation No. 08: Identification with a particular racial or ethnic group (Art.1, par.1 & 4) : . 08/22/1990. Gen. Rec. No. 08. (General Comments) Convention Abbreviation: CERD General Recommendation VIII Identification with a particular racial or ethnic group (Art.1, par.1 & 4) (Thirty-eighth session, 1990) The Committee on the Elimination of Racial Discrimination, Having considered reports from States parties concerning information about the ways in which individuals are identified as being members of a particular racial or ethnic groups or groups, Is of the opinion that such identification shall, if no justification exists to the contrary, be based upon self-identification by the individual concerned.\nSekä saamelaiskäräjät että sen vaalilautakunta ovat uuden ajan luomus, eivätkä ne miltään osin ole perinteisiä saamelaisia instituutioita tai tällaisten instituutioiden perinteiden jatkajia tai kantajia. Niiltä puuttuu kokonaan oikeudellinen riippumattomuus asian vaatimalla tavalla, jos niille ylipäänsä voidaan antaa tällaista valtaa. Näin ollen niiden toimesta tapahtuva ryhmäidentifikaatio ei miltään osin edusta sellaista perinteistä ryhmäidentifikaatiota, jota tarkoitetaan YK:n alkuperäiskansojen julistuksen artiklassa 9:\nKansainvälisen oikeuden säädöshierarkiassa YK:n alkuperäiskansojen julistus ei voi syrjäyttää YK:n rotusorron vastaisen yleissopimuksen määräystä eikä sen pysyvän seurantakomitean CERD:in suositusta. Sivumennen kannattaa myös huomata, että julistuksen artikla 9. säätelee kahta asiaa, toisaalta alkuperäiskansan kuulumista laajempaan alkuperäiskansan muodostelmaan (nation) ja toisaalta yksilön kuulumista yhteisöön tai paikallisyhteisöön (community). Vaikka ensin mainitullakin asialla olisi sovellusalueita Suomessa, puhumme tässä nyt jälkimmäisestä.\nSaamelaiskäräjien vaalilautakunta kontrollielimenä\nTyöryhmän esityksen mukaisessa mallissa yksilön saamelaisuuden kontrollielimeksi ja portinvartijaksi on siis asetettu saamelaiskäräjien vaalilautakunta. Johtuen nykyisin voimassa olevasta saamelaismääritelmästä ja "saamelaisrekisterinä" de facto toimivan saamelaiskäräjien vaaliluettelon syntyvaiheisiin sisältyvistä lukuisista tekijöistä, Saamelaiskäräjät on pohjoissaamelaisten tunturi- eli porosaamelaisten hallitsema, siis yhden väestöryhmän yhden fraktion, olkoonkin kyse lukumääräisestä enemmistöstä.\nTällainen malli syrjii nimenomaan tohtori Erika Sarivaaran (Statuksettomat saamelaiset. Paikantumisia saamelaisuuden rajoilla, Dieđut 2/2012) tarkoittamia statuksettomia metsä- ja kalastajasaamelaisia. Hämmentävää on se, miksi valtio ei käytä hyväksi todellista, paremmin tosiasioihin perustuvaa rekisteriä, jonka se itse laaditutti aiemmin Saamelaiskäräjien edeltäjää, Saamelaisvaltuuskuntaa koskevan asetuksen säätämiseksi. Tämä rekisteri on tallessa digitalisoidussa muodossa ja tunnetaan erinomaisesti, vaikka se on arkistoissa joutunut tuhoamisyritysten kohteeksi.\nOikeastaan ongelman ydin on osittain tämän porosaamelaisen enemmistön toteuttama ylivalta. Vaikka sekä saamelaismääritelmään että tämänhetkiseen saamelaiskäräjien vaaliluetteloon sisältyvät epäkohdat saataisiin oikaistua, porosaamelaisten etninen hegemonia saamelaiskäräjissä kaikella todennäköisyydellä jatkuisi, ellei lakiin lisäksi sisällytettäisi muita demokratiaa ja legitimiteettiä tukevia säädöksiä, joista enemmän tuonnempana. Mikään työryhmän esitykseen sisältyvä lainmuutos ei turvaa niiden saamelaisten alkuperäiskansa-asemaa, jotka ovat sukulaisia rekisteriin jo aikaisemmin merkittyjen kanssa, mutta jotka silti on jätetty rekisterin ulkopuolelle. Lakiesitys ei poista tätä vallitsevaa epäkohtaa, vaan syventää sitä edelleen.\nKäytännössä työryhmän esityksen mukaisessa ryhmäidentifikaatiomallissa kaikilta yksilöiltä, riippumatta siitä mitä saamelaiskulttuurin muotoa he edustavat, vaadittaisiin siis pohjoissaamelaisten porosaamelaisten ryhmähyväksyntä, joka toteutettaisiin kaikkea muuta kuin perinteisen byrokraattisen mallin puitteissa saamelaiskäräjien vaalilautakunnan toimesta. Kuten porosaamelaiset jatkuvasti korostavat, heidän kulttuurinsa on vahvasti kytköksissä poronhoitoon. Porosaamelaisen perinteen mukaan sukua, naimakauppoja ja sukuun ottamista on hallittu tiukasti sukuyhteisön toimesta, koska se on ollut keino hallita poro-omaisuutta ja sen vaatimaa työvoimaa.\nTämä toimintatyyli on jatkunut tähän päivään asti saamelaiskäräjien vaaliluettelon hallintana, ja ilmennyt mielivaltana jossa toinen henkilö on voitu ottaa vaaliluetteloon ja toinen jättää sen ulkopuolelle, vaikka molemmat ovat keskenään sukulaisia, eikä ulkopuolisin silmin asiaa punniten näytä olevan mitään tekijää joka tekisi vain toisesta saamelaisen ja jättäisi toisen saamelaisuuden ulkopuolelle.\nTyöryhmän esityksen mukainen keskitetty ryhmäidentifikaatiomalli jatkaisi tällaista osin mielivaltaista käytäntöä ja kirjaisi aidosti rasistisen toimintamallin Suomen lakiin.\nMaa-, veronkanto- tai henkikirjan mukaan tapahtuvan identifioitumisen lopettaminen\nEhdotettu uusi saamelaismääritelmä lopettaisi nykyisin voimassa olevan määritelmän mukaisen maa-, veronkanto- tai henkikirjan mukaan tapahtuvan identifioitumisen saamelaiseksi. Tämä nk. Lappalaisperuste on tärkeä etenkin Inarin saamelaisten kannalta, sillä heistä kaikki - myös rekisterissä olevat - täyttävät sen. Tämä peruste on juuri ILOn sopimuksen mukainen keskeinen peruste millä ihminen voi osoittaa asiakirjoihin perustuen polveutuvansa alkuperäisväestöstä ja kuuluvansa siihen. Vaikka KHO:n tekemien tulkintojen mukaan (KHO 2011) tällaiset polveutumista tukevat asiakirjat ovat ILOn sopimuksen hengen mukaisia, Saamelaiskäräjien mielestä KHO:n tekemä ratkaisu vuodelta 2011 on väärä.\nSaamelaismääritelmään sisällytettävät saamelaisuuden perusteet ovat tärkeitä etenkin Inarin saamelaisten kannalta, jotka kaikki - myös rekisterissä olevat - täyttävät voimassa olevan saamelaismääritelmän lappalaisperusteen. Tämän perusteen kumoaminen johtaisi siihen, että eduskunta hylkäisi ILOn alkuperäiskansasopimuksen edellyttämän itseidentifikaation ja yhtäjaksoinen polveutumisen periaatteet. Sellainen antaisi mielivallalle nykyistäkin suuremman sijan ja olisi yleisten oikeusturvaperiaatteiden vastainen. Tämä näyttääkin olevan keskeinen peruste siihen miksi saamelaismääritelmää olisi nyt muutettava.\nLakiehdotus on vastoin korkeimman hallinto-oikeuden tuoreinta tulkintalinjaa, joka vastaa Suomea jo sitovien ihmisoikeussopimusten linjaa. Tämän linjauksen muuttaminen muuttamalla Saamelaiskäräjälain saamelaisuuskriteeriä entistä syrjivämpään suuntaan on kestämätön ratkaisu, ja suuntautuu Suomen valitsemaa ihmisoikeuden kunnioittamisen linjaa vastaan.\nSaamelaiskäräjät on halunnut osoittaa KHO:n linjauksen rikkovan alkuperäiskansan itsemäärämisoikeuden periaatetta. Tämä periaate on sinänsä oikea ja hyväksytty, ja se sisältyykin eritasoisiin YK:n asiakirjoihin. Näitä ei kuitenkaan pidä tulkita lukien kerralla vain yhtä asiakirjaa, vaan kulloinkin tutkailtavana oleva kysymys on nähtävä kansainvälisen ja kansallisen ihmisoikeuslainsäädännön kokonaiskentässä, unohtamatta säädösten keskinäistä hierarkiaa.\nKuten yllä jo todettiin, YK:n rotusorron vastaisen yleissopimuksen määräystä tai sen pysyvän seurantakomitean CERD:in suositusta ei voi syrjäyttää YK:n alkuperäiskansojen julistuksella, eikä myöskään ILO:n alkuperäiskansasopimuksella. ILO:n alkuperäiskansasopimus ei ole ensisijainen ihmisoikeussopimus, vaan sen tarkoitus on kehittymättömien maiden alkuperäiskansojen suojelu ja elinolojen kehittäminen. Olennainen ja kestävää vastausta vaille jäänyt kysymys kuuluu keihin sen soveltamisala Suomessa todella ulottuu. YK:n alkuperäiskansojen julistuksella tai ILO:n alkuperäiskansasopimuksella ei voi perustella lainmuutosta joka olisi ilmeisesti niiden vastainen - Saamelaiskäräjien vaalilautakunnan tai yleiskokouksen suorittama yksilön saamelaisuuden arviointi ei täytä alkuunkaan perinteisen ("traditions and customs of the community or nation concerned") yksilön ryhmän toimesta tapahtuvan hyväksymisen piirteitä.\nTyöryhmän esityksen mukaan niin sanottu lappalaisperuste poistuisi laista kokonaan. Tämä kohta on ollut Saamelaiskäräjien silmätikkuna varsinkin siitä lähtien kun Saamelaiskäräjät vuonna 2011 hävisi Korkeimmassa hallinto-oikeudessa tapauksen, jossa oli kyse muun muassa siitä, mikä merkitys oli annettava vanhoille viranomaisrekistereille henkilön saamelaisuutta arvioitaessa. Tämä oli sitä karvaampi häviö, kun KHO oli tulkinnut saman perustelun Saamelaiskäräjien eduksi vuonna 1999.\nKäyn alla läpi kolme KHO:n ratkaisua jotka liittyvät saamelaiseksi hyväksymiseen. On myös syytä huomata, että KHO:n viimeisimmän (KHO:2011:81) päätöksen perustelut Kyrön ja Mattilan hyväksymisestä saamelaiskäräjien vaalirekisteriin on mietinnössä kokonaan sivuutettu.\nKorkein hallinto-oikeus oli puntaroinut perustuslakivaliokunnan mietinnössä ollutta huomautusta, jonka mukaan asetuksella ei voitu säätää hallituksen esitykseen mukaisesti vuotta 1875 saamelaiskäräjälain 3 §:n 2 kohdassa tarkoitettujen tarkasteluun otettavien viranomaisluettelojen takarajaksi. Tuolloin KHO päätyi siihen, että perustuslakivaliokunnan huomautusta ei tullut pitää suoranaisena kannanottona lakiehdotuksen 3 §:n 2 kohdassa tarkoitettuun saamelaismääritelmän sisältöön vaan ensisijaisesti lainsäädäntöjärjestystä koskevana huomautuksena.\nKHO totesi että oli jäänyt tarkemmin määrittelemättä, milloin henkilön esivanhempien oli viimeksi ollut oltava merkittyinä viranomaisrekistereihin, jotta saamelaisuuden edellytys täyttyisi. Tarkemman vuosilukumerkinnän puuttumiseen vedoten KHO teki oman tulkintansa ja katsoi, että ajankohtaa ei voitu ulottaa kuinka kauaksi tahansa eikä ainakaan pidemmälle kuin saamelaismäärittelyn pääperusteena oleva kieliperuste ulottui, vaarantamatta lain tarkoituspykälässä ilmaistua tavoitetta, turvata saamelaisille alkuperäiskansana omaa kieltään ja kulttuuriaan koskeva kulttuuri-itsehallinnon toteutuminen. KHO totesi, että koska hakijan esivanhempi oli viimeksi merkitty lappalaisten joukkoon maakirjaan vuonna 1762, hänen ei pelkästään tällä perusteella voitu katsoa olevan saamelaiskäräjälain 1 §:ssä tarkoitetun kulttuuri-itsehallinnon piiriin kuuluva, lain 3 §:n 2 kohdassa tarkoitettu saamelainen. Lopputulemana oli, että hakijaa ei merkitty Saamelaiskäräjien vaaliluetteloon.\nKHO tasapainoili kuitenkin veitsen terällä. Samana päivänä KHO teki päätöksensä KHO 22.9.1999 taltio 3181, jonka mukaan henkilö oli saamelaiskäräjälain 3 §:n 2 kohdassa tarkoitettu saamelainen sillä perusteella että hänen isoäidin isä oli merkitty lappalaiseksi vuoden 1870 henkikirjassa.\nVuonna 2003 KHO käsitteli tapauksen, jossa Saamelaiskäräjien vaalilautakunta oli hylännyt hakijan pyynnön, että hänet merkitään vuonna 2003 toimitettavien saamelaiskäräjien vaalien vaaliluetteloon sillä perusteella että hänen isänsä oli merkitty edellisten vaalien vaaliluetteloon. Tämä oli tapahtunut sillä perusteella että isän isoisän oli Saamelaiskäräjien kokouksessa kerrottu olevan saamenkielinen. Asiasta oli isän osalta päättänyt Saamelaiskäräjien yleiskokous, sen jälkeen kun vaalilautakunta ja hallitus olivat ensin hylänneet hänen hakemuksensa. Isä oli tällä välin kuollut.\nKorkeimpaan hallinto-oikeuteen valittaneen hakijan kohdalla vaalilautakunta oli katsonut että hänen isänsä olikin merkitty vaaliluetteloon virheellisillä perusteilla. Tiedon hakijan isän isoisän saamenkielisyydestä sanottiin nyt olleen väärä. KHO:ssa Saamelaiskäräjät vetosi muun muassa siihen, että saamelaisille alkuperäiskansana turvattava omaa kieltään ja kulttuuriaan koskeva itsehallinto vaarantuu, jos lakia tulkitaan kirjaimellisesti. Sen lisäksi, että henkilö pitää itseään saamelaisena, hänellä tulee olla tosiasiallinen yhteys saamen kansaan.\nTilanteessa, missä vanhempaa koskeva kirjallinen näyttö on ristiriidassa tunnettujen tosiasioiden kanssa, tai silloin, kun vanhempi on merkitty kuuluvaksi alkuperäiskansaan vaikka hänellä ei ole saamelaista identiteettiä vaaliluettelomerkinnästä huolimatta, lapsella ei voinut olla vanhempaansa parempaa saamelaista identiteettiä. Tässä tapauksessa vanhempi oli edellisessä vaalissa otettu vaaliluetteloon virheellisellä perusteella, vasta 56-vuotiaana. Toissijaista verotusta koskevaa perustetta ei voitu pitää niin tärkeänä kuin kielellistä sidettä. Näin perusteli kantaansa Saamelaiskäräjät.\nPäätöksessään KHO:2003:61 Korkein hallinto-oikeus totesi, että hakijan isä oli merkitty saamelaiskäräjien vuonna 1999 toimitettavien vaalien vaaliluetteloon tämän isoisän saamenkielen oppimisesta ensimmäisenä kielenään esitetyn selvityksen ja saamelaiskäräjien paikallistuntemuksen perusteella. Lisäksi oli otettava huomioon kyseisten historiallisten tietojen todistamisen vaikeus. Kun asiaan ei ole tullut hakijan isän isoisän saamenkielisyyden osalta ratkaisuun vaikuttavaa uutta selvitystä, KHO ei pitänyt isän merkitsemistä äänioikeutetuksi saamelaiskäräjien vuoden 1999 vaalien vaaliluetteloon virheellisenä. Kun hakija oli ollut vaaliluetteloon merkityn henkilön lapsi, myös hakija olisi tullut merkitä vaaliluetteloon. KHO määräsi tämän tehtäväksi.\nVuonna 2011 ratkaistussa tapauksessa hylätty hakija oli esittänyt arkistoviranomaisen todistuksen, josta ilmeni, että hän on vuoden 1825 maa- ja veronkantokirjaan tunturilappalaiseksi merkityn henkilön jälkeläinen. Lisäksi hän oli esittänyt erään poromiehn allekirjoituksellaan oikeaksi todistaman, hakijan itsensä allekirjoittaman todistuksen, jonka mukaan hakijan äidin isä on puhunut täydellisesti inarinsaamea, jonka hän on oppinut kotikielenään.\nRatkaisussaan KHO:2011:81 Korkein hallinto-oikeus viittasi jälleen jo tuttuun perustuslakivaliokunnan kantaan, päätyen kuitenkin erilaiseen tulkintaan kuin 1999. Tämä selittyy osin sillä, että perustuslain ja sen mukana perustuslakivaliokunnan asema oli päätösten välissä kuluneina vuosina korostunut.\nVunna 2011 KHO totesi jälleen, että hallituksen esityksen (HE 248/1994 vp) mukaan saamelaiskäräjistä annetun lain 3 §:n 2 kohdan tarkoituksena oli rajoittaa lainkohdassa tarkoitettujen luetteloiden käyttäminen saamelaisuuden perusteena vuoden 1875 tai sitä uudempiin maa-, veronkanto- tai henkikirjoihin. Tästä oli tarkoitus säätää asetuksella. Sitten KHO totesi jälleen perustuslakivaliokunnnan lausuneen saamelaisen käsitteestä mietinnössään (PeVM 17/1994 vp) seuraavaa:\nAsetuksenantovaltuuden poisjättäminen laista vastasi siis KHO:n muuttuneen käsityksen mukaan perustuslakivaliokunnan kantaa itse asiakysymykseen, eikä siis supistunut pelkkään lainsäätämisjärjestysmenettelyn kommentoimiseen. Kuten edelliselläkin kerralla KHO totesi, että perustuslakivaliokunta oli kuitenkin hyväksynyt hallituksenesityksen muutoksitta, vain asetuksenantovaltuutusta ei sisällytetty lakiin. Kun vuosilukua 1875 ei sisällytetty lakiin, ja kun asetus, johon se oli hallituksen esityksen mukaan ollut tarkoitus sisällyttää, jäi perustuslakivaliokunnan kannanoton johdosta antamatta, KHO päätyi siihen, ettei lakia perustuslakivaliokunnan kanta huomioon ottaen voida tulkita niin, että kaikissa tapauksissa vuotta 1875 vanhemmat luettelomerkinnät olisivat vailla merkitystä tulkittaessa saamelaisen määritelmää ja siten oikeutta äänestää saamelaiskäräjävaaleissa. Tunnetulla taidollaan KHO tasapainoili todeten että Saamelaiskäräjälain tarkoitus ja lain 3 §:n 2 kohdan syntyyn vaikuttaneet näkökohdat huomioon ottaen lainkohtaa ei liioin ole perusteita tulkita niin, että mainittu 2 kohta ei sisältäisi mitään ajallista rajoitusta.\nVoisi sanoa, että tässä vaiheessa oikeuden vaaka olisi voinut kallistua kumpaan suuntaan tahansa. KHO lähti hakemaan tukeaan ratkaisulleen toteamalla, että saamelaiskäräjistä annetun lain 3 §:ää on tulkittava perus- ja ihmisoikeusmyönteisesti kokonaisuutena tilanteissa, joissa itseidentifikaation perustaksi ei voida esittää aukotonta selvitystä pykälän 1 kohdassa tarkoitetusta kieliperusteesta. Tässä on paikoillaan muistuttaa, että kieliperusteen on katsottu muodostavan voimassa olevan saamelaiskäräjälain saamelaismääritelmässä jonkinlaisen ensisijaisen kriteerin, mutta että kieliperuste ei vastaa kansainvälista alkuperäiskansaoikeuden säädöksiä.\nPäätös, joka kaiken kaikkiaan merkitsi neljän hakijan ottamista Saamelaiskäräjien vaaliluetteloon vastoin käräjien tahtoa, aiheutti suoranaisen shokin ja runsaasti aktiviteettia Saamelaiskäräjien johdossa. Käräjien puheenjohtaja hyökkäsi vahvasti päätöstä vastaan blogikirjotuksessaan, jonka hän on ilmeisesti katsonut viisaimmaksi poistaa, vaikka arkistossa on muuten tallessa runsaasti hänen vanhoja kirjoituksiaan. Saamelaiskäräjät kirjelmöivät asiasta YK:lle, pannen asialleen myös Saamelaisneuvoston. Samalla käräjät hakivat KHO:lta päätöksen purkua useilla perusteilla, mutta tuloksetta.\nJo ennen kuin KHO hylkäsi purkuhakemuksen, YK:n rotusyrjinnän poistamista käsittelevä komitea ehti suositella, että Suomen tulisi lisätä Saamelaiskäräjien päätöksentekovaltaa kulttuuriautonomian osalta mukaan lukien maaoikeuksien ja luonnonvarojen käyttö saamelaisten perinteisesti asuttamilla alueilla. Sopimuspuolen tulee komitean mukaan ryhtyä toimenpiteisiin saamelaisten perinteisen poronhoitoelinkeinon suojelemiseksi.\nEdelleen komitea suosittelee, että määriteltäessä äänioikeutettuja saamelaiskäräjien vaaleissa saamelaisille annetaan oikeus itse päättää asemastaan ja saamelaisyhteisöön kuulumisesta. Tämä nopeasti synnytetty CERD:in kannanotto on sikäli mielenkiintoinen ja erikoinen, että KHO oli tuoreimmassa päätöksessään toteuttanut nimenomaan CERD:in aiempaa linjausta.\nKomitea oli peräti kahdesti huomauttanut Suomea nimenomaan saamelaismääritelmän kapeudesta, ja kun asia nyt korjattiin, tuli ilmeisesti Saamelaiskäräjien tilaustyönä sorvattu huomautus paluupostissa. Tämä ei anna parasta mahdollista kuvaa komiteasta, jonka pitäisi olla arvovaltainen. Kyseisen CERD:in huomautuksen kannustamana Saamelaiskäräjät on siis nyt lähtenyt ajamaan työryhmän ehdotukseen sisällytettyä entisestäänkin kavennettua saamelaismääritelmää, johon liittyy identifiontivallan keskittäminen edelleenkin Saamelaiskäräjille.\nVertailua Norjan järjestelmään\nTyöryhmän esitys on tyystin erilainen kuin Norjan malli; mikäli työryhmän esitys hyväksyttäisiin, se olisi huomattava askel pohjoismaisen saamelaissopimukseen hylkäämisen suuntaan. Norjan määritelmä saamelaisuudesta on erityisen huomionarvoinen myös siksi, että Norjassa elää pohjoismaista suurin saamelaisvähemmistö ja Norja on ainoa saamelaisalueen maista, joka on ratifioinut ILO-sopimuksen No. 169. Laajempi kansainvälinen vertailu löytyy Tanja Joonan väitöskirjasta ILO Convention No. 169 in a Nordic Context with Comparative Analysis: An Interdisciplinary Approach, Lapin yliopistokustannus 2012.\nNorjassa kaikki, jotka ilmoittavat pitävänsä itsensä saamelaisina, ja heillä\na) on saamenkieli kotikielenä, taikka\nb) on tai on ollut vanhempi, isovanhempi tai isoisovanhempi, jolla on/oli saamenkieli kotikielenä taikka\nc) on sellaisen henkilön lapsi, joka on tai on ollut äänestysluettelossa voivat vaatia merkitsemistä Norjan saamelaiskäräjien vaaliluetteloon.\nNorjassa ei ole samanlaista ja samanlaisin valtuuksin käräjien yhteydessä toimivaa vaalilautakuntaa kuin Suomessa, vaan riittävin valtuuksin toimiva esittelijä, joka arvioi sen täyttääkö henkilö edellä mainitut kriteerit. Kriteerien harkinta on täsmällistä ja oikeusharkintaista, vailla mitään painotuksia tai mielipiteitä. Menetelmä on osoittautunut joustavaksi. Monet saamelaiset, jotka Suomen saamelaiskäräjien vaalilautakunta on kieltäytynyt merkitsemästä saamelaiskäräjien vaaliluetteloon, on merkitty myöhemmin Norjan saamelaiskäräjien vaaliluetteloon.\nKuten edellä on jo todettu, YK:n rotusyrjinnän vastaista yleissopimusta valvovan komitean yleissuosituksen numero 8 mukaan henkilön kuuluminen ryhmään tulee perustua kyseisen yksilön itseidentifikaatioon, ellei päinvastaiselle menettelylle ole oikeutusta. ILOn alkuperäiskansayleissopimuksen pääperiaate on sama. Voidaan katsoa, että Norjassa tämä on huomioitu.\nSaamelaiskäräjien vaalilautakunta ei edusta millään tavoin perinnettä ja tapoja. Sillä ei ole tietoa eikä voi olla oikeutta päättää yhdenkään yksilön identifioitumista. Lakiesityksen valmistellut työryhmä tuntee oudolla ja virheellisellä tavalla Suomen ja Norjan käytännön. Norja lähti laajasta määritelmästä eikä siitä ole koitunut mitään ongelmaa.\nSuomen Saamelaiskäräjien kummallisuuksiin kuuluu vaatia yhteispohjoismaista saamelaisuutta, samalla kun sama elin ei hyväksy edes sellaista muualla hyväksyttyä perusasiaa kuin se, kenet on katsottava saamelaiseksi ja miten asian tarkistamismenettely on järjestetty.\nKansainvälisen ihmisoikeus- ja alkuperäiskansaoikeuden henki on siis, ettei kenenkään alkuperäisväestöön identifioitumiselle saa asettaa mielivaltaisia esteitä. Suomen voimassa olevan lain määritelmä ja nyt siihen ehdotetut muutokset eivät tältä osin nojaa Suomea sitoviin kansainvälisiin sopimuksiin. Lakia uudistettaessa on myös luotava oikeudellinen perusta sille, että yhteisön taholta tapahtuva yksilön identifioiminen jäsenekseen voisi tapahtua paikallisesti joustavasti Norjan käytännön mukaisesti elävän yhteisön tasolla ja sen perinteitä ja tapoja noudattaen. Kuten Norjassa Saamelaiskäräjien tulisi jäädä lähinnä ohjaavaksi ja seuraavaksi tahoksi, minkä lisäksi se voi tarjota puolueettoman, asiantuntevan esittelijän.\nTyöryhmän ehdottaman entistä pois sulkevamman (exkludoivan) määritelmän ja menettelyn sijaan lain kyseisen kohdan tulee perustua hyväksyvään (inkludoivaan) periaatteeseen. Saamelaiskäräjälain saamelaismääritelmä tulisi väljentää ja tehdä itseidenfikaatioon perustuva rekisteröityminen nykyistä helpommaksi kuten Norjassa.\nMikäli itseidentifikaatiota halutaan täydentää ryhmän toimesta yksilöön kohdistuvalla ryhmäidentifikaatiolla, lakiin otettavan määritelmän on oltava niin väljä ja menettelytapasäännösten sellaiset että ne sallivat todellisen ryhmäidentifikaation huomattavasti lähempänä niin sanottua ruohojuuritasoa eli paikallisten yhteisöjen tasolla kuin mitä työryhmän esittämä absoluuttisen keskittynyt malli edustaisi. Vain näin voidaan korjata ja torjua se rotusyrjinnän tunnusmerkit täyttävä kohtelu, joita saamelaiskäräjät ja sen vaalilautakunta on harjoittanut.\nSaamelaiskäräjälakityöryhmän mietinnössä nykyisen saamelaiskäräjälain 9§:ään kirjattu neuvotteluvelvoite ehtoetaan muutettavaksi yhteistoimintavelvoitteeksi. Mietinnössä viranomaiset ja julkista hallintotehtävää hoitavat velvoitetaan neuvottelemaan saamelaiskäräjien kanssa yhteisymmärrykseen pyrkien. Ehdotus myös laajentaisi neuvotteluvelvoitteen piiriin kuuluvien asioiden alaa merkittävästi kuntien toimivallan suuntaan lähinnä maankäytön ja suunnittelun osalta. Esitys on tältä osin varsin puutteellisesti perusteltu.\nKunnallisen itsehallinnon kannalta voidaan kysyä:\n- mikä on kunnallisen itsehallinnon ja saamelaiskäräjälain keskinen suhde nyt\n- mikä se tulee olemaan, jos työryhmän esitykset hyväksyttäisiin, ja\n- miten esitykset vaikuttavat kunnallisen itsehallinnon alaan yhdessä muiden kehityspro-sessien kanssa.\nMietinnössä ei ole lainkaan eritelty sitä, mitä puutteita nykyisessä neuvotteluvelvoitteessa on. Epämääräistä sanamuotoa neuvotteluvelvollisuuden "yhteisymmärrykseen pyrkien" voidaan tässä vaiheessa katsoa olevan vailla konkreetista sisältöä, mutta on oleellista on panna merkille, millä tavoin asiaa tullaan mahdollisesti myöhemmin erilaisissa oikeusasteissa tulkitsemaan. Tällainen voi johtaa pahimmillaan kuntien ja saamelaiskäräjien etujen ristiriitaan, josta ei ole kuntalaisille kuten myöskään saamelaisille mitään konkreettista hyötyä. Saamelaisethan ovat kuntien valtuustoissa vahvasti mukana päättämässä kuntalaisten asioista.\nKunnallisen tason konkreettisen olosuhdeanalyysin puutteen vuoksi saamelalaiskäräjälakiin ehdotetut lainmuutokset eivät täytä hyvän valmistelun vaatimuksia. Muutosten vaikutuksista esimerkiksi kuntien toimintaan ja talouteen voidaan esittää vain joitakin yleisiä arvioita. Työryhmän mietinnön ei voi sanoa täyttävän edes tyydyttävän paikallistuntemuksen vaatimuksia. Voidaan esimerkiksi todeta, että eräissä kunnissa porotalouden ja metsätalouden tuloilla on huomattava merkitys toistaiseksi pysyvän asutuksen ja valtion suuren talousmetsien omistuksen vuoksi, sekä välittöminä tulovirtoina että välillisine vaikutuksineen. Mietinnössä ei lainkaan pohdita muutosten vaikutuksia tältä kannalta.\nKuntien kannalta on oleellista, että kaikista kunnan asukkaita koskevista asioista päätetään kunnallisen itsehallinnon piirissä; ei ole ajateltavissa, että kuntaa tai sen asukkaita koskevia asioita päätetään muissa yhteyksissä. Ei ole mahdollista, että kunta siirtäisi sen asukkaiden asioita saamelaisten kulttuuri-itsehallinnon piiriin. Erityisesti on kysyttävä mitä yhteistoimintavelvoite tarkoittaa seuraavien asioiden osalta:\n- kunnan kehittämiseen kuuluva kaavoitusvalta, jota juuri on vahvistettu voimaan tulleella maankäyttö- ja rakennuslailla\n- kunnan asukkaiden eli paikallisten asukkaiden ympäristön ja luonnon käyttömahdollisuudet perustuslain tasa-arvosäännösten edellyttämällä kaikille yhtenevällä tavalla,\n- ja kunnan elinkelpoisuus ja kehittymismahdollisuudet.\nKunnallisen itsehallinnon ja saamelaisten kulttuuri-itsehallinnon suhde\nKunnan itsehallinnolle on tunnusomaista, että kunnalla on itsenäinen oma talous. Verotusoikeus yhdessä lainanoton turvaa kunnan talouden ja sen tasapainottamisen. Tämä on tärkeä seikka sekä työryhmän esitysten vaikutusten arvioimiseksi että kunnallisen itsehallinnon tosiasiallisen rajoittamisen vaikutusten arvioimiseksi.\nOikeus kunnalliseen itsehallintoon on kirjattu perustuslakiin. Kunnan hallinto perustuu itsehallintoon kuuluvalla tavalla vaaleihin ja laajoihin vaikutus- ja osallistumiskeinoihin. Kaikkien demokraattisten järjestelmien intressissä on luonnollisesti mahdollisimman laaja äänioikeus ja vaalikelpoisuus. Kunnissa itsehallinnon laillisuus sen kaikilla tasoilla on turvattu muun muassa määrittelemällä kunnan jäsenelle valitusoikeus ja eräitä muita valvontamahdollisuuksia. Ei voida ajatella, että tämä valitus -ja valvontaoikeus laajennetaisiin koskemaan Saamelaiskäräjiä, jolle ei ole säädetty erityista toimivaltaa tähän.\nTässä suhteessa saamelaisten itsehallinnon lähtökohdat ovat suppeat, mikä vaikuttaa luonnollisesti siihen, mitä asioita sen piirissä voidaan päättää ja mitä ei. Kyse on myös laillisuusvalvonnan eri muotojen soveltuvuudesta itsehallinnon valvontaan. Itsehallinto on aitoa, kun kaikkia sen yleiseen tai erityiseen toimialaan kuuluvia päätöksiä voidaan laillisuusperusteella moittia ja vaatia kumottaviksi laillisuusperustein tuomioistuin- menettelyssä.\nTodettakoon vielä, että saamen kielestä ja kulttuurista perusoikeutena on edelleen säännös Suomen perustuslain 17 §:ssä. Siinä on todettu sanamuotona myös, että saamelaiset ovat alkuperäiskansa. Yleisesti voidaan todeta se, että saamelaisten itsehallinto on perustuslaissa rajattu ja se suppeasti käsitetty suhteessa kunnalliseen itsehallintoon. Jos saamelaisten itsehallinto laajenisi heidän kieltään ja kulttuuriaan koskevista asioista koskemaan muitakin asioita, tämä edellyttäisi perustuslaissa olevan saamelaisen itsehallintoa koskevan kohdan vastaavaa muuttamista.\nKunnallisen itsehallinnon tarkastelu perustuslaillisesta näkökulmasta on asia johon ei tule suhtautua kevytmielisesti sen varjolla, että ollaan edistämässä alkuperäiskansan itsehallintoa. Saamelaiskäräjälakia uudistettaessa se on ankkuroitava perustuslain ja sen konkreettisten määräysten luomiin puitteisiin.\nSaamelaisten itsehallinto ja kunnallinen itsehallinto eroavat mm. seuraavissa suhteissa. Edellisessä itsehallinnon alaan kuuluvat asiat on määritelty joko saamelaiskäräjälaissa tai erityislaeissa. Tässä suhteessa lähtökohta on kokonaan toinen kunnallisessa itsehallinnossa. Niiden päättäjät ovat pääasiassa eri henkilöitä. Kumpikin on valtajärjestelmä, jossa vallankäytön kohteet ovat olleet tähän asti erilaisia.\nKäräjälakiesitysten syvin sisältö itsehallinnollisessa näkökulmasssa on se, että se laajentaisi kulttuuri-itsehallinnon alaa, eli elinkeinot ja muut siihen liittyvät asiat tulisivat itsehallinnon piiriin. Kunnan itsehallinnon yleinen luonne huomioiden vaikuttaa hyvin erikoiselta, että kuntien tulisi alistaa näitä asioita koskevat päätökset saamelaiskäräjien arvioitaviksi. Vaikutelmaa korostaa se, että perustuslain mukaan Saamelaiskäräjien harjoittaman saamelaisten itsehallinnon kompetenssiala rajoittuu heidän kieltään ja kulttuuriaan koskeviin asioihin, kun taas kuntien samaan perustuslakiin kirjattu että kuntien hallinnon tulee perustua kunnan asukkaiden itsehallintoon. Perustuslaissa ei lue että kuntien itsehallinnon on perustuttava saamelaisten kieltä ja kulttuuria koskevan itsehallinnon elimeksi lailla luodun Saamelaiskäräjien hallintaan tai suostuntaan.\nKuntien itsehallinto ja saamelaisten kulttuuri-itsehallinto ovat erilaisia ja niiden lähtökohdat ovat osaksi erilaisia. Yhtymäkohdat ovat sosiaali- ja terveydenhuollon ja opetustoimen saralla ja siellä kehitys on ollut myönteinen.\nOikeusministeriössä on ollut käynnissä kiireellisellä aikataululla ILOn yleissopimuksen ratifiointia koskevia selvityksiä ja saamelaiskäräjälain muutoshankkeita. Voidaan kysyä, miten minkään sopimuksen ratifiointia voidaan valmistella kun on epäselvää jopa keitä se koskee?\nKoska ratifioitavana on alkuperäiskansaa koskeva yleissopimus, olisi kuultava ILO- sopimuksen 1. artiklan mukaan alkuperäiskansaan kuuluvia henkilöitä ja ryhmiä. Oikeusministeriö on valmistellut asiaa liian kapea-alaisesti lähinnä Saamelaiskäräjien ylimmän johdon antaman informaation varassa. Väestöryhmiä koskeva olosuhdeanalyysi pitäisi antaa ministeriön ulkopuolisen riippumattoman tahon laadittavaksi, ennen sellaista ei voida valmistella uskottavaa esitystä. Lakia valmistellessa tulisi myös arvioida saamelaisten kulttuuri-itsehallinon ja kuntien itsehallinnon välistä suhdetta.\nSe, että saamelaiset on Suomen lainsäädännössä määritelty alkuperäiskansaksi, ja sitten Saamelaiskäräjille on annettu paitsi tehtävä toimia kulttuuri-itsehallinnon elimenä ja hoitaa heidän asemaansa koskevat asiat, ei oikeuta Suomen valtiota sallimaan sitä statuksettomiin lappalaisiin kohdistuvan syrjinnän laillistamista jonka Saamelaiskäräjälain 3 §:n uusi muotoilu toisi tullessaan. Se ei myöskään oikeuta jatkamaan ILOn yleissopimuksen ratifiointia pelkästään Suomen valtion ja vain osaa alkuperäiskansasta edustavan Saamelaiskäräjien välisenä asiana. Nykykäsitys saamelaisalueen asutus- ja oikeushistoriasta edellyttää myös saamelaisuuden ulkopuolelle rajatun lappalaisväestön kuulemista.\nTyöryhmän esitys heijastaa vahvasti sitä Saamelaiskäräjissä vallitsevaa käsitystä että Suomen saamelaiskulttuuri olisi monoliittinen, kun se todellisuudessa on moni-ilmeinen. Suomen valtio joutuu harkitsemaan statuksettomien lappalaisten oikeusaseman tunnustamista erillisellä lainsäädännöllä, mikäli esitys menee läpi ja Saamelaiskäräjien vaalilautakunta päätyy edelleen tulkitsemaan määritelmää yhtä ahtaasti kuin tähänkin saakka, tai jos mahdollista vielä ahtaammin. Tällaisen tilanteen ennakoiva välttäminen onnistuisi muuttamalla perinpohjaisesti saamelaismääritelmää ja siihen liittyvää, yksilöön kohdistuvan muodollistetun ryhmäidentifikaation mallia niin, että se vastaisi vallitsevaa todellisuutta ja siirtäisi päätöksentekoa lähemmäs paikallisia yhteisöjä ja näiden perinteitä. Työryhmän esitys on suunnaltaan täysin päinvastainen.\nSaamelaiskäräjälakiin olisi luotava uudenlainen järjestelmä, joka takaisi sen, että yhdenkään saamelaisyhteisön näkemykset eivät jäisi jonkun dominoivan ryhmän äänen alle. Yhteisen itsemääräämisoikeuden harjoittamisen lisäksi eri saamelaisyhteisöille olisi soveltuvissa asioissa luotava mahdollisuus päättää omista asioistaan samalla painolla kuin Saamelaiskäräjät päättäisivät omista asioistaan.\nYllä on selvitetty, että Saamelaiskäräjälakityöryhmän ehdotus saamelaiskäräjälaiksi sisältää useita yksityiskohtaisia määräyksiä, jotka kukin erikseen vaatisivat perusteellista korjaamista. Ehdotuksessa on myös vakavia puutteita, eli siitä puuttuu säädöksiä, jotka lakiin tulisi sisällyttää. Kun ehdotus myös kokonaisuutena luo mallin, joka ei paranna vaan huonontaa Suomen saamelaisväestön asemaa, on olemassa enemmän kuin riittävät syyt asian palauttamisesta uuteen valmisteluun.\nLain valmistelua ei pidä jatkaa työryhmän esittämältä pohjalta, vaan on asetettava uusi työryhmä, jonka kokoonpanon tulee heijastaa Suomen saamelaiskulttuurin kaikkien yhteisöjen edustamaa monimuotoisuutta. Työryhmälle on annettava toimeksi laatia perusteltu esitys joka perinpohjaisesti uudistaa Suomen saamelaislainsäädännön, joka poistaa nykyiset epäkohdat ja panee pisteen Suomen alkuperäisväestön eräiden osien syrjinnälle.\nSuomen oman alkuperäiskansapolitiikan saattaminen kestävälle pohjalle on oikeusministeriön, koko hallituksen ja eduskunnan, lyhyesti sanottuna Suomen valtion kansallinen ja kansainvälinen velvollisuus. Jos työryhmän esitys menee sellaisenaan tai vain kosmeettisin korjauksin hallituksen esityksenä eduskunnan käsittelyn, kansanedustajien on syytä muistaa perustuslain 29 § joka kuuluu: "Kansanedustaja on velvollinen toimessaan noudattamaan oikeutta ja totuutta. Hän on siinä velvollinen noudattamaan perustuslakia, eivätkä häntä sido muut määräykset". Saamelaiskäräjälain kyseessä olevan kansanedustajan on osattava oikein arvottaa kansainvälisen ihmisoikeus- ja alkuperäiskansaoikeuden eri säädökset ja myös YK:n eri elinten arvovallaltaan vaihtelevien suositusten todellinen paino.


Helmikoristellut pitsisukat | annajohanna\nTuote sisältää Rakas-sukkien pdf-ohjeen.\nRakas on varpaista varteen neulottava sukka, jota koristaa herkkä pitsin ja kierretyn joustimen mallineule. Jalkaterässä mallineuletta neulotaan vain jalkapöydän päällä, kun kantapään jälkeen kuvio kulkee sukan ympäri.\nM, sopii jalanympärykselle 22 cm\nVole’s nest Twist Sock (75 % merino, 25 % nylon 365 m/100 g), tai muu fingering-vahvuinen lanka.\n4 silmukkamerkkiä, 0.6 mm virkkuukoukku, 8/0-koon siemenhelmiä ja päättelyneula.


Suomi Pohjoismaiden ykkönen ulkoistuksissa - Talous - Uutiset - MTV.fi\nSuomi Pohjoismaiden ykkönen ulkoistuksissa Talous\nJulkaistu 24.11.2005 14:37\nSuomalaisyritykset ulkoistavat selvästi aktiivisemmin toimintojaan ulkopuolisille kuin norjalais- ja ruotsalaisyritykset. Ruotsissa ollaan kuitenkin Suomea enemmän kiinnostuneempia ulkoistamaan toimintoja kaukomaihin. Suomalaiset yritykset ovat kaikkein pisimmällä ulkoistamisessa pohjoismaisista yrityksistä. Kansainvälisen konsultointi- ja palveluyrityksen Accenturen tutkimuksen mukaan noin neljännes suomalaisista yli 400 työntekijän yrityksistä on siirtänyt toimintojaan ulkopuolisille yrityksille laajamittaisesti, mikä on selvästi korkein luku Pohjoismaissa. Suomen ohella vain Tanskassa yritykset ovat lähteneet aktiivisesti mukaan ulkoistamiseen, kertoo Accenturen Suomen tytäryhtiön toimitusjohtaja Juho Malmberg. Mainos (uutinen jatkuu alla)\nRuotsi ja Norja ovat selvästi jäljessä ulkoistuksissa. Ruotsalaiset yritykset ovat kuitenkin suomalaisia yrityksiä kiinnostuneempia ulkoistamaan toimintojaan Intiaan tai muihin kaukomaihin. Suomalaiset yritykset pitäytyvät mieluummin lähialueilla tai kotimaassa, mutta kiinnostus kaukoulkoistukseen on kasvussa myös Suomessa. (MTV3-STT) Luetuimmat: Uutiset\nLadbrokes ei vieläkään saanut pelilupaa Suomeen Uusimmat uutisvideot


VIDEO: Joogaa kasvot nuoremmiksi – katso miten! - Studio55.fi\nVIDEO: Joogaa kasvot nuoremmiksi – katso miten!\nStudio55.fi > Hyvinvointi Julkaistu 01.02.2014 07:15\nYhdysvaltalainen joogaohjaaja Annelise Hagen uskoo, että kasvojoogan avulla voi karistaa ikääntymisen merkkejä.\nKasvoissamme on lihaksia siinä missä muuallakin kehossamme, mutta iän myötä sekä kasvojen iho että lihaksisto menettävät kimmoisuuttaan. Rypistyneitä ja löystyneitä kasvoja voi yrittää kiristellä kirurgian sijaan jumppaamalla.\nYhdysvaltalainen joogaohjaaja Annelise Hagen lupaa tuloksia lempeästi venyttelevällä kasvojoogalla. The Yoga Face -hoito-ohjelman perustanut Hagen uskoo, että jokainen voi kohottaa kasvojaan ja silotella ryppyjään yksinkertaisten harjoitusten avulla.\nKlikkaa yllä olevaa videota ja katso Hagenin ohjeet kasvojen luonnolliseen kohotukseen. Alla olevasta videosta selviää, miten otsaryppyjä voi yrittää silottaa:\nOvatko ongelmasi silmäpussit ja silmäkulmien rypyt? Katso vielä nämä:\nInnostuitko?Hagen pitää kasvojoogatunteja myös yksityisesti Skypen välityksellä.\nMarianne onnistui ilman kauneuskirurgiaa tai täyteaineita – Tyytyväisempi nyt kuin parikymppisenä 9.12.2012


Tulosta sivu - Pelleily ja typerehtiminen foorumilla, mitä tehdään? Pillit pussiin ja soronoo?\nMuut => Naisfutis.net => Aiheen aloitti: sohovi - 09.12.10 - klo:23:12\nOtsikko: Pelleily ja typerehtiminen foorumilla, mitä tehdään? Pillit pussiin ja soronoo?\nKirjoitti: sohovi - 09.12.10 - klo:23:12\nParin kirjoittajan järjestelmällisen kiusaamisen ja kirjoutusurien "lopettamisen" jälkeen todettakoon, että myös meitsu on väsynyt menoon jota viimisen vuoden aikana on Naisfutis.nettiin pesiytynyt.\nMielestäni on absurdia että foorumilla, joka on perustettu, jotta voitaisiin nimenomaisesti keskustella naisfutiksesta ilman häiriköintiä on häiriköitsijöinä itse naisfutiksen parissa toimivia henkilöitä! Ja vielä aikuisia, seuroissa ja liitossa töissä olevia ihmisiä, jotka työskentelevät lasten ja nuorten parissa. -Vanhempia, faneja ja itse pelaajia unohtamatta.\nOlen voinut lähinnä surullisena ja pettyneenä seurata tilanteen kehittymistä. En ole koskaan pitänyt lähtökohtana tiukkaa kuria tai valvontaa, koska lähtökohtaisesti kunkin kirjoittajan pitäisi itse kantaa vastuu kirjoituksistaan ja pystyä arvioimaan niiden sisältöjä ja sanomaa. Toisaalta oikeudenjakaminen on myös haasteellinen tehtävä, jossa ikinä ei voi tyydyttää kaikkia osapuolia. Nyt tilanne on kuitenkin johtanut pisteeseen, jossa sellaista kai pitäisi alkaa harjoittamaan. Minä en halua. Enkä jaksa. On täysin naurettavaa, että ihmisten (siis minun ja Juhanan), jotka on monta vuotta omakustanteisesti rakentaneet sivuston ja hoitaneet sen pystyssä pysymisen pitäisi alkaa jonkinlaisiksi päätoimisiksi nettipoliiseiksi ja oikeudenjakajiksi asioissa, joissa edellä mainitut aikuiset henkilöt menettävät kai kosketuspinnan reaalimaailmaan ja sitä kautta myös hyvän käytöksen perusteisiin. Kirjoittelu muistuttaa enemmän koulukiusaamista kuin keskustelua siitä tärkeimmästä, nais- ja tyttöfutiksesta. Omassa elämässäni seuran lajijaoston puheenjohtajuus, joukkueen manageeraus, pelaaminen kolotusten sallimissa rajoissa ja viimeisimpänä luottamustoimena varajäsenyys piirihallituksessa vievät jo leijonanosan ajasta, jonka voin lajiin allakoida.\nPistetäänkö siis pillit pussiin ja lopetetaan tilaus webbihotellista, vai onko teillä käyttäjinä joitain vaihtoehtoisia malleja ehdottaa? Nyt foorumi ei totisesti palvele tarkotustaan eikä niitä periaatetteita jonka vuoksi se pystyyn laitettiin.\nTakana on kuitenkin jo yli neljä vuotta toimintaa ja lähes 40'000 viestiä Naisfutiksesta. Olisi mielestäni surullista, jos tämä pitäisi näin viheltää poikki...\nOtsikko: Vs: Pelleily ja typerehtiminen foorumilla, mitä tehdään? Pillit pussiin ja soronoo?\nKirjoitti: Giallo e Nero - 09.12.10 - klo:23:26\nLainaus käyttäjältä: sohovi - 09.12.10 - klo:23:12\nFF2:n tapaan voisi ehkä antaa modeoikeuksia joillekuille tervepäisille foorumisteille, jotta pahimmat ylilyönnit saataisiin suitsittua - vaikka nyt aluksi määräaikaisilla bänneillä. Olen samaa mieltä, että foorumin sulkeminen olisi kyllä melkoinen vahinko, sillä onhan täällä paljon sellaista asiaa, jota ei muualta löydä.\nKirjoitti: KKK - 10.12.10 - klo:00:10\nNoita keskusteluja pidempään seuranneena on tehnyt mieli monasti kirjoittaa jotain kärkevää, kuten "lapset, lapset eipäs nyt riidellä". Minuakin on harmittanut, kun keskustelu on kaamoksen myötä äitynyt kovin negatiiviseksi. Kun nuoriso kotona nahistelee, niin kehoitan menemään ulos potkimaan palloa. Auttaisiko se tässäkin tapauksessa?\nKeskustelu ei todellakaan ole monasti ollut kovinkaan rakentavaa. Ehkä jokaisen olisi syytä katsoa peiliin ja miettiä, miksi tällä foorumilla käy ja kirjoittelee. Futisihmiset tuntuvat olevan temperamenttista porukkaa. Foorumilla kuitenkin toivoisi näkevänsä asiallista kirjoittelua ja mielipiteidenvaihtoa mieluummin kuin jatkuvaa kettuilua forumistien välillä.\nToivottavasti tähän löytyy jokin rakentava ratkaisu. Foorumeilla on hyvä olla keskustelujen valvojia, jotka tarvittaessa ojentavat asiattomuuksiin syyllistyneitä.\nKirjoitti: em7sus4 - 10.12.10 - klo:00:29\nYep, olisi kyllä todella harmi jos koko foorumi jouduttaisiin sulkemaan.\nToivon mukaan sitä ei tarvitse tosissaan ruveta edes miettimään!\nOlisi hienoa pystyä kimpassa sopimaan, että jokainen miettii kaksi kertaa mitä ja miten kirjoittaa, mutta koska KKK:n sanoin ollaan aika tempperamenttistä porukkaa ::) , niin en usko että se toimii pitkässä juoksussa kuitenkaan. Siksi hyvä ratkaisu saattaisi olla juuri tuo muutaman modeoikeuden jakaminen. Kunhan ensin löytyy joku täyspäinen. ;D\nEipä tietenkaan haittaa sekään, että jokainen meistä vähän miettii niitä kirjoituksia ja sitä sävyä...\nps. se punainen mielenilmaus edellisessä viestissä ei sitten ollut suunnattu suoraan kenellekään vaan yleisesti tietyntyylisille kommenteille. Pahoittelut, jos oli väärinymmärretty.\nKirjoitti: jalaton - 10.12.10 - klo:01:14\nSohville ja Juhanalle kovat kiitokset forumin pyörittämisestä. Kyllä tätä tulee päivittäin seurattua. Muuta vastaavaa info pakettia kun ei oikein löydy. Noita vaahtoamisia en tosin jaksa lukea eli ehkä siksi eivät niin hirmuisesti häiritse.\nJaksamisia ja jos törmätään niin pullakahvit tarjoan molemmille.\nOtsikko: Vs: Pelleily ja typerehtiminen foorumilla, mitä tehdään? Pillit pussiin ja soron\nKirjoitti: 007 - 10.12.10 - klo:08:56\nItse en kirjoittele juuri ollenkaan, mutta lähes päivittäin tulee luettua kirjoituksia. Toivottavasti löytyisi jokin ratkaisu, millä sivuston saisi pidettyä auki. Tsemppiä ylläpitäjälle! :)\nKirjoitti: Veli Hopea - 10.12.10 - klo:12:54\nÄlkää ihmeessä sulkeko tätä sydeemiä. En tiedä, olenko itse ohittanut kyseiset kiusaamiset, kun en ole niihin niin kiinnittänyt huomiota. Jos itse olen ollut harmiksi lupaan parantaa tapani. :(\nKirjoitti: Egge - 10.12.10 - klo:13:11\nKiitos foorumin ylläpitäjille!\nKiitos useimmille keskustelijoille!\n[Olen itse ns. tyytyväinen foorumin seuraaja.]\nKannattaa muistaa että netissä asiat muuttuvat helposti kovin mustavalkoisiksi. Koska futis on useille meistä sydämen asia, täällä sitten leimahtaa kovinkin helposti. Kun lisäksi osa meistä on asenteeltaan jankkaajia ja äkkivääriä ja ___ (keksi itse), reagoinnit lyövät yli.\nKannattaa myös muistaa, että useimmilla meistä asenne on pohjimmiltaan VILPITÖN.\nSen vuoksi liian ankara puuttuminen tuntuu KOHTUUTTOMALTA.\nEhdotan muutaman diktaattorin viran perustamista keskustelutavan kohtuullistamiseksi.\nAjatelkaa näin: jos tämä olisi (mies)joukkue, ongelma huudettaisiin 5 sentin päästä päin naamaa ja seuraavana päivänä tilanne olisi (useimmiten) ohi.\n-- Esa Kettunen\nKirjoitti: Eki - 10.12.10 - klo:13:38\nLainaus käyttäjältä: Giallo e Nero - 09.12.10 - klo:23:26\nKeisari Neron kanssa täysin samaa mieltä. :peukku_ylos:\nBännit käyttöön ja modetukset selväpäisille forumisteille. Niin se toimii myös tuolla urosten puolella!\nEi tarvi käsitellä kirjoittajia silkkihanskoin siksi, että ollaan tyttöpuolella :)\nEdit: Toisaalta taas, jos pelkää mielenrauhansa menettämistä, ei kannata ajautua loputtomiin keskusteluihin hörhöjen kanssa, joista sitten ei pääse eroon lainkaan.\nKirjoitti: KKK - 10.12.10 - klo:18:54\nLainaus käyttäjältä: Eki - 10.12.10 - klo:13:38\nErityisesti tuolle edit-osiolle :peukku_ylos:\nps. Eiks täällä kuitenkin aika moni kirjoittaja ole mies, joten ei siis tarvita silkkihanskoja. Vai tarvitaanko kuitenkin?\nKirjoitti: sohovi - 12.12.10 - klo:13:17\nLainaus käyttäjältä: KKK - 10.12.10 - klo:18:54\nTuntuu tarvitsevan, koska niin moni mies pahoittaa mielensä ainakin toisten kirjoittelusta. Seurauksena esimerkiksi 24 enemmän ja vähemmän psykoottista privaviestiä mun postilootaan viimisen kahden vuorokauden aikana...\nKirjoitti: KKK - 12.12.10 - klo:13:27\nOtan osaa Sohovi. Öisin kirjoitetut viestit ainakin voisi jättää omaan arvoonsa. Väsyneenä sitä tulee kirjoiteltua helposti, mitä sattuu. ::)\nKirjoitti: defcon1 - 12.12.10 - klo:18:44\nKaikki sympatiani ylläpidolle, te teette arvokasta työtä.\nLähtökohtaisesti olen nettisensuuria vastaan - homman luonteeseen kun kuuluu tietty sekoilu kun puhutaan kiihkeitä tunteita herättävistä asioista kuten futis.\nJos kuitenkin tuntuu että jutut menee ali riman, niin muistaakseni "varoitus -> varoitus -> bänni" oli toimintakaavio.\nIkävää jos joku on kokenut kirjoitukset niin raskaiksi että jättää palstan sen takia.\nKummiskin tähän vielä yksi lainaus tuolta elektroniputkiosastolta:\nLainaus käyttäjältä: sohovi 07.04.10 - klo:19:21\nMikä teitä nyt niin ärsyttää jos joku sekopää terapioi itseään vähän nettifoorumilla. Olkaa lukematta. Mää en raaski laittaa tätä poistoon, niin huikeaa settiä\nKirjoitti: sohovi - 12.12.10 - klo:21:53\nLainaus käyttäjältä: defcon1 - 12.12.10 - klo:18:44\nNiin, elektroniputket eivät kuitenkaan loukkaa minua ihmisenä. Syyttely ja haukkuminen privaviesteillä ja mailitse sen sijaan kyllä.\nKirjoitti: jalaton - 14.12.10 - klo:16:58\nLainaus käyttäjältä: sohovi - 12.12.10 - klo:13:17\nJaksamisia Sohovi... :peukku_ylos: ollaan me herrat välillä säälittäviä... :peukku_alas:\nKirjoitti: taylor - 15.12.10 - klo:22:43\nLainaus käyttäjältä: Veli Hopea - 10.12.10 - klo:12:54\nSamoin. Kivahan tätä on ollut seurata (näköjään 2,5 v. ja 250 viestin verran).\nTotta on, että keskustelun taso, määrä ja myös kohdistuminen itse aiheisiin on laskenut. Ja se on tietysti osallistujien yhteistä aikaansaannosta.\nTopikkeja voisi myös tarvittaessa lukita, jos karataan kokonaan aiheesta tai menee muuten älyttömyyksiin (kuten näin jälkikäteen lukien näyttää tuolla pelaajapörssi-korealaispelaajat topikissa käyneen; sekopäistä meininkiä).\nVaroitus-bänni määräajaksi on tarvittaessa edelleenkin hyvä menettely.\nItsekin varmaan välillä hermostunut, mutta en sentään modeille asiattomia privaviestejä ole sortunut lähettämään. Bänniä vaan niistä!\n...ja jaksamista modeille, hienoa jos löytäisitte apuja kuormaanne jakamaan!\nKirjoitti: Myyrä - 17.12.10 - klo:20:57\nNo uskon että kun kaikki kirjoittajat parantavat itse mukaan luettuna tapojaan. Itsekin olen ehkä välillä liiankin kriittinen ja negatiivinen. Lupaan parantaa tapojani, ja mulle ainakin voi lähettää privaa jos jokin asia pännii. Priva on ehkä parempi lähettää silloin kun asiat kiehuu yli. Tuskin on tarpeellista tosiaankaan näyttää varsinkaan nuorisolle ja pelaajille kun vanhat parrat tappelee. :peukku_ylos:\nKirjoitti: Kristian - 21.12.10 - klo:08:44\nEn ole aikaisemmin huomannut tätä topiikkia. Surullista lukea. Jostain syystä suurin häirikkö ei ole pitkään aikaan kirjoittanut mitään, ja toivottavasti pysyy poissa jatkossakin (nyt en tarkoita Maxia, missä olet, tule takaisin!). Kannatan varoitus-bänniä-systeemiä. Jaksamista sohoville ja Juhanalle. Olen viettänyt täällä 17 päivää,5 tuntia ja 58 minuuttia...Uskomatonta :o\nKirjoitti: triumviri - 21.12.10 - klo:21:37\nLainaus käyttäjältä: Kristian - 21.12.10 - klo:08:44\nJostain syystä suurin häirikkö ei ole pitkään aikaan kirjoittanut mitään, ja toivottavasti pysyy poissa jatkossakin (nyt en tarkoita Maxia, missä olet, tule takaisin!).\nJuuri näin. En tiedä pitäisikö asiasta kiittää paavia vai paholaista, mutta kiitos molemmille.Varmuuden vuoksi.\nKirjoitti: karvapallo - 21.12.10 - klo:21:50\nLainaus käyttäjältä: triumviri - 21.12.10 - klo:21:37\nEiks ne ole sama asia? :o\nKirjoitti: triumviri - 21.12.10 - klo:22:11\nLainaus käyttäjältä: karvapallo - 21.12.10 - klo:21:50\nRiippuu vähän keneltä kysyy.\nKirjoitti: VaasaVasa - 23.12.10 - klo:23:18\nTyökiireitä. (En ole ehtinyt avaamaankaan näitä sivuja.) Loppuselvitys asiasta tulossa.\nMitä minuun tulee, niin kirjoittamassani asiassa olen koko ajan ollut täysin oikeassa. On syvästi valitettavaa, ettei se näytä ketään kiinnostavan. Asiasta josta tuolla toisessa viestiketjussa puhuttiin, sen sääntöjä ei tunneta, ei tiedosteta, ei edes välitetä. Pitäisikö myös tuomitsijoiden kohdata vastaavat asiat itse?\nTuon toisen ketjun väittelyssä Max oli taktisesti älykäs. Onnea!! Joskus (vasta) hyökkäys on paras puolustus. Silloinkin kun on asiassaan täysin väärässä. Max yksinkertaisesti arvioi kuuntelijoiden hoksottimet paremmin kuin minä. (Hyvä Max!)\nKyseinen viestiketju on edelleen auki, sinne voi kirjoittaa. Jokainen voi yrittää ampua tietoni alas, jos asiatiedot siihen riittävät. Sanon suoraan, menestymisen eväitä ei ole! (Joten lopettakaa hyvät ihmiset tunteilu ja olkaa realisteja, analyyttisiä.)\nKuka vielä muistaa (taisi olla 80-luvulla) tv-väittelyn Harri Holkeri vs Kalevi Sorsa? Jossa Holkeri lähti (muka suututtuaan) pois studiosta kesken suoran tv-lähetyksen. Kymmenen vuotta myöhemmin Holkeri tunnusti, että koko juttu oli etukäteen mietitty.\nSilloinkin siinä itse asia unohtui ja kaikki puhuivat vain siitä, että demarit suututtivat Holkerin... joka siis pelkästään taktikoi. Maxin temppu on samanlainen.\nÄlkää huolehtiko, asiantuntija Max tulee vielä takaisin. 8)\nKirjoitti: Matti Lintunen - 23.12.10 - klo:23:35\nItse olen lopettanut käytännössä kirjoittamisen, koska näyttää siltä, että mielipiteilleni ei oikein ole tilaa ja hyväkin keskustelu aika nopeasti kääntyy henkilökohtaisuuksiin ja ei puhuta enää asioista, vaan lillukanvarsista. Ja hyökätään minua tai läheisiäni vastaan - ensimmäinen voisi vielä olla OK (niin kauan kun aihe on mukana), toinen ei koskaan.\nJoskus tuntuu jopa siltä, että nikkini häiritsee keskustelua ja siksi usein jättäydyn pois niistäkin keskusteluista, joissa tuntisin, että sanottavaa olisi.\nOma vapaa-aikani on sen verran arvokasta ja vähäistä, että käytän sen mieluummin muuhun. Luen toki.\nToinen vaikuttaja asia lienee se, että kirjoittajasukupolvi on vaihtunut ja nyt avataan juttuja samoista aiheista kuin 5 vuotta sitten - en minä ainakaan jaksa toistaa sitä mitä silloin sanoin, se on jo foorumeilla.\nKirjoitti: Klose - 24.12.10 - klo:00:15\nkovaksi menee karvapallolta joka näköjään ainoa asiantuntija ent.pallojalassa,mut ei kannata ihmetellä jos ei taaskaan piiriltä tuu kehuja...hyvää joulua vihermustille\nKirjoitti: triumviri - 24.12.10 - klo:09:22\nLainaus käyttäjältä: VaasaVasa - 23.12.10 - klo:23:18\nAaaaargh !. Taas on korkki auennut.\nKirjoitti: sossu - 24.12.10 - klo:14:45\nLainaus käyttäjältä: Matti Lintunen - 23.12.10 - klo:23:35\nKehuksesi voitaneen sanoa, että kirjoituksesi ja arviointisi liittyvät jalkapalloon, eivät niinkään foorumistien kompetenssiin tai koulutukseen tai esim oikeinkirjoitukseen (jota valitettavasti on jopa ylikorostettu myös koulussa!). Toivottavasti me pystymme itseni mukaanlukien keskustelemaan jatkossakin asioista takertumatta henkilökohtaisuuksiin tai pikkuseikkoihin. Olemmehan pääosin aikuisia kohtuullisen itsetunnon omaavia henkilöitä. Yritetään toimia kuten poliitikot: annetaan asioiden riidellä vaikka olemme tietyllä tavalla työtovereita foorumillakin eli haluamme ajaa yhteistä asiaa eli futiksen kehitystä.\nHyvää joulua kaikille keskustelijoille mielipiteistä riippumatta!\nKirjoitti: pallojalassa - 27.12.10 - klo:00:20\nLainaus käyttäjältä: Klose - 24.12.10 - klo:00:15\n"Aaaaargh !. Taas on korkki auennut. "\nKirjoitti: beck - 03.01.11 - klo:22:11\nVähästä aikaa foorumin taas avasin ja luin läpi kertyneet viestit. Sohville ja Juhanalle jaksamista. Tuo mode oikeuksien jakaminen ihan hyvä jottei kaikki olisi teidän vastuulla. Maxille myös gott nytt år.


SM-Ralli - Porilainen automaalaamoyrittäjä Antti Selivaara ajaa nyt toista kauttaan Ralli SM -sarjassa ja nelivetoisten autojen SM2-luokassa. Teknisten vastoinkäymisten m...\nPorilainen automaalaamoyrittäjä Antti Selivaara ajaa nyt toista kauttaan Ralli SM -sarjassa ja nelivetoisten autojen SM2-luokassa. Teknisten vastoinkäymisten myötä kausi alkoi kahdeksannella sijalla, mutta talvikauden vaikeudet eivät vielä siihen hellittäneet.\n- Paremmatkin lähtökohdat on joskus ollut ennen SM-rallia. Työmaalla on meinattu hukkua töihin, ja sitten tulin kipeäksi alkuviikolla. Onneksi olotila on jo tasaantunut, Selivaara raportoi toipilaana.\n- Niinpä nyt on kuskilla vähän sekavat fiilikset. Ei ole pystynyt keskittymään eikä valmistautumaan sellaisella intensiteetillä, jolla olisin halunnut. Ei mitenkään hyvä tilanne!\n- Tunturirallin perusteella voi jo todeta, että sinne kolmen joukkoon tuntuu olevan kovasti tunkua. Kaikki tehdään, mitä voidaan ja lauantaina illalla nähdään mihin se riitti, Selivaara päätti.


Luontokin viettää joulua – ja nämä asiat me ihmiset voisimme siltä oppia - Retkipaikka\nLuontokin viettää joulua – ja nämä asiat me ihmiset voisimme siltä oppia\n23.12.2016 /0 Comments/in Siniset ajatukset /by Jonna Saari\nLuonto on oivallinen paikka hiljentymiselle koska tahansa. Suuren ja kauniin luontomme ansiosta me suomalaiset voimme tavallamme viettää joulua vaikka vuoden jokaisena päivänä.\nTalvisesta luonnosta on hälinä kaukana, mutta ihmiskoteihin stressi ja kiire tunkeutuvat jouluna liian helposti. Ehkä voimmekin oppia luonnolta jotain tärkeää myös joulunvietosta?\nSydäntalvisen luonnon rauha on aitoa ja syvää. Luonto ei kysele, valita eikä vaadi. Se ei ole tyytymätön eikä malttamaton. Se on vain suuri hiljaisuus. Lähde kävelylle – vain askeleesi kuuluvat. Nukkuvan maan voiman voi tuntea jalkojen alla, mutta sen kokemiseksi pitää muistaa pysähtyä ja olla hiljaa.\nHiljaisen maan yllä kuu ja aurinko kulkevat taivaankannen halki päivästä toiseen. Ne valaisevat polkujamme päivin ja öin, ja kenenkään pyytämättä maalaavat taivaan sinen ja purppuran väreihin. Silloin me ihmiset voimme katsoa maisemaa ja huokaista: oi kuinka kaunista!\n3. Hetkessä eläminen\nMaankannen ovat peitelleet pohjoisessa lumi, etelässä pudonneet lehdet. Huolellisesti peiteltynä maa lepää ja voimistuu. Keväällä se puhkeaa jälleen yltäkylläiseen loistoonsa, mutta vielä nyt on hämärää ja hipihiljaista. Maa ei ole malttamaton, se on tyytyväinen juuri tässä hetkessä.\nMaan koloissa kaikkialla ympärillämme nukkuvat karhut, mäyrät, ehkä muumitkin. Mutta maan pinnalla elämä on sinnittelyä: linnut etsivät ruuakseen jyviä ja hirvet risuja ja puunkuorta. Porot kaivavat lunta löytääkseen jäkälää. Eläimet eivät tuhlaa aikaansa miettimällä, kunpa kaikkea olisi enemmän. Ne ovat kiitollisia jokaisesta suupalasta.\nKuva: Minttu Heimovirta\n5. Lupa olla\nLuonto ei pyytele anteeksi sitä, että talvisaikaan kukat eivät kuki eivätkä vedet hehku sinisenä. Se ei pode huonoa omaatuntoa, vaikka kaikki ei ole tiptop kaunista. Maa tuntee oman arvonsa ja lepäilee hyvällä omallatunnolla, miettimättä, mitä muut siitä ajattelevat.\nJoulun jälkeen aurinko alkaa kylvettää maata kirkkaissa säteissään yhä enemmän. Pohjoisimpaan Suomeen sen valo palaa hiljalleen pitkän kaamoksen jälkeen. Pian kuuluu ilmassa jo jäistä vapautuneiden koskien kuohuna, ja kasvit kasvavat kohisten. Joulu on käännekohta, ja pian talven ikihiljaisuus päättyy. Siitä alkaa uusi aika.\nRetkipaikka toivottaa kaikille lukijoilleen rauhaisaa joulua ja onnellista uutta vuotta!\nTags: Jonna Saari, joulu, joulukuu, talvi\nhttps://retkipaikka.fi/wp-content/uploads/2016/12/lapland.jpg 686 1028 Jonna Saari http://i1.wp.com/retkipaikka.fi/vapaa/wp-content/uploads/2015/04/retkipaikka_vaaka.png Jonna Saari2016-12-23 05:34:182016-12-30 10:16:11Luontokin viettää joulua – ja nämä asiat me ihmiset voisimme siltä oppia\nIso murikka – Masalan lohkare, Kirkkonummi Kinkunjämät taipuvat retkiherkuksi: näin valmistuu kinkku-juurespaistos ...


10 syytä kuunnella Motörheadia\n10 syytä lukea Listamediaa!\n24 vitsiä jotka eivät koskaan vanhene!\nEnni Eurab julkaisi uuden sinkun!\nHuolestuttava ilmiö suomalaisten nuorten suosiossa!\nHärski-Miley on rietas taas!\nKadonnut naisartisti teki uuden singlen!\nListamedia haastatteli 11.9.2001 päivän muistavia ihmisiä ja kertoo kaikki vaihtoehtoskenaariot!\nListamedia kysyy yleisön suosikki Markoboy87:ltä "mitä mieltä olet tubeconista noin niin kuin yleensä?"\nListamedia sai kuunnella yksinoikeudella tunnetun räppärin uusimman singlen!\nListamedia sai kuunnella YKSINOIKEUDELLA uuden, tv-stä tutun nais-artesaanin uuden singlen!\nListamedia teki taas tinkimätöntä laatu-työtä; muut mediatalot laahasivat perässä\nListamedian toimittaja "Anneli Auer on syytön"- katso kiistaton todiste!\nMakenzie Schultz antoi tarjoilijalle sata euroa tippiä\nMartti Kallion uusi sinkku "Elukat"- yksinoikeudella Listamediassa!\nMatti Nykänen meni naimisiin!\nOnko nyt ronskia?\nOnko tässä uusi kielinainen? Tällä videolla on jo 61 200 katselukertaa kahdessa päivässä!\nPilvestä lähtenyt nakukuvaskandaali leviää netissä!\nSöpöysvaroitus! Turkiton täydellinen koirarotu.\nTurussa Pitkämäellä kaupalla 800 gramman massiivinen heitto vaa-assa- katso kuvat\nUlkomaalainen naisartisti coveroi Cheekkiä! Katso video!\nUusi muotivillitys villitsee naiset!\nYhden singleen ihme Dittan kuuma sinkku on kerännyt suosiota youtubessa- kuuntele kuuma sinkku "sopimus loppuu tänään" yksinoikeudella Listamediassa!\nAiton amiksen auto:opas\nNainen oli ratissa- tässä seuraukset\nOnko tässä suomen erikoisin parkkipaikka?\nIlluminati saatu jo melkein kiinni! Katso ketkä ovat sen kätyreitä!\nItsenäisyyspäivä- special: Väiski Rogerin salaisen kansion sähköpostit julki!\nJuutalaiset vetivät lähettiläänsä pois!\nKim Jong-Un kadonnut?\nListamedian johtava analyytikko analysoi Hesburger-kohun!\nListamedian johtava analyytikko ennustaa kolmannen mailmansodan- Katso yhtäläisyydet toisen kanssa!\nMiljoonien eurojen lasku! Suomen-juutalaisista tuli kallis ongelma Suomen isänmaalliselle valtiolle!\nNaispareille on tulossa oikeus vahvistaa vanhemmuus puolisolle syntyvään lapseen ilman adoptiota\nPutin uhkaa suomea ydinaseella\nPutin visioi Suomen tulevaisuuden! Katso kuvat!\nSanni Grahn-Laasonen valittiin ympäristöministeriksi!\nStandard & Poor's luokittelee suomen isänmaallisen tasavallan AA+-maaksi\nUuden alkoholilain vaikutukset huolestuttavat valistunutta Kansaa\nVäiski Rogerin eduskuntavaali-kyselykierros! Katso miten puolueet vastasivat kysymykseen: Miten kuvailisitte puoluettanne lyhyesti?\nDemi Lovato meni naimisiin viisivuotiaan kanssa!\nListamedia avasi uuden paitakaupan!\nNainen luulee, että hänet on raiskattu\nOnko miehelläsi seisontaongelmia?\nTähän on tultu! Suomen televisiossa nähtiin transvestiitti!\nUskomatonta! Applen johtaja olikin homo!\nUuuh! Nyt on kuumaa! Tennistähdet Caroline Wozniacki ja Serena Williams julkistivat kuumat bikiniselfiet!\nSää (paina tästä sääpalveluun)\nLumisade yllätti autoilijat-Katso kooste entisistä lumisateista ja lukijoiden kommentit\nUskomatonta! BB julkkis kävi paskalla!\nUudet Putous-tähdet esitellään huomenna! Muistatko nämä hauskat putous-hetket?\nFazer vetää markkinoilta Lakritsirae-suklaan; seassa voi olla muovia!\nHeikki Hurstin toimipisteeseen iskettiin!\nIrakin ja Syyrian lasten koulutustaso noussut! Tässä syy!\nKUIN SUORA LEEVI AND THE LEAVINGS KOPIO! KUUNTELE KAPPALE TÄSTÄ!\nNainen erehtyi numerosta! Todella hauskaa!\nNäin ebola selätetään! Katso video!\nNäin Listamedian päätoimittaja palaa "minulla on suunnitelmia tulevaisuudesta"- katso kuuma video\nTuorehedelmät saattavat olla kuukausia vanhoja! Listamedia selvitti karmean totuuden!\nUusia tutkimustuloksia syömistottumuksista!\nHenna Peltonen ei päässyt Bikini Fitness finaaliin!\nHäkkinen 46 vuotta- muistatko nämä klassiset Häkähetket?\nJules Bianchi joutui sairaalaan- katso kooste lähiaikojen F1-kauhukolareista\nKimi Räikkönen on 35 vuotta! Katso jäisen jäämiehen jäisimmät hetket!\nKun Listamedia tapasi hiihtolegendat Kuha Väkevän ja Larri Seiväsniemen, selvisi jotain erikoista\nListamedia listasi kovimmat pokerinaiset!\nMuistatko vielä- Jäämies vie Lotuksen voittoon!\nNyljetty susikerho tippui sudenkuoppaan!\nRosberg on mailmanmestari!\nRäikkösen auto hajosi Singaporen yössä- Hamilton paalulle\nSusijengi taisteli isän-maalisesti talvisodan hengessä voiton slaaviryöstäjä-ukrainasta!\nSusijengi taisteli jälleen isänmaallisesti!\nTappara-Ässät on käynnissä, miten käy?\n31.10.2014 By: JK\nTodennäköisesti dementiaa sairastanut nuoria nainen erehtyi puhelinnumerosta-kohtalokkain seurauksin.\nNaisen oli tarkoitus tilata pitsaa itselleen ja poikaystävälleen. Nainen soitti kuitenkin vahingossa hätänumeroon. Hätänumerosta vastannut ihminen ei aluksi käsittänyt onko kyseessä pilapuhelu vai todella typerä ihminen. Molemmat arvioista osoittautuivat vääriksi.\nNaisen todettiin sairastavan dementtiaa, jonka takia hän soitti hätänumeroon pitserian sijasta. Hätänumerosta vastannut ihminen laittoi kuitenkin poliisipartion katsomaan, mikä pirinisti sieltä soittelee.\nNaisen ja hänen poikaystävänsä huonoksi onneksi naisen poikaystävä oli juuri ohjeistanut huolellisesti naista puhelimen käytössä. Miehen humalatila koettiin kuitenkin liian suureksi naisen kouluttamiseen ja poliisi vei hänet.\nArvostele 1 2 3 4 5 (4.534)\n©2019 • LISTAMEDIA - suntuubi.com