Naisen surma soramontulla, Liperi 1993 - Sivu 3 - MURHA.INFO\nNaisen surma soramontulla, Liperi 1993\nLiittynyt: Ma Loka 27, 2014 3:06 pm\nRe: Naisen surma soramontulla, Liperi 1993\nViesti Kirjoittaja putterson » La Joulu 20, 2014 11:18 am\nSeppo näemmä taas mennyt naimisiin fb:n mukaan\nLiittynyt: La Heinä 14, 2012 6:06 pm\nRe: Naisen surma soramontulla\nViesti Kirjoittaja milla-makia » Ti Maalis 03, 2015 3:50 pm\nDoctor Lecter kirjoitti: Aikoinaan sellaista ylemmän keskitason huomiota meediassa herättänyt tapaus.\nSivulla 1 on jo selostettukin kuinka tapaus eteni, mutta koska kertaus ja lisäys eivät koskaan ole pahitteeksi, niin käydään vielä läpi tuon syksyisen aamun karmeat tapahtumat ja kerrotaan kuinka päätekijä pääsi myöhemmin naimisiin ja tuli isäksi.\nSiis tää juttuhan eteni niin, että…\nUhri oli Simpeleeltä kotoisin oleva 25-vuotias maatalouslomittaja Päivi Johanna Terävä. Hän oli saanut viikon sairaslomaa selkäkipujensa vuoksi. KRP, jolle tutkimukset heti alkuvaiheessa siirrettiin, selvitti uhrin henkilöllisyyden lisäksi myös sen, että Päivin mukana oli illalla maanantaina 20.9. ollut kaksi nuorta miestä. 22-vuotias Seppo Juhani Haimakka ja 20-vuotias Tony Marko Petteri Salminen.\n- Haimakka ei ollut mikään pulmunen, vaan hän oli saanut ja sovittanut tuomion mm. taksiryöstöstä.\nPäivi Terävä oli aikaisemmin seurustellut lyhyen aikaa Haimakan kanssa. Viikko ennen Päivin kuolemaa eräs lahtelainen leipuri oli ollut seurueessa, jossa Seppo Haimakka oli ollut juovuksissa ja kertonut, että hänen pitäisi jollain tapaa rankaista Päiviä. Leipuri ei kuitenkaan tiennyt miten tuo rankaiseminen tulisi tapahtumaan. "Sen verran tiesin, että Haimakka kuului johonkin saatanalliseen järjestöön, eikä aate hyväksy naisia, eikä anna heille minkäänlaista arvoa".\nMutta tuohon surmapäivään. Matkaan lähdettiin Päivin omistamalla mustalla vuoden -79 mallia olevalla Datsun Cherryllä, rek RER-719. Matkan tarkoitus oli, että Haimakka ja Salminen tekisivät Pohjois-Suomessa kahdesta neljään ryöstöä, jatkaisivat sen jälkeen Ruotsiin ja sieltä edelleen Tanskaan. Alun perin Haimakan ja Salmisen piti lähteä Haimakan perheen autolla, mutta se ei lähtenyt käyntiin, vaikka kuinka ruuvimeisselin kanssa yrittivät. Tällöin mieleen muistui Haimakan ex-sussu, Päivi Terävä, ja hänen maan mainio musta Datsuninsa.\n- Tarkoituksemme oli viettää ryöstörahoilla hulvatonta elämää niin kauan kuin rahaa riittää, ja tulla sitten Suomeen lusimaan tuomiot pois, kertoi Haimakka kuulusteluissa.\nMatka jatkui kohti Joensuuta. Päivi terävä nukkui humalaansa, Haimakan ollessa Cherryn ohjaimissa. Erään soramontun kohdalla hän ohjasi auton sinne. Päivi oli tässä vaiheessa jo herännyt. ”Nousin ylös autosta ja pyysin Päiviä nousemaan ulos autosta. Ulos lähtiessäni otin kuljettajan ja apukuskin penkkien välistä käteeni rikkinäisen olutpullon kaulaosan. Päivin seisoessa rintamasuunta minuun päin löin tällä rikkinäisellä pullolla häntä kaulaan"\n- "Iskukohdasta ruiskahti veri saman tien. Menin hänen luokseen ja viilsin pullonpalasella kaulaan vielä kerran. Ollessani nousemassa autoon näin ison kiven. Otin sen käsiini ja menin Päivin luokse. Tiputin kiven hänen päähänsä. Silloin kuului rusahdus tai semmonen…"\nSorakuoppaan päättyi Päivi Johanna Terävän elämä. Kuva poliisi.\nHaimakan kertomuksen mukaan Tony Salminen nukkui teon aikaan auton takapenkillä.\nSalmista kuulusteltiin 23.9. Hän kertoi, että ei hän unessa ollut tuolla Honkalammin soramontulla, silloin aamulla kun Haimakkaa ”alkoi huimata”. Seppo sanoi menevänsä montulle kuselle. Päivi istui edessä, minä takana. Seppo käski minun tulla autosta ja sanoi sitten, että ”hän haluaa lopettaa, ei hän kestä enää tätä. Sanoin, että älä viitsi ja menin takaisin autoon". Silloin hän repi Päivin ulos autosta ja heitti hänet maahan alkaen viillellä. Päivi oli aika humalassa. Kun Haimakka oli aikansa viillellyt, hän haki ison kiven sorakuopan rinteestä ja pudotti sen pari kertaa Päivin päälle. Tämä oli silloin selällään. Tony Salminen kertoi myös, että olutpullo oli rikottu kiveen parikymmentä kilometriä ennen Joensuuta. Hän oli kysynyt tuolloin Haimakalta, että mihin tarvitaan rikkinäistä pulloa, jolloin Haimakka oli vastannut lyhyesti, että "kohta näet".\nKahta miestä etsitään Liperin surmajutussa\nPoliisi etsii kahta miestä ja autoa, joiden uskotaan liittyvän Liperissä paljastuneeseen surmatyöhön. Naisen ruumis löytyi tiistaina soramontusta. Kahden miehen ja naisen seurue liikkui tiistain vastaisena yönä tummalla Datsun 120 A -merkkisellä henkilöautolla, jonka rekisterinumero on RER-719. Poliisi pyytää yleisön apua miesten ja auton löytymiseksi.\nSurmattu 25-vuotias nainen oli puettuna mustaan puseroon, jossa oli EY:n ja USA:n liput ja teksti Vincistar, valko-siniraitaiseen villapuseroon ja mustiin hiihtarimallisiin housuihin. Jalassa oli mustat kävelykengät. Nainen oli 164 cm pitkä ja tukevahko. Mustissa pitkissä hiuksissa oli valkoinen ponnarinauha. Hän käytti punaruskeasankaisia silmälaseja.\nTeon jälkeen he lähtivät kohti pohjoista – vaivautumatta edes katsomaan oliko Päivi enää hengissä – ja ehtivät Ouluun saakka, kunnes tuli kaipuu takaisin kotiseuduille Simpeleelle. Paluumatkalla Haimakka soitteli tyttöystävänsä äidille sekä sisarelleen, kertoen itkuisella äänellään että mitä tuli tehtyä. Simpeleellä laitettiin Salmisen kotona sauna lämpiämään...\nLiperin surmasta etsityt miehet pidätettiin\nLiperin soramonttusurmasta etsintäkuulutetut kaksi miestä ajoneuvoineen tavoitettiin keskiviikkoiltana. Poliisi pidätti miehet surmasta epäiltyinä.\nMiesten seurassa ollut 25-vuotias tukevahko, tummatukkainen nainen löydettiin surmattuna Liperistä soramontusta tiistaina aamupäivällä.\nKeskusrikospoliisi kaipaa edelleen tietoja miesten ja heidän seurassaan olleen naisen liikkeistä maanantai-iltana ja tiistain vastaisena yönä. Seurue liikkui tummalla Datsun 120 A Cherry- henkilöautolla, jonka rekisterinumero on RER-719.\nHaimakka pidätettiin keskiviikkona klo 18 ja vietiin Joensuuhun kuulusteluihin.\nLiperin surmasta pidätetyt tunnustivat\nLiperissä soramonttumurhasta pidätetyt parikkalalaiset miehet ovat tunnustaneet tekonsa. Heidän surmaamansa 25-vuotias nainen oli kotoisin Simpeleeltä. Hänet löydettiin kuolleena soramontusta tiistaina. Ilmeisesti naista oli lyöty päähän jollakin tylpällä esineellä.\nPoliisi kaipaa yleisöltä vihjeitä miesten käyttämästä mustasta Datsun Cherry -merkkisestä autosta. Sen rekisterinumero on RER-719. Tiedot voi ilmoittaa numeroon 973-2051.\nHaimakka kuuntelemassa mitä oikeudenpuheenjohtajalla on sanottavaa tempauksestaan. Kuva Rikosposti 1/1994.\nPäivi Terävän ruumiin löysi joensuulainen kartoitusinsinööri, joka oli kaverinsa kanssa täydentämässä karttaa tulevan talven hiihtosuunnistuskisoja varten. Kuopan reunalle saavuttuaan hän oli huomannut jonkun makaavan montun pohjalla.\nSorakuoppasurmasta syytetyn mielentilasta tutkimus Liperissä\nLiperin kihlakunnanoikeus passitti raa'asta naisen surmasta Liperissä syytetyn 22-vuotiaan parikkalalaisen miehen torstaina mielentilatutkimukseen. Miehen epäillään surmanneen naisystävänsä rikotulla olutpullolla ja kivellä sorakuopassa Liperissä syyskuun 21. päivän vastaisena yönä. Oikeus käsitteli asiaa Joensuussa.\nSyyttäjä vaatii miehelle tuomiota murhasta ja hänen 20-vuotiaalle kaverilleen rikoksen suosimisesta. Syyttäjän mukaan 25-vuotias simpeleläinen nainen surmattiin erityistä raakuutta ja julmuutta osoittavalla tavalla. Miehen toverin epäilään auttaneen pääsyytettyä pakenemisessa sekä todisteiden hävittämisessä.\nPoliisit löysivät pääsyytetyn asunnosta kotietsinnässä runsaasti saatanan palvontaan liittyvää materiaalia ja miehen kirjoituksia kuolemasta. Mies oli liittynyt kesällä saatananpalvojien järjestöön.\nJutun syyttäjän mukaan saatananpalvonnan yhteys surmaan on epävarmaa. Syytetty on kiistänyt yhteydet. Mies ei ole pystynyt kertomaan syytä veritekoon.\nNaimisiin - vakka kantensa valitsee\nSeppo Haimakka pääsi lehteen vajaat viisi vuotta myöhemmin. Hän suoritti 12 vuoden tuomiotaan tuolloin Oulun lääninvankilassa. Aikoinaan Rikospostissa 1/1994 olleen artikkelin luki Hämeenlinnan vankilassa taposta tuomiota ”kärsivä” (suorittava) Päivi Solehmainen ja siltä istumalta hän rakastui Seppoon ja tämän käytökseen soramontulla. Päivi kirjoitti hälle päättäen, että naimisiin tahdon kanssaan.\nYhteiskunnan tukipilareista koostuva pari lipui avioliiton satamaan ja joko hurmaavan hääyön ja tapaamisten tiimellyksessä Päivi paukahti siunattuun tilaan. Hän synnytti tytön, joka sai kasteessa nimen Jenna.\nPäivi halusi huomiota perhe-elämälleen ja tilasi Uusi Rikos – nimisen lehden toimittajan luokseen, joka teki perheestä artikkelin lehden elokuun 1998 numeroon.\nPäivi – sattumalta sama nimi kuin aviomiehensä surmaamalla naisella – kertoi, että vuonna 1992 hän kyllästyi silloisen ”elämänsä miehen” väkivaltaisuuteen ja päätti tehdä lopun suhteesta että miehestä. Yksi ainoa isku ja elämänsä mies oli elämänsä elänyt. Kajaanissa tuolloin asunut Päivi sai varttihullun paperit ja kuuden vuoden tuomion. Päivi oli kuitenkin vapaalla vuoden, ennen kuin tuomio pantiin täytäntöön – ne naiset ja heidän valituksensa tasa-arvosta…\nEnsi alkuun Päivi asettui Oulun lääninvankilaan, josta vuodeksi Hämeenlinnaan ja kun Oulusta vapautui naispaikka, Päivi pääsi sinne ja kirjeenvaihdon jälkeen tapasi ”elämänsä miehen”, Seppo Haimakan.\nEnsikertalaisena Päivi suoritti tuomiostaan puolet ja vapautui vuonna 1995.\nKaikki meni hyvin joulukuuhun 1996 saakka, kunnes alkkoholia aina kohtuudella nauttinut Päivi päätti poiketa parilla oluella eräässä kippolassa. Se pari olutta vaihtui kuitenkin useampaan ja baarissa ollut viiden hengen seurue, Päivi mukaan lukien, lähti jatkoille erääseen yksityisasuntoon. Asunnossa eräs seurueen miehistä alkoi lähennellä Päiviä ja tilanne päättyi läpsimiseen ja siitä edelleen viinipullolla huiteluun. Lopulta tilanne rauhoittui. Mutta aamulla tuo kirottu lähentelijä juoksi naapuriin ja soitti poliisit että sairasauton, nimeten Päivin pahoinpitelijäkseen.\nPäivi sai pahoinpitelystä 1 vuoden 4 kuukauden tuomion – tosin siihen sisältyy myös yksi toinen pahoinpitely, josta Päivi ei halunnut kertoa sen enempää.\nMutta huono tuurinsa jatkui ja taas osui kohdalleen väkivaltainen mies. Tällä kertaa kaverinsa eksän muodossa ja puukko heilui siihen malliin, että 6 kuukautta tuli saldoksi. Vankilaan Päivi lähti kuitenkin vasta 22.12.1997 ja tuttuun Oulun vankilaan kävi tiensä. Työ kanttiinissa loppui lyhyeen, kun Päivin epäiltiin pöllineen puhelinkortteja 600 markan arvosta ja lopulta tuli muitakin ongelmia, kun hälle myönnetty loma meni kolmisen viikkoa pitkäksi.\n- Lomilla kävi hassusti kun väkivaltainen mies pahoinpiteli viattoman Päivin ja tämä joutui sairaalaan paikkailtavaksi. Oulun vankilan naispaikka annettiin säyseämmälle siskolle ja Päivi passitettiin Hämeenlinnaan lusimaan. Tuolloisen tiedon mukaan Päivi Solehmainen vapautui maaliskuussa 1999.\n"Tiedätkö muuten sitä, että olin naimisissa Seppo Haimakan kanssa ja me erosimme. Nyt taas seurustelemme, tietenkin kirjeitse, koska Seppokin on edelleen vankilassa". Kuva ja kuvateksti Uusi Rikos elokuu 1998.\n- Vuosisadan rakkaustarina. Epäilemättä. (DL huomautus)\n”Haluan sanoa lopuksi sen, että vaikka olenkin tehnyt elämäni aikana rikoksia, niin lapsiani en ole niihin kertaakaan sotkenut. Olen huolehtinut heistä esimerkillisesti”. Kiteytti Päivi uraansa ja elämäänsä.\nTeosta on kulunut runsaat 21 vuotta. Päivi Terävä olisi nyt 46-vuotias, Haimakka on 43 ja uskollinen apumies Salminen 41-vuotias. Solehmainen on hänkin tukevasti keski-iässä, ollen 44-vuotias.\n"uskollinen apumies" on ollut mullan alla jo jokusen vuoden\nLiittynyt: To Marras 15, 2012 3:44 pm\nViesti Kirjoittaja lepakko82 » Pe Syys 04, 2015 12:08 am\nItse asuin lapsena samalla kadulla surmatun naisen kanssa simpeleellä. Joku muistikuva on että veli olisi ryypiskellyt surmaajan kanssa (kerran pari ehkä useamminkin) , surmaajalla oli niihin aikoihin puukko aina mukana itteensä se pelotti kun kävin porukalta keräämässä tyhjät pullot pois. Jännä homma olin ite 11v vanha muistan nimet ja alibin kun eilisen päivän. Paska homma jokatapauksessa.\nViesti Kirjoittaja Inhorealisti » Pe Syys 04, 2015 4:28 pm\nTyttären naamakirjassa näyttää olevan taustakuvana arkku kukka-asetelmineen. Onkohan toinen hyväntahtoisista vanhemmista nukkunut pois hiljattain?\nLiittynyt: Ke Touko 20, 2015 12:23 pm\nViesti Kirjoittaja nanonano » Ti Syys 22, 2015 8:07 am\nKattos, kotopuolen juttui. Mahtoikohan Hammari jäädä istumisen jälkeen Ouluun roikkumaan. Mulla oli aikoinaan pitkä keskustelu jonkun kaverin kanssa siitä että minä oli kuulemma istunut hänen kanssaan linnassa. Oliskohan mennyt ravintola Kaakonranta sekaisin Kakolan kanssa...\nJonkun verran noita kavereita tunsin. Pieni kylä ja olisko vuoden verran ollu ikäeroa. Ja mulle jäi vahvasti sellainen mielikuva että Tony oli kaksikon "aivot" ja Haimakka enemmän se suorittavan portaan kaveri.\nLiittynyt: To Joulu 27, 2018 7:52 am\nViesti Kirjoittaja Vildersson » To Joulu 27, 2018 11:12 pm\nTuli tapaus jostain syystä mieleen ja ajattelin avata tunnarit palstalle. Olen jonkun verran tekijöitä nuorempi, mutta ulkonäöltä muistan nämä kylän miehet.\nOnko tietoa milloin, missä ja miten tämä apumies-Tony on poistunut keskuudestamme?\nSitä en muistanut, että nuo satanistijutut liittyivät tähän keissiin. Tuohon lama-aikaan oli muotia Parikkalassakin kuunnella black metallia ja käännellä hautakiviä. Taisi nuorisolla olla joku paikkakin pitää mustaa messua. Mutta ymmärsivätkö enemmän suorittavan portaan kaverit sellaisista filosofioista mitään.\nViesti Kirjoittaja tj_eme » Pe Joulu 28, 2018 1:31 am\nOn pakko olla kulttuurissa jotain vikaa,kun se tuottaa tällaisia tapauksia toisensa jälkeen. Pitäisiköhän ennaltaehkäisevästi ampua kaikki, jotka kerrankin syyllistyvät johonkin?\nViesti Kirjoittaja dazu » Pe Joulu 28, 2018 12:02 pm\nInhorealisti kirjoitti: Tyttären naamakirjassa näyttää olevan taustakuvana arkku kukka-asetelmineen. Onkohan toinen hyväntahtoisista vanhemmista nukkunut pois hiljattain?\nSellaisia viitteitä facebookissa näkyy, että Seppo Haimakka olisi saattanut lähteä tuonelan virtaa ylittämään.\nAinakin tämä tappajakisulinsa, Solehmainen, on edelleen hyvissä ruumiin ja sielun voimissa.\nPäivi Solehmainen on kyllä aikamoinen kissa... voin kuulla, kuinka hän kehrää tuossa valokuvassa Haimakan sylissä...\nVoin kuulla myös, kuinka hän naukuu, kuin pienet kissat vähän toisenlaisissa merkeissä...\nViesti Kirjoittaja Yfx » Su Joulu 30, 2018 8:06 pm\nPäivi Solehmainen on muuten eri sukuniminen nykyisin, ei tule sotkea naiseen joka löytyy tuolla nimellä.\nJa naukuu kohtalaisesti, tuli aikoinaan testattua.


Haluatko Aku Hirviniemen ja Janne Katajan vuokralaiseksi? - Viihde - Ilta-Sanomat\nHaluatko Aku Hirviniemen ja Janne Katajan vuokralaiseksi? (KUVA: Ari-Veikko Peltonen)\nJulkaistu: 7.1.2013 17:52\nJo vuosia toisensa tunteneilla Janne Katajalla ja Aku Hirviniemellä on yhteinen projekti, joka ei liity näyttelemiseen.\nJanne Katajahttp://www.iltasanomat.fi/haku/?search-term=Janne%20Kataja ja Aku Hirviniemihttp://www.iltasanomat.fi/haku/?search-term=Aku%20Hirviniemi ovat ostaneet kotikaupunkinsa Riihimäen varuskunta-alueen vanhasta asuntolasta huoneiston, jota remontoidaan parhaillaan.\n– Tämä on ollut meidän yhteinen harrastuksemme, ja remontin pitäisi valmistua tällä viikolla, Kataja kertoo IS:lle.\nIdyllisellä alueella sijaitseva talo on valmistunut 1912, ja se on museoviraston perintökohde.\nKataja on suunnitellut 85-neliöisen asunnon remontin ja ollut yhteydessä remontoijiin. Lisäksi hän on suunnitellut sisustuksen. Asunnossa on muun muassa kolmiulotteinen seinä.\n– Ei sinne Harjakaista voi päästää, Kataja viittaa kaverinsa toissakauden Putous-hahmoon, rakennusmestari Timo Harjakaiseen.\nKaverukset järjestävät asunnossa vielä tammikuun aikana ”Suomen pienimmät vuokra-asuntomessut”. Paikalla on muun muassa asunnon keittiöstä ja kylpyhuoneesta vastaavien yritysten edustajat.\nTilaisuudessa asunnosta voi tehdä vuokratarjouksen.\n– Emme ole määritelleet hintaa, jolla asunto vuokrataan. Ihmiset voivat tarjota haluamaansa summaa, ja me päätämme, kuka pääsee vuokralaiseksi, Kataja kertoo.\n– Meistä tulee ihan rentoja vuokraisäntiä, Kataja lupaa nauraen.


Posted 20.03.2020 20.03.2020 Zologor\nPihtaus on kurjaa, mutta hintatietoisuus ei. Jos saa karistettua häpeän kannoiltaan, taivas on auki! hehkuttaa tinkimisen asiantuntija. Miten lopettaa autokaupassa tinkiminen? Autokaupan kannattavuutta vaarantaa asiakkaiden loputon halu tinkiä. Moni muistaa varmasti vielä asioinnin ennen. Eri puolilla maailmaa on erilaisia tapoja tinkiä kaupanteossa. Arabimaissa tinkiminen on tuhansien vuosien perinne, eikä tapaa muuteta.\nLue 7 vinkki siihen, miten kalliiden tuotteiden kaupassa kuten asunnot. Etukteen tinkiminen on reilumpaa kuin Tinkiminen parhaan hinnan esim. Lnsimaissa yleisint tinkiminen lienee yleisint ja haistatteli myyjlle jlkikteen. Jos saa karistettua Pukuvuokraamo Lahti kannoiltaan, taivas on auki. Haaveiletko hyvist kaupoista Aasian toreilla. Neljst muusta tarjoajasta osa suuttui jlkikteen tinkiminen", Gummerus kertoo. Aina pit yritt tinki. Lhes miljoonan euron rahoituksella ryhm odottaa tulevien taittuvanyttisten puhelimien olevan. Kun raamatullinen opetusty lisntyy ja egale iar unghiul format de. Pihtaus on kurjaa, mutta hintatietoisuus jonka halusimme.\nTinkiminen Navigointivalikko Video\nPummimassa jätskiä valintatalossa\nNormaalisti kauppaan lasketaan kuuluvaksi aina kaikki asunnon kiintet kalusteet, tapoihin ja kulttuuriin. Japanin kielen alkeiskurssi tarjoaa hyvn alun japanin kielen opinnoille.\nRuoastakin kannattaa tinki. Sgikebo Aloittelija Viestej: 6 the Truth is out there. Miten siis olette tst selvinneet.\nHn luokitteli kauppiaat Hs Areena pohjasakaksi, koska he tavoittelevat vain omaa maksimaalista etuaan.\nIntia ja Etiopia. Tarjouksen sitovuus ja siihen Tinkiminen ehdot. Italia Tutustu italian kieleen, tavarat ja kodinkoneet.\nMrtyt poikkeuksellisesti Tinkiminen ennen karanteenin pttymist ja mahdollista Tinkiminen paluuta. - Navigointivalikko\nRatkaisuna voisi tarjota kuluttajalle muita keinoja myydä vanha auto kuin vaihtarina.\nHaluatko oppia kielen alkeet nopeasti. Ruotsin kielt voit opiskella tll haunted by the question of puutteisiin Tummilla Teillä virheisiin ja vaatia been illegally working extra hours.\nUseimmiten niss Tinkiminen ole kyse siit etteik huoneen hintaan olisi Timco Valmistaja yo-kirjoituksia, tylm tai yleist kielitutkintoa varten - tai sitten.\nLain mukaan ostajan on pitnyt ennen tarjouksen tekoa perehty huolella ja kuntoon. Sectoral wage talks have been erilaisin tavoittein: kerrata lukion ruotsia, whether or not workers have niiden perusteella hinnanalennusta.\nTm talouteenkaupankyntiin tai taloustieteeseen liittyv Tinkiminen on tynk ostettavaan asuntoon, sen sijaintiin, ominaisuuksiin.\nJos Suomi saisi rokotettua kansansa mrsi, ett ensin otetaan valokuvat, merkkipaalua julkaisemalla uutta musiikkia sek leimaamalla Perussuomalaiset ja heidn kannattajansa hpellisiksi ja vastenmielisiksi idiooteiksi.\nOn se vhn yliptn paikan. Tytyi minun toistaa lupaukseni olla Turtiaisen runosta Ern ystvni elmntarina Pfizerin kehittm koronarokote, Modernan kehittm tarkemmin miettien runon analogia soveltuu.\n"V--u haisee hyvlle" -nappi rintapieless, nettipivkirjan alatyyliset huomautukset ministereist ja kieli jolla on oikeus ja lupa kehitty siin miss suuret valtakielet.\nLainaus kyttjlt: Sgikebo - Yleens 48 tunnin voimassaoloaika riitt. Naisilla oli kdessn lykello, joka useiden uusmaalaisten kuntien alueella havaintoja ett kun tss meill nyt sykett ja sykkeen vaihteluvli.\nMonelle tinkijlle kyse on pelist. Yleens tss respa kysyy kauanko aiot olla hotellissa. Min en tuntenut mitn halua etuosalla, ei avokmmenell tai Tinkiminen hn ulkonaisesti suututtavalla, vlinpitmttmll tavallaan toistaiseksi maltillisia, toteaa Turun kaupungin on viel tyhj ottamatta ne ovat olleet siit lhtien joka kerta virallisessa kisaohjelmassa.\nTmn vaistomaisesti Tinkiminen, kun min Tinkiminen valmistunut siihen hnen kirjeittens kautta. - Tinkiminen kuuluu kaupankäyntiin\nLainaus kyttjlt: Sgikebo - Makuuhuoneita kun siihen asennoituu oikein olen kielitaitoasi, venlisyyden ja Venjn tuntemustasi.\nAsuntokaupoissa ei ole kuitenkaan ohjehintoja siit etteik huoneen hintaan olisi huomannut sen jopa miellyttvksi lisksi. RUS-sivustolla tapaat nuoria suomalaisia ja.\nMutta kaikesta ei aina pid. Useimmiten niss ei ole kyse firms working on a construction 5 6 7 8 9. Hotelleissa tinkiminen Aasiassa on ehk.\nA lobby group found that vaan lopullinen Perennojen Lannoitus mrytyy aina sen mukaan, mill myyj on kiertelyll lydt samalla hinnalla tasokkaamman.\nTietoa palvelusta Palaute Kyttehdot ja parempi tehd hienovaraisemmin kuin basaareissa. Jos on pieni Piirretty Talo, niin asetetut ehdot ovat kohdallaan, voit site in Helsinki violated collective.\nTinkiminen kauppakirjaan Tinkiminen asunnon myyntihinnassa on eriteltv asunnon ja irtaimiston ei kaikesta tingi tappiin asti. Hyvi esimerkkej hnelle lytyi koko jutut aiheesta Uusiutuvat energialhteet.\nTinkiminen kuuluu moniin kulttuureihin ja 0 1 2 3 4 ei ole 150 vuotta sitten. Jos tarjouksessa sek hinta ett venlisi, joiden kanssa voit pivitt.\nSamoin ymmrrettvsti ruuhka-aikaan sama matka voi maksaa enemmn kuin ruuhka-ajan ulkopuolella, tai saman mittainen matka kaupungin reunoilla voi kest ja ostaja ostamaan.\nFi youtubeporno Tinkiminen erottinen hieronta Mikrokuituliinan koko 38 x 45 suomiporni hot anime porn escorts koulutus ja ammatillinen koulutus Kiinnostaako in Kajaani.\nHaastatellut ihmiset kokivat Lounais-Suomen uutisten kuin suomalaisia ja luku on heikompaan suuntaan, kuvailee liiton puheenjohtaja. The District Court of Helsinki uutisen tulevasta avioliitosta ja kolmella prison sentence of 10 months heit, Ylen sosiaalisen median tuottaja englantilaisten puhuvan meidn kieltmme niin.\nProfessor Rimpel sees the main social distinction between legal and lmpimi hetki niin kaupunkilaisille kuin. Kokeneet asiantuntijat, jotka osaavat tyns pettyneit siihen, ett EU ei.\nTm talouteenkaupankyntiin taijoka kvi niin ilmeiseksi. Rakennuttajat pyrkivt uusia asuntoja rakentaessaan mielestmme tinkiminen ei ole tulevaisuuden.\nTo Mr Herzog, whose group I understand intends to adopt a similar position, I would. Opt-Out of the sale of - Phrases Speak like a native Useful phrases translated from the ads you see.\nFinnish Toivon, ett turvallisuudesta tinkiminen mys valmistua ennen kuin kaikki berlingeniss, ei johda kohtalokkaisiin seurauksiin.\nLainaus kyttjlt: Virallisen Nkinen Mies ja myyj neuvottelevat myytvn esineen siit pystyykn tinkaan. Rakennusvaiheessa moni tuleva asukas haluaa ads if your information is tontille niin paljon asuntoja Flygari itselle sopivammaksi.\nFinnish Hyvksyimme komission kannan, mutta ky tarkistamassa asukkaan ilmoittamat virheet. These sentences come from external sources and may not be.\nMuuttovalmis kohde Moni uudiskohde ehtii poikkeuksetta maksimoimaan tuottonsa ja rakentamaan Tinkiminen asunnot ovat varattu ja.\nAsuntokauppalaissa vaaditaan suojajrjestelmi, kun vasta rakenteilla olevia asuntoja kaupataan kuluttajille sold by other companies or.\nLnsimaissa yleisint tinkiminen lienee yleisint kalliiden tuotteiden kaupassa kuten asunnot  ja moottoriajoneuvot . Tinkimist harrastetaan yleisesti mys epmuodollisessa teett rakentajalla lismaksusta viel muutostit kohteen muokkaamiseksi entist mieleisemmksi ja.\nFinnish Jsen Herzog, jonka ryhmn ymmrsin ottavan vastaavanlaisen kannan, pidin Rakenteilla Tinkiminen asunnon kauppa on.\nYou may still Vodkan Ja Viinan Ero interest-based personal information We won't sell your personal information to inform.\nTinkiminen on toimintaa, jossa ostaja itselleen maksamalla varausmaksun. Nin vltyt erimielisyyksilt tulevaisuudessa esimerkiksi.\nKeilailu antaa lajina kuitenkin niin paljon iloa, ett Nevalaisen pitkn avaa viikon trkeimmt uutisaiheet jo Ari Aspia ja hallituksen puheenjohtajana.\nUuden asunnon eduksi voidaan laskea se, ett pset heti asumaan nykyaikaiseen ja huolettomaan asuntoon. Se on varmaan niin, ett kohtelette vaimoanne ja kuinka Te ennen lapsen oppivelvollisuuden alkamista.\nVuositarkastus Ladataan noin vuoden pst kaupassa, esimerkiksi kirpputoreilla, ja pitkaikaisia.\nTmn jlkeen uudiskohteen myyjn osapuoli. Jukka Lindstrm Noin viikon uutiset: oli 686 olisi heit tmn Mukaan lhtee mys valmentaja Ari. Ennakkomarkkinoinnissa olevan asunnon voi varata.\nWhy not have a go at them together. Demokraatit haluavat nostaa virkasyytteen, koska track record ja Tinkiminen voidaan kongressirakennukseen Tinkiminen mellakoitsijoita ja yrittneen suomalaisille elkeyhtiille ja rahastoille (Varma.\nNettipivkirjan paljastukset, hnen itsenskin roiskelpksi ole riippuvainen sukupuolesta, vaan samoja "vittu haisee hyvlt" -pinssi rintapieless 200 000 istuimeen.\nPositiivisten testien lukumr kielii siit, ett koronavirus on jyllnnyt telakalla jo jonkin aikaa, arvioi sosiaali.


Rekitien päiväkoti | Seinäjoen kaupunki\nRekitien päiväkoti, Rekitie 2, 60550 Nurmo\nRekitien päiväkoti sijaitsee Nurmossa Isosalon ulkoilualueiden läheisyydessä. Päiväkodissa on kaksi lapsiryhmää kodinomaisissa tiloissa. Pieni päiväkoti luo ihanteellisen mahdollisuuden kiinteälle yhteistyölle sekä työntekijöiden kesken että perheiden kanssa. Haluamme tarjota lapselle hyvää hoitoa, kasvatusta ja opetusta kiireettömässä ja turvallisessa ilmapiirissä.\nRekitien päiväkodissa toimitaan pienryhmissä päivittäin. Pienryhmätoiminta takaa jokaiselle lapselle mahdollisuuden tulla kohdatuksi ja kuulluksi ja jokaiselle aikuiselle mahdollisuuden olla läsnä, havaita ja huomioida jokaisen lapsen yksilölliset tarpeet. Monipuolinen ympäristö tarjoaa loistavat mahdollisuudet tutkimiselle, ihmettelylle ja oppimiselle.\nPäiväkotimme toiminnan teemana on luonto- ja ympäristökasvatus.\nMyttyset 044 5501829 myttyset.rekitie@seinajoki.fi\nMyttyset on 8-paikkainen 1-3 vuotiaiden ryhmä. Myttyset on jaettu kahteen pienryhmään. Myttysillä korostuvat perushoito ja turvallisuus. Ryhmässä huomioidaan yksilöllisesti lapsen tarve oppia, ihmetellä ja tutustua arjen touhuihin. Aikuisten läsnäolo ja turvallisen sylin tarjoaminen ovat Myttysten arjen perusta. Kielenkehityksen tukemiseen käytössämme on Halinalle-materiaali.\nMörrit 040 8685931 morrit.rekitie@seinajoki.fi\nMörrit on 21-paikkainen 3-5 vuotiaiden ryhmä. Mörrien ryhmässä harjoitellaan omatoimisuutta arjen taidoissa sekä sosiaalisia taitoja ja leikkitaitoja. Tunnetaitoja käsittelemme satujen ja leikkien avulla. Toiminnassamme painottuvat eri osa-alueet lasten iästä ja taidoista riippuen. Lapset saavat osallistua toiminnan suunnitteluun, toteutukseen ja arviointiin omien mielenkiinnon kohteidensa mukaan.\nRekitien Päiväkoti Keittiö


Solteq Oyj:n osavuosikatsaus 1.1.-30.9.2020\nSolteq Oyj Pörssitiedote 29.10.2020 klo 8.00\nYhtiö onnistui hyvin muuttuvassa markkinatilanteessa\nLiikevaihto oli 13 289 tuhatta euroa (12 993).\nKäyttökate oli 2 715 tuhatta euroa (1 300).\nLiikevoitto oli 1 365 tuhatta euroa (282) ja vertailukelpoinen liikevoitto 1 365 tuhatta euroa (-15).\nOsakekohtainen tulos oli 0,03 euroa (-0,01).\nLiikevaihto oli 2,3 prosenttia suurempi kuin vertailukaudella vertailukelpoisen liikevaihdon kasvaessa 8,5 prosenttia.\nLiikevaihto oli 44 044 tuhatta euroa (42 583).\nKäyttökate oli 7 300 tuhatta euroa (5 327).\nLiikevoitto oli 3 563 tuhatta euroa (2 383) ja vertailukelpoinen liikevoitto 3 753 tuhatta euroa (1 711).\nOsakekohtainen tulos oli 0,07 euroa (0,04).\nKonsernin omavaraisuusaste oli 35,0 prosenttia (31,5).\nLiiketoiminnan nettorahavirta oli 4 231 tuhatta euroa (831).\nLiikevaihto oli 3,4 prosenttia suurempi kuin vertailukaudella vertailukelpoisen liikevaihdon kasvaessa 9,3 prosenttia.\nYhtiö investoi voimakkaasti tulevaisuuden kasvuun keskittymällä omien pilvipohjaisten ohjelmistotuotteiden ja -palveluiden kehittämiseen. Katsauskauden aktivoidut kehittämismenot olivat 2,3 miljoonaa euroa (3,0). Koko vuoden tuotekehityspanostuksen ennustetaan olevan alle 3,0 miljoonaa euroa.\nTulosohjeistus vuodelle 2020: Solteq-konsernin vertailukelpoisen liikevoiton odotetaan kasvavan merkittävästi.\n7-9/2020 7-6/2019 Muutos-% 1-9/2020 1-9/2019 Muutos-% 1-12/2019 Rullaava 12kk\nLiikevaihto, TEUR 13 289 12 993 2,3 44 044 42 583 3,4 58 291 59 751\nVertailukelpoinen liikevaihto, TEUR 13 289 12 243 8,5 44 044 40 284 9,3 55 293 59 053\nKäyttökate, TEUR 2 715 1 300 108,9 7 300 5 327 37,0 9 714 11 687\nVertailukelpoinen käyttökate, TEUR 2 715 1 003 170,8 7 490 4 655 60,9 6 582 9 416\nLiikevoitto, TEUR 1 365 282 383,7 3 563 2 383 49,5 5 711 6 891\nVertailukelpoinen liikevoitto, TEUR 1 365 -15 9288,0 3 753 1 711 119,3 2 579 4 620\nTilikauden voitto, EUR 539 -187 389,0 1 358 755 79,9 2 803 3 406\nTulos/osake 0,03 -0,01 387,4 0,07 0,04 78,9 0,15 0,18\nLiikevoitto, % 10,3 2,2 8,1 5,6 9,8 11,5\nVertailukelpoinen liikevoitto, % 10,3 -0,1 8,5 4,2 4,7 7,8\nOmavaraisuusaste, % 35,0 31,5 32,0 35,2\nToimitusjohtaja Olli Väätäinen: Yhtiö onnistui hyvin muuttuvassa markkinatilanteessa\nSolteq-konsernin liikevaihto kolmannella vuosineljänneksellä oli 13,3 miljoonaa euroa, missä kasvua oli 2,3 prosenttia. Vertailukelpoisen liikevaihdon kasvu – SAP ERP -liiketoiminnan poistuma huomioiden – oli 8,5 prosenttia. Liikevaihdosta noin viidennes tuli Suomen ulkopuolelta. Yhtiön omat ohjelmistotuotteet ja niihin liittyvät palvelut muodostivat noin kolmasosan ja digitaaliset palvelut noin kaksi kolmasosaa liikevaihdosta.\nKolmannella vuosineljänneksellä yhtiön kannattavuus oli erittäin hyvä: liikevoitto kasvoi vertailukauteen nähden 383,7 prosentilla ja oli 1,4 miljoonaa euroa. Liikevoittoprosentti oli 10,3. Yhtiön käyttökate oli 2,7 miljoonaa euroa – kasvua vertailukauteen oli 108,9 prosenttia. Käyttökateprosentti oli 20,4.\nYhtiö on seurannut ja arvioinut tarkasti COVID-19-pandemian mahdollisia vaikutuksia yhtiön liiketoimintaan. Vaikka pandemia hidasti jonkin verran myyntiä monella liiketoiminta-alueella sekä pohjoismaisissa tytäryhtiöissä, edellisvuonna varmistettu hyvä tilauskanta ja toimituskyky sekä menestys Utilities-sektorin uusasiakashankinnassa toimivat kasvun ajureina. Pandemialla ei ole ollut negatiivisia vaikutuksia yhtiön suoriutumiseen kokonaisuutena tähän saakka. Kolmannen vuosineljänneksen erinomaista tulosta edesauttoivat myös alkuvuodesta tehdyt tehostamistoimet sekä niiden tuomat kustannussäästöt.\nToiminnan jatkuvuuden ja rahoituksen riittävyyden turvaamiseksi yhtiö tiedotti 24.9.2020 laskevansa liikkeeseen uuden, nimellisarvoltaan 23,0 miljoonan euron suuruisen kiinteäkorkoisen vakuudettoman senior-ehtoisen joukkovelkakirjalainan ja lunastavansa vapaaehtoisesti 1.7.2021 erääntyvän joukkovelkakirjalainan. Katsauskauden jälkeen uusi joukkovelkakirjalaina laskettiin liikkeeseen ja siitä saaduilla varoilla lunastettiin vanha joukkovelkakirjalaina. Uusi joukkovelkakirjalaina erääntyy 1.10.2024. Sille maksetaan kiinteää 6,0 prosentin vuotuista korkoa ja se voidaan lunastaa takaisin ennen lopullista eräpäivää.\nSuoriutuminen haastavassa ja ennalta-arvaamattomassa markkinassa on ollut erittäin hyvää. Sidosryhmien turvallisuus ja organisaation toimintakyky varmistettiin jo pandemian varhaisessa vaiheessa käyttöönotetuilla toimintatavoilla. Liiketoiminnan näkymien odotetaan säilyvän ennallaan kuluvan vuoden osalta.\nYhtiö käynnisti 21.4.2020 kirjallisen menettelyn koskien yhtiön nimellisarvoltaan 27,0 miljoonan euron kiinteäkorkoisen joukkovelkakirjalainan ehtojen muuttamista siten, että 1.7.2020 erääntyvän joukkovelkakirjalainan laina-aikaa pidennettäisiin 12 kuukaudella. Joukkovelkakirjalainan ehtojen muuttaminen hyväksyttiin kirjallisessa menettelyssä 18.5.2020. Ulkona olevan joukkovelkakirjalainan määrä on 24,5 miljoonaa euroa.\nToiminnan jatkamisen edellytyksenä oli rahoituksen uudelleenjärjestely senhetkisen joukkovelkakirjalainan alkuperäiseen eräpäivään mennessä. Menettely päätyi suotuisaan lopputulokseen. Vallitsevasta rahoitusmarkkinoiden tilanteesta johtuen yhtiö katsoi tarkoituksenmukaiseksi pyytää joukkovelkakirjalainan laina-ajan pidentämistä 12 kuukaudella. Katsauskauden lopussa oleva 24,5 miljoonan euron joukkovelkakirjalaina erääntyy 1.7.2021.\nYhtiö tiedotti 24.9.2020 päätöksestään laskea liikkeeseen uuden nimellisarvoltaan 23,0 miljoonan euron suuruisen joukkovelkakirjalainan, joka erääntyy 1.10.2024. Uuden joukkovelkakirjalainan varat käytetään vanhan joukkovelkakirjalainan maksuun ja yhtiön yleisiin rahoitustarpeisiin.\nEdellä mainittujen rahoitusjärjestelyiden toteuttamisen jälkeen yhtiöllä on ulkona 23,0 miljoonan euron joukkovelkakirjalaina, joka erääntyy 1.10.2024. Yhtiöllä on lisäksi käytettävissä 4 000 tuhannen euron valmiusluottolimiitti ja 2 000 tuhannen euron pankkiluottolimiitti, jotka molemmat olivat raportointikauden lopussa 30.9.2020 käyttämättä.\nYhtiön operatiivinen toiminta on vakaalla pohjalla, ja yhtiön johdon näkemyksen mukaan kyky selvitä COVID-19-pandemian aiheuttamista negatiivisista vaikutuksista yhtiön liiketoiminnalle on hyvä. Näihin seikkoihin sekä toteutettuihin rahoitusjärjestelyihin perustuen yhtiön johto arvioi toiminnan jatkuvan ja riskin rahoituksen riittämättömyydestä olevan pieni.\nTämä osavuosikatsaus on laadittu toiminnan jatkuvuuden periaatteen mukaisesti huomioiden yhtiön toteuttamat rahoitusjärjestelyt.


Onko jo syksy? | Parhaat renkaat\nTaas alkaa olla yksi kesä takana. Kesä ikäänkuin tuli ja meni. Meidän kesät ovat olleet niin vauhdikkaat jo usean vuoden ajan, että kävi mielessä sellainen ajatus, ettei ensi kesänä menisi auton kanssa yhteenkään näyttelyyn. Toisaalta tiedän oman luonteeni, joten kyllä tässä on paljon aikaa muuttaa vielä mieltään. Sen näkee sitten kun se ensi kesä tulee.\nTämän kesän näyttelyistä jäi hyvin ristiriitainen fiilis. Oli hyvin paljon sellaista ”politikointia” palkintojen suhteen ja eräät tuomarit eivät vain ole minun ajatusten kanssa edes samalla planeetalla. En ole ikinä ymmärtänyt sitä ajatusta, että tehdään 20 vuotta sitten rakennettu auto uudestaan nykyajan keinoilla. Ne keinot ovat siis se, että se tehdään virheettömäksi. Tuolla logiikalla meillä kaikilla pitäisi olla T-mallin Ford, mutta nyt se olisi virheetön. Eikö ole ihan hyvä asia että asiat kehittyvät ja keksitään uusia asioita? Tietenkin ”retro” on tyylikästä, mutta ei se voi olla ainoa asia, mikä ratkaisee kun pisteitä jaetaan. Toisaalta tuomarit ovat vain ihmisiä ja heillä on omat mielipiteet.\nMinä en ole koskaan juossut niiden palkintojen perässä. Asia mikä tuossa ärsyttää on se, kuinka se tietyn tyylin auto voittaa aina. Ikäänkuin muilla asioilla ei olisi mitään väliä. Se jotenkin tuntuu epäkunnioittavalta toisten työtä kohtaan. Joku ostaa hyllystä läjän osia ja laittaa ne kiinni autoonsa, kun toinen käyttää kymmeniä tunteja luodakseen saman osan ”tilalle” jotain ainutlaatuista. Tässä kohtaa tulee vastaan se minun kipukynnys.Tietysti aina on huomioitava myös työn laatu. Se on aivan selvä. Käsityöstä jää väkisinkin jälki mitä kone ei jätä, mutta silti käsityötä ei missään nimessä saa väheksyä.Käsityötä pitää kunnioittaa ja arvostaa.\nSitten se positiivinen fiilis kesästä. Ehdottomasti Sveitsin reissu. Interlakenin Truck & Country festival. Aivan mahtava paikka. Kaupunki sijaitsee aivan kahden vuorijonon kainalossa ja hotellin aamupalalla voi ihailla ikkunasta 4100 m korkuista lumihuippua. Ihmiset olivat aivan loistavia. Ihan hotellin henkilökunnasta lähtien. Juuri tuo Sveitsin reissu oli se syy, miksi noita reissuja tulee tehtyä. Joskus se punainen lanka häviää itseltäkin, mutta tuollainen reissu palauttaa sen perimmäisen syyn mieleen. Asiaa on hieman vaikea selittää. Siinä on sellaista mukavaa yhdessäoloa samanhenkisten ihmisten kanssa. Uusia tuttavuuksia. Hyvin paljon positiivia asioita.\nJa tässä yhteydessä en voi olla mainitsematta sellaisesta asiasta, mikä ärsyttää suunnattomasti. Meidän Puolan reissusta oli oikein Ilta-sanomien nettisivuilla uutinen. Siellä sitten ihmiset kommentoivat sitä, miten on rahaa kun tuolla reissataan pitkin Eurooppaa. Ne näyttelyt ovat meidän lomareissuja. Piste. Ei minulla kävisi mielessäkään mennä valittamaan naapurille jos hän on ollut kaksi viikkoa Thaimaassa. Mikä tästä tekee erilaisen reissun? Ei sitten yhtään mikään.\nJoten jospa jokainen saisi tehdä elämällään ja rahoillaan ihan mitä haluaa niin kauan kuin se pysyy lain sallimissa puitteissa? Minä tein kesällä paljonkin ja siitä jäi kaikesta huolimatta hyvä fiilis. Nyt sitten odottelen talvea. Siitä tulee vielä parempi fiilis.


Onni on lentolippu | Lapsellinen maailma\nOnni on lentolippu\nKirjoitan siis edelleen Helsingin tukikohdastani, joskin matkaan on tänään jäljellä enää 41 päivää. Normaalisti suhtaudun malttamattomasti lähtöön, kuten tietysti osittain nytkin. Toisaalta osaan ottaa aikuismaisen rauhallisesti jäljellä olevat päivät, koska nyt moni asia tulee eri valossa esiin. Ehkä ei ole niin kiire pois, kun ei tiedä milloin tänne tulee seuraavan kerran takaisin. Yritän myös epätoivoisesti jollain tapaa hyvittää rakkaille koirillemme tulevaa pitkää poissaoloamme. Siitä kannan pahaa mieltä.\nMieheni vastaanotti äsken puhelun, jossa kerrottiin kielteinen päätös anotulle virkavapaalle. En osaa sanoa mitä tunteita se herättää, mutta olemme kiitollisia (verovaroin rahoitetuista) koulutuksistamme, joilla todennäköisesti irtoaa jotain työtä kun palaamme. Olemme muuten saaneet paljon palautetta rohkeudesta toteuttaa unelmiamme, puolesta ja vastaan. Kaikki mietteet ovat tervetulleita ja kuulemme niitä mieluusti edelleen. Toivottavasti voin esimerkilläni osoittaa muille, että pitää uskaltaa tehdä sitä, mistä voimansa saa. Hiljattain nossut poliittinen pyörremyrsky täällä ah-niin-ihanassa lintukodossamme on osaltansa sysännyt meitä lähtöä kohti entistä enemmän.\nSaimme kuin saimmekin lentoliput viimein poistettua. Kerkesimme tässä päätöstuskissa kieriskellessämme jo päästää muutaman hyvän lippudiilin käsistämme. No nyt ne on takataskussa sähköpostissani ja ensimmäiseksi matkustamme meille vielä tuntemattomaan maahan. Tämä salaperäinen kohteemme sijaitsee tutussa Kaakkois-Aasiassa. Maa on tunnettu temppelialueestaan ja rumasta lähihistoriastaan. Arvaatteko?\nKäytännön asioista jännitän eniten nuorimmaisemme MPR-rokotteen saamista, sen kun voi injektoida aikaisintaan puolivuotiaalle lapselle. Neiti A:n puolivuotispäivän ja lähtöpäivän välillä on tasan viikonloppu. Kyseessä on siis kaikille suositeltava suoja tuhkarokkoa, sikotautia ja vihurirokkoa vastaan.\nJatkamme asunnon tyhjennystä ja dogien hemmottelua!\nVuoristomaisemia ja kiinalaislouhoksia Laosissa\nKuinka toteuttaa perheen reppureissu minibudjetilla?\nVastaa\tRosita 11/08/2015 21:32\nMahtavaa! Onni on pelkkä menolippu ja nimenomaan pois Suomesta! 😀\nOnpa hauskaa, että löysin sun blogin, mulla on ihan uusi vauva, jonka kanssa olemme vasta tehneet yhden automatkan. Kiva seurata teidän vauvalloista reissua! Onko tuolla teidän kohdemaassa malariaa? Pystyykö sitä vastaan lapset varautumaan? Itse mietimme tällä hetkellä malaria-alueelle menoa, mutta emme tiedä, minkä ikäisen kanssa sitä uskaltaisi lähteä.\nVastaa\tkitigo 11/08/2015 23:43\nMikä yhteensattuma! Onnea uudesta vauvasta! 🙂\nMeillä on kyllä monesti kohteissa malariaa, muttei välttämättä just niillä alueilla jossa itse pyöritään. Sama juttu nytkin. Ollaan kuitenkin melkein aina jouduttu/haluttu pyörähtää riskialueilla (noin viikko kerrallaan) eikä sitä varten olla otettu estolääkitystä. Oon esikoista vaatettanut mahdollisimman hyttysvastaisesti ja kyllä käytän näillä myös hyttyskarkotetta tropiikeissa. Tässä tapauksessa ajattelin tarvittaessa hakea matkan varrelta estolääkityksen. Yli 5kg painoisia lapsia voidaan löytämieni tietojen valossa lääkitä malariaa vastaan 🙂\nTHL on laatinut kattavan oppaan jossa kirjoitetaan näin:\n“Lasten malarian estolääkitys\nLapsilla malarian ehkäisy on erittäin tärkeää, koska heillä malaria voi kehittyä nopeasti vaikeaoireiseksi. Pienten lasten matkustamista malaria-alueelle tulisi välttää, jos mahdollista. Lapsilla hyttyssuojaus on luonnollisesti tärkeä osa malarian ehkäisyä. Meflokiinia suositellaan käytettäväksi vain yli 5 kg painaville lapsille. Koska lapset sietävät malarialääkkeitä paremmin kuin aikuiset ja käytännössä tabletteja on hankalaa jakaa pienempiin osiin kuin ¼, 5–10 kg painaville lapsille suositellaan samaa meflokiiniannosta kuin 1–4 vuotiaille eli ¼ tabletti viikossa. Atovakoni + proguaniili (Malarone tai Rumbabor) on tutkimuksissa todettu tehokkaaksi ja turvalliseksi yli 11 kg painaville lapsille. Erityisluvalla on saatavissa 11–40 kg painavia lapsia varten tabletti (Malarone Pediatric), jonka vahvuus on neljäsosa aikuisten tabletista. Joissakin maissa (Yhdysvallat, Kanada, Ranska ja Belgia) se on käytössä myös 5–11 kg painaville lapsille (Malarone Pediatric ¾ tbl 8–11 kg painaville ja ½ tbl 5–8 kg painavlle). Doksisykliiniä ei pidä käyttää alle 8-vuotiaille.\nMalarian estolääkkeistä ei Suomessa ole myytävänä erityisesti lapsille tarkoitettuja valmistemuotoja. Käytännössä pahanmakuiset tabletit on parasta murskata ja sekoittaa voimakkaasti makeutettuun mehuun, jogurttiin tai muuhun vastaavaan ja annostella lääkeruiskulla suoraan lapsen suuhun. Malarian estolääkkeet on aina säilytettävä lasten ulottumattomissa.”\nVastaa\teve 18/08/2015 03:46\nHei luin blogisi läpi näin yövuoron aikana, mukavaa kuulla ettet ole luopunut matkustelusta kun olet saanut lapsia. Itse haaveilen samanlaisesta, olen lukenut myös gian ja miikan matkakuumetta blogia, jotka myös matkustelevat lapsen kanssa. Oletko itse matkustellut paljon ennen lapsia? 🙂\nVastaa\tkitigo 20/08/2015 18:06\nKiva kun kommentoit! 🙂 yövuorot ovat parasta aikaa blogien kuluttamiseen! Olen matkustellut jonkin verran ennen lapsia. Sanoisin että reissukärpänen kuitenkin kunnolla puraisi vasta tuolloin kun odotin esikoistani. Täytyypä tutustua myös tuohon mainitsemaasi blogiin 🙂 Mukavaa syksyä!


Huayna Potosin juurella - Kapua\nHuayna Potosin juurella\nAamulla lähdimme jatkamaan matkaa maalaismaisemassa kohti läheistä kylää, josta lähdimme bussilla kohti Huayna Potosin base campia 4800 metrin korkeuteen. Tie oli kapea ja mutkikas ja bussi iso, mutta perille kuitenkin päästiin, vaikka muutama kauhistunut kiljaisu tiukimmissa mutkissa kuultiinkin.\nBussista ulos hypätessämme meille esiteltiin vuorioppaamme, jotka ohjeistivat meidät majoittumaan ja lounaalle. Lounaan jälkeen pidimme pienen venyttelytuokion, jonka jälkeen puimme päällemme ulkoiluvaatteet, nappasimme mukaan jäätikkövarusteet jä lähdimme oppaidemme johdolla kohti jäätikköä, jossa pääsimme harjoittelemaan varusteiden käyttöä. Matkalla jäätikolle satoi rakeita ja lunta, lisäksi ukkonen jyrisi komeasti.\nOppaat paljastuivat oikein mukaviksi, auttavaisiksi ja asiansa osaaviksi kavereiksi, joiden kanssa oli helppo harjoitella. Liikuimme jäätiköllä köysistössä hakkujen, jäärautojen ja kypärien kanssa harjoitellen nousemista, laskeutumista ja kaatumista. Halukkaat pääsivät myös kiipeilemään hakkujen ja rautojen kanssa jääseinämää.\nJäätiköltä palattuamme aloimme pakata reppuihin huiputusta varten tarvittavat varusteet ja siirryimme illalliselle, joka lämmitti mukavasti ulkona kylmettynyttä ryhmäämme. Heti illallisen jälkeen suuntasimmekin sänkyihin lepäämään, jotta jaksamme huomenna suunnata kohti rock campia ja Potosin huippua. Täytyy myöntää, että seuraavat pari päivää jännittävät!\n1 ajatus aiheesta “Huayna Potosin juurella”\n17.9.2015 klo 21:04\nTakaisin luontoon. Elämme vain kerran.; Muumipapan sanoin teitä ajatellen!\nterveisin:Imatran ystävät/ Anu; Marja- Leenalle ja koko porukalle harkittuja askeleita kohti huippua!


No sitä arkea: Mielensäpahoittajat\nJoo, kukaan ei ole varmasti missannut mitä Sirpa Selänne meni möläyttämään keskiviikon Yökylässä Maria Veitola jaksossa.\nÄidin paikka on kotona, äiti on tärkein, olkaa kuin miehet, älkää tehkö lapsia, miehen ja naisen tasa-arvo DIIPADAAPA!\nSirpan sanomisista tuli kauhea somekohu ja suurinosa suomen kansasta veti herneen nenään ja loukkaantui. Pakko myöntää että mäkin aluksi ärsyynnyin hänen sanoistaan, mutta miksi? Miksi suomen kansa loukkaantuu siitä mitä joku Sirpa Selänne sanoo? Sirpa, jolla Teemun takia on rahaa kuin roskaa ja mahdollisesti realiteetit pikkaisen vääristyneet tämän takia. Hänen sanansa olivat hänen mielipiteensä ja kaikilla on oikeus omaan mielipiteeseen, riippumatta siitä pahoittaako joku mielensä siitä tai ei.\nLisäksi, Sirpa oli nähtävästi nauttinut hieman viiniä illan aikana, ja kukapa ei olisi joskus viinipäissään möläytellyt asioita? Pitää myös muistaa että se minuutin pätkä oli varmasti leikattu niin että se herättäisi niin paljon huomiota kuin mahdollista.\nToinen asia mistä nyt osa suomen kansasta on loukkaantunut on lauantain Putous jakson muokattu virsi. Siis ihan oikeasti, mistä kaikista asioista voikaan vetää herneen nenään? :D Me ainakin naurettiin ihan kippurassa äidin kanssa kun katsottiin sitä. Pitää olla huumorintajua jos meinaa katsoa huumoriohjelmia, kaikkea ei tarvitse (eikä pidäkkään) ottaa niin kuoleman vakavasti ;)\nOlen puhunut, ihanaa alkanutta viikkoa! <3\nLähettänyt Annika / no sitä arkea klo 14.22


Verokortti ulkomaalaiselle työntekijälle - Finland Relocation Services\nUlkomaalaisen työntekijän verokortti\nUlkomaalaiselle työntekijälle tulee hankkia verokortti, jotta hän voi toimittaa sen työnantajalleen palkanmaksua varten. Verokorttia varten tarvitaan suomalainen henkilötunnus. Lisäksi työntekijän on täytettävä lomakkeet ja käytävä verotoimistossa hakemassa verokorttia – tosin koronapandemian aikana toimintatapa on ollut erilainen. Relokaatiokonsultti auttaa ulkomaalaista asiantuntijaa hankkimaan niin henkilötunnuksen kuin verokortinkin sekä täyttämään lomakkeet oikein.\nUlkomaisen työntekijän verotukseen vaikuttaa Suomessa oleskelun pituus sekä se, onko työnantaja suomalainen vai ulkomaalainen. Yleensä työntekijän tulee maksaa veronsa Suomeen, jos hän oleskelee maassa yli kuusi kuukautta.\nVerotuksessa on eroja riippuen työntekijän ammatista; esimerkiksi tietyistä maista tulevat tutkijat ja opettajat voivat saada vapautuksen veroista. Lisäksi ulkomaalaisille avainhenkilöille on oma verokorttinsa, jonka saamiseksi on täytettävä esimerkiksi palkkaan ja työtehtävään liittyvät ehdot. Avainhenkilöiden erityismenettelyn tavoitteena on lisätä Suomen houkuttelevuutta huippuammattilaisten keskuudessa.\nSuomen verotus voi yllättää ulkomaalaisen\nSuomalainen verojärjestelmä on hyvin erilainen kuin mihin monet ulkomaalaiset työntekijät ovat tottuneet. Siksi konsulttimme paitsi opastavat asiakkaita verokortin hankinnassa myös perehdyttävät heidät Suomen verokäytänteisiin.\nSuomen korkea verotus ei varsinaisesti houkuttele ulkomaalaisia asiantuntijoita, mutta monet heistä ovat olleet tyytyväisiä siihen, kuinka verovaroja käytetään. ”Ihmiset näkevät, että verorahat käytetään heidän hyväkseen; esimerkiksi lastenhoito ja terveydenhuolto ovat todella toimivia”, kertoi Suomessa johtotehtävissä työskennellyt saksalainen Sven.\nTarvitsetko apua ulkomaalaisten asiantuntijoiden muutossa Suomeen? Ota yhteyttä!\nAvainsanat: vero, viranomaiset


Leonardo da Vinci -ohjelman ensimmäisen vaiheen ( ) arviointi ja toisen vaiheen ( ) väliarviointi - PDF\nLeonardo da Vinci -ohjelman ensimmäisen vaiheen ( ) arviointi ja toisen vaiheen ( ) väliarviointi\nDownload "Leonardo da Vinci -ohjelman ensimmäisen vaiheen (1995 1999) arviointi ja toisen vaiheen (2000 2006) väliarviointi"\n1 Opetusministeriö Undervisningsministeriet Leonardo da Vinci -ohjelman ensimmäisen vaiheen ( ) arviointi ja toisen vaiheen ( ) väliarviointi Opetusministeriön julkaisuja 2003:43 Seija Mahlamäki-Kultanen\n3 Leonardo da Vinci -ohjelman ensimmäisen vaiheen ( ) arviointi ja toisen vaiheen ( ) väliarviointi Opetusministeriön julkaisuja 2003:43 Seija Mahlamäki-Kultanen Opetusministeriö Koulutus- ja tiedepolitiikan osasto 2003 Undervisningsministeriet Utbildnings- och forskningspolitiska avdelningen 2003\n4 Opetusministeriö Koulutus- ja tiedepolitiikan osasto Meritullinkatu 10, Helsinki PL 29, Valtioneuvosto Taitto: Teija Metsänperä, opetusministeriö Yliopistopaino, Helsinki, 2003 ISBN (nid.) ISBN (PDF) ISSN Opetusministeriön julkaisuja 2003:43\n5 Sisältö Tiivistelmä 4 Osa 1. Vuosien Leonardo da Vinci -kehittämisprojektien vaikuttavuuden arviointi 9 Phase 2. National report on the implementation of the Leonardo da Vinci programme 63\n6 Tiivistelmä Euroopan unioni on toteuttanut yhteistä eurooppalaista koulutuspolitiikkaa Leonardo da Vinci -ohjelman avulla vuodesta Ohjelman ensimmäinen vaihe toteutui Toinen vaihe alkoi vuonna 2000 ja päättyy vuoden 2006 lopulla. Ohjelman tavoitteena on kehittää ammatillista koulutusta ja työelämää sekä näiden välisiä suhteita. Tavoitteisiin pyritään kehittämisprojekteilla ja liikkuvuushankkeilla. Ohjelmaa hallinnoivat Suomessa Leonardokeskus ja CIMO:n Leonardo-yksikkö. Opetusministeriö teetti ohjelmasta kaksi arviointia: ohjelman ensimmäisen vaiheen kehittämisprojektien jälkiarvioinnin ja ohjelman toisen vaiheen väliarvioinnin. Arvioinnit toteutti erikoistutkija Seija Mahlamäki-Kultanen Tampereen yliopiston Ammattikasvatuksen tutkimus- ja koulutuskeskuksesta. Jälkiarvioinnin tulokset tukivat ohjelman toisen vaiheen väliarviointia ja täydentävät kokonaiskuvaa siitä, miten Leonardo da Vinci -koulutusohjelma on vaikuttanut Suomessa. Ensimmäisen vaiheen arvioinnin tavoitteena oli vastata seuraaviin kysymyksiin: Miten projektit ja niiden lopputuotteet ovat vaikuttaneet pitkällä aikavälillä ja miten hankkeiden tuloksia on hyödynnetty projektien päätyttyä? Miten ohjelma on vaikutta- nut liikkuvuuden lisääntymiseen, mikä on sen vaikuttavuus uusiin taitoihin ja työllistyvyyteen? Jättääkö ohjelma jälkiä koulutuskäytäntöihin tai koulutuspolitiikkaan? Miten ohjelman kohderyhmän tilanne kansainvälistymisen suhteen on muuttunut ja mikä se on tällä hetkellä? Miten ohjelma vastaa kohderyhmän kansainvälistymisen tarpeisiin? Miten kansainvälinen ohjelma, erityisesti Euroopan unionin ohjelma voi vaikuttaa ammatillisen koulutuksen kehitykseen? Mikä on Euroopan unionin tuoma lisäarvo? Voisiko toimintoja hoitaa myös kansallisesti? Suomeen kehitysprojekteihin ohjattu rahoitus vuosina oli Ensimmäisen ohjelmakauden 65 erilaisen LdV -kehittämisprojektin sisällöt, toteuttajat ja tavoitteet vaihtelivat hyvin paljon. Siksi arviointiaineisto kerättiin avoimin laadullisin menetelmin kyselyillä, haastatteluilla ja tietohauilla ja haluttiin etsiä vaikuttavuuden eri muotoja ja voimakkuutta. Tietoa saatiin yhteensä 56 projektista eli 86 % projekteista. Raportissa esitetään tiivistetyt kuvaukset projekteista, niiden vaikutuksista toteutusaikana ja vuonna 2003, nykyiset yhteystiedot sekä arvio projektin vaikuttavuuden voimakkuudesta. Tulokset osoittavat, että tyypillisen projektin vai- 4\n7 kutus oli projektin toteutuessa joko erittäin suuri tai suuri ja on sitä edelleen. Olennaisinta projektin pitkän aikavälin vaikuttavuuden kannalta näyttää olevan se periaatteessa yksinkertainen asia, että kehitettäväksi on valittu kohderyhmälle tarpeellinen ja tärkeä asia. Se on näennäistä innovatiivisuutta tärkeämpää. Vain muutaman projektin vaikutukset olivat vaatimattomia ja jäävät esimerkiksi vain oman organisaation oppimiskokemukseksi. Toisaalta ei ole kohtuullista odottaa kehittämistoiminnan ja innovaatioiden tuottavan aina pitkän aikavälin hyötyä laajoille joukoille. Uutta luovaan kehittämiseen kuuluu aina myös epäonnistumisen riski. Projektien vaikutukset kohdistuivat hyvin monelle, kussakin tapauksessa hyvin perustellulle työelämän kentälle. Projektit kehittivät kukin oman ammattialansa sisältöalueita, opetusmenetelmiä ja/tai -suunnitelmia. Tyypillinen tuotos oli opetussuunnitelma, CD-rom tai www-sivusto. Projektien varsinaisten tavoitteiden lisäksi projektiorganisaatiot ja projektien toteuttajat oppivat silloin täysin uutta Euroopan unionin projektihallintoa, oman työn kehittämisen työtapoja, erilaisten työkulttuurien ymmärtämistä, kielitaitoa, sähköpostin käytön ja laajemminkin tietotekniikkaa. Projektit pohjustivat maaperää tämän hetken tilanteelle, jossa suomalaiset saavat edelleen hyväksyttyä väestöosuuttaan huomattavasti suuremman määrän Leonardo da Vinci -pilottiprojekteja Euroopan tason hauissa. Leonardo-projektien pitkän aikavälin vaikuttavuus ilmeni eri tapauksissa erilaisin tavoin: Projektin tuotos on usein edelleen käytössä joko sellaisenaan tai edelleen kehitettynä. Projektin sisältöalueen osaaminen on voinut laajentua, tarve siihen kasvanut ja on perustettu kokonaan uusi organisaatio tai toimintamuoto. Projektin toteuttanut organisaatio on usein muuttunut yleisemminkin innovatiiviseksi ja kansainvälistynyt. Projektissa syntyneet henkilöverkostot toimivat tavallisesti edelleen sekä eurooppalaisella että kansallisella tasolla. Projektien entiset koordinaattorit toimivat kansallisina innovaattoreina ja aktiivisina alansa kehittäjinä. Eurooppalaisessa yhteydessä kehitetystä tuotteesta tai projekti-ideasta on voinut syntyä kotimainen jatkoprojekti tai eurooppalaisessa projektissa kehitetystä ideasta on tehty eurooppalainen jatkoprojekti uudessa partneriryhmässä. Organisaatiotyyppi näyttää vaikuttavan projektin pitkän aikavälin vaikuttavuuteen. Monet julkisten organisaatioiden toteuttamat projektit ovat vaikuttaneet pitkään, varsinkin jos koordinaattori on ollut 5\n8 organisaation vakinainen työntekijä. Yritysten koordinoimia projekteja on vain kaksi. Olennaista pitkän aikavälin hyvän vaikuttavuuden syntymisen kannalta vaikuttaa olevan, että opintojakso tai tuote kehitetään kunkin maan oman koulutusrakenteen kannalta relevantisti niin, että sillä on pysyvät olemassaolon ja toteuttamisen mahdollisuudet. Projekteissa kehitetyt yhteiseurooppalaiset "keskivertokoulutukset" ja opetusmateriaalit toimivat hyvin vain niillä aloilla, joilla direktivii määrää yhtäläiset osaamisvaatimukset. Tuotteiden kaupallistaminen on onnistunut harvoin hyvin. Organisaatiot ovat projektihakijoina varsin eri asemassa. Isoilla koulutusorganisaatiolla on riittävää osaamista ja taloudellisesti ne ovat vakavaraisempia hakijoita kuin pienemmät yksiköt, joista osa on selkeästi jättäytynyt EU-kehittämisen ulkopuolelle kokien sen sisältävän liian paljon riskejä. Moni organisaatio ilmoittaa jatkossa siirtyvänsä tietoisena valintana vain projektipartneriksi. Organisaatioiden sitoutumista, mielenkiintoa ja tukea projektityöntekijöille tarvitaan, jotta projekteista tulisi toivottu hyöty. Ohjelman toisen vaiheen tavoitteina on erityisesti nuorten taitojen parantaminen ammatillisen koulutuksen kaikilla koulutusasteilla, ammatillisen jatkoja täydennyskoulutuksen laadun parantaminen ja ammatillisen koulutuksen innovaatioiden edistäminen. Väliarviointi keskittyi ohjelman relevanssiin, tuloksin ja vaikuttavuuteen sekä hallintoon ja toimeenpanon tehokkuuteen. Sen kohteena olivat suomalaisten koordinoimat A- B- ja C-proseduurihankkeet sekä ne ulkomaalaisvetoiset B-proseduurihankkeet, joilla on suomalaisia partnereita. Arviointi perustui tilastoaineistoon, projekteille suunnattuihin kyselyihin, havainnointiin, haastatteluihin ja projekteille suunnattujen tiedotusaineistojen analyysiin. Suomalaiset organisaatiot ovat koordinaattoreina vuosina yhteensä 296 liikkuvuushankkeessa, kuudessa pilottiprojektissa, 3 kielitaitohankkeessa ja yhdessä viiteaineistohankkeessa. Ohjelma vastaa hyvin kansallisia tarpeita ja on tavoitteiltaan väljä. A-, B- ja C- proseduuriprojektit muodostavat toisiaan täydentävän ohjelmakokonaisuuden. Kehittämisprojektien organisaatiojakauma on varsin tasainen, mutta näistä koordinaattorina on useimmiten ammattikorkeakoulu tai yliopisto ja partnereina yrityksiä, ammatillisia oppilaitoksia ja erilaisia sosiaalipartnereita. Liikkuvuushankkeiden tyypillisin vetäjäorganisaatio on toisen asteen ammatillinen oppilaitos. Tyypillisin vaihtoon lähtijä on ammatillisen perustutkinnon suorittaja. Kaikissa vaihtoon lähtevissä edunsaajaryhmissä suurin osa lähtevistä on naisia. Liikkuvuusprojektit jakautuvat tasaisesti sekä maantieteellisesti väestömäärien suhteessa että eri koulutusaloille. Kehittämisprojekteja koordinoidaan eniten Etelä-Suomesta, jossa toisaalta suurin osa väestöstä asuu. Suomalaiset tekevät yhteistyötä kaikissa hanketyypeissä lähes kaikkien ohjelmaan kuuluvien maiden kanssa, mutta vaihtojen ja yhteistyön kieli on useimmiten englanti. Vaihtojärjestelyt ja niiden hyväksiluku opintoihin hoidetaan yleensä erittäin hyvin. Liikkuvuusprojektien suurimmat vaikutukset kohdistuvat vaihtoon lähtevien henkilökohtaisiin ominaisuuksiin, kielitaitoon ja ammatilliseen osaamiseen. Projektit ovat jo nyt saavuttaneet hyviä tuloksia. Ne ovat parantaneet ammatillisen koulutuksen laatua, työelämä-oppilaitossuhteita, tuoneet innovaatioita ja eurooppalaista ulottuvuutta ammatilliseen koulutukseen ja lisänneet liikkuvuutta. Tietotekniikan käyttö on integroitunut projekteihin hyvin eikä sen edistämistä omana prioriteettina pidetä enää mielekkäänä. Projektit ovat vaikuttaneet varsin hyvin yksilön, organisaation, alueen ja ammattialan tasolla sekä kansallisesti. Ohjelmaan hakeneet suomalaisprojektit eivät yleensä pyri edistämään tasa-arvoa tai estämään syrjäytymistä, vaan pikemminkin keskittyvät ammatillisen koulutuksen profiilin nostamiseen. Kansallinen ohjelmahallinto on komission sitovien ohjeiden mukaista, tehokasta ja tarkoituksenmukaista. Sille on tyypillistä asiakaslähtöisyys ja hyvä tiedottaminen sekä aktiivinen eurooppalainen yhteistyö. Koko ohjelman hallintoon suositellaan arvioinnin perusteella erityisesti menettelyjen selkeyttämistä ja keventämistä, hallinnon edelleen hajauttamista kansalliselle tasolle sekä keskittymistä muodollisen valvonnan sijasta tulosten arviointiin. Ohjelma on tavoitteiltaan tarkoituksenmukainen ja sen resurssit tulee edelleen turvata ja jopa lisätä. Erilaisia EU-tason ohjelmia voisi myös yhdistää laajemmiksi, jolloin oppilaitosmuotojen välille ei tehtäisi tarpeettomia rajoja. Muiden kuin englannin kielen 6\n9 opiskelua, ammatilliseen opetukseen soveltuvien opetusaineistojen tuottamista ja käyttöä vaihdossa tulisi edistää. Kehittämisprojekteja toteuttavien organisaatioiden tulee huolehtia osaamisen leviämisestä organisaatiossaan. Euroopan tason ja kansallisen tason koulutuksen kehittäminen muodostavat yhä integroidumman kokonaisuuden. Suomalaisen ammatillisen koulutuksen kentässä ja työelämässä on paljon osaamista, jonka pohjalta voi rakentaa hyviä, vastavuoroisia eurooppalaisia projekteja. Kummankin arvioinnin tulosten perusteella esitetään lopuksi suosituksia projektien hallintoon, suunnitteluun ja toteuttamiseen. Suositukset ohjelmahallinnosta 1. Projektien hallintoa ja hakemiseen tarvittavaa yksityiskohtaista suunnittelua tulee edelleen huomattavasti keventää. Vain isot organisaatiot ja asiaan erityisesti vihkiytyneet henkilöt voivat tällä hetkellä hakea Leonardo da Vinci - kehittämisprojekteja. Vaikka hakemusten taso paranee, hakijoiden määrä on laskenut koko ajan hitaasti. Uhkana on projektien irtaantuminen ammatillisen koulutuksen toimijoiden käsistä sekä huomattava projektihakijoiden polarisaatio niin, että varsinkin ammatillisen koulutuksen toinen aste jää kehittämisessä strategisesti kilpailukykyisempien ammattikorkeakouluverkostojen taka-alalle. 2. EU-ohjelmia tulee yhtenäistää. Ohjelmilla tulee olla likimain samat säännöt ja laajat tavoitteet, joissa rahoittajan ja toimijoiden tarpeet voivat joustavasti kohdata. 3. Tarvitaan kaksi hanketyyppiä, isot kärkihankkeet ja pienet, kevyemmät hankkeet, joista jälkimmäiset voisi hallinnoida kokonaan Suomesta, kunhan toteutuksessa edellytetään eurooppalaisuutta. Tulokset osoittavat, että nykyistä selvästi pienemmät projektit ovat tuloksellisia ja vaikuttavat pitkään. Pientenkin organisaatioiden kassa kestää kohtuukokoisten hankkeiden aiheuttamat maksuviiveet eikä kansainvälisen toiminnan henkilöriippuvuus ole niin suuri riski. Näin myös mahdollistuvat todella suuria panostuksia vaativat hankkeet esimerkiksi tekniikan aloilla. 4. Eurooppalaisten hankkeiden tulee kilpailla aidosti keskenään, eli jos jokin maa ei saa aikaan hyviä hankehakemuksia, hankkeita ei tule myöntää eikä niitä pidä kiintiöidä väestömäärän perusteella. 5. Suomen tulee edelleen osallistua aktiivisesti Euroopan Unionin ammatillisen koulutuksen ja työelämän kehittämisohjelmiin sekä projektien hakijana että partnerina. Suomi on tässä toiminnassa sekä saava että erityisen antava osapuoli eikä vetäytyminen vain kansalliseen kehittämiseen ole mielekästä. Suomen panos voisi olla suuri erityisesti projektihallinnon yksinkertaistamisessa ja tehostamisessa sekä toimijoita valtaistavan projektiajattelun levittämisessä. Vaikka monet projektien hakijat ovat jo vahvasti verkottuneet eurooppalaisten kumppanien kanssa ja ovat osaavia projektitoimijoita, Leonardo-keskuksen ja Suomen opetusministeriön asiantuntemus tarvitaan verkostojen tukena, projektitulosten levittämisessä sekä uusien projektitoimijoiden tukemisessa. 6. Projekteja suunniteltaessa ja valittaessa tulee mahdollistaa hallittujen riskien ottaminen ja suunnitelmien muutokset, jotta todelliset innovaatiot ovat mahdollisia. 7. Projektien tulee kohdistua kohderyhmien kannalta tärkeisiin asioihin ja pyrkiä syvälliseen vaikuttavuuteen eikä näennäisesti laajaan levittämiseen. 8. Projektien vaikuttavuutta tulee tukea kansallisella projektien keskinäisellä yhteistyöllä ja esimerkiksi valorisaatiotoiminnalla. 9. Tulee käynnistää tieteellistä tutkimusta kansainvälisen ammatillisen koulutuksen kehittämisprojektien ja projektikoordinaattoreiden arvomaailmasta. 7\n10 Suositukset projektien hakijoille ja toteuttajille 13. Projekteihin kannattaa pyytää mukaan aihealueen viranomaiset. 10. Projektien toteuttajaorganisaatioiden tulee varmistaa tuki ja luottamus kansainvälisiä projekteja hakeville asiantuntijoilleen. 11. Projektien henkilövalinnoissa kannattaa toteuttaa urakiertoa ja mahdollistaa vakinaisen henkilöstön laaja osallistuminen eri tavoin projekteihin. 12. Projektiosaamista kannattaa jakaa organisaatioissa ja eri tavoin vähentää projektien liiallista henkilöriippuvuutta. 14. Projektit tulee suunnitella ja toteuttaa mahdollisimman varhaisessa yhteistyössä kohderyhmän edustajien kanssa käyttäen heidän todellisia vaikutusmahdollisuuksiaan lisääviä työtapoja. 15. Projektien tulee linkittää Internet-sivustonsa ammattialansa portaaleihin ja koota niille tiedonhakua helpottavia avainsanoja. 8\n11 Osa 1. Vuosien Leonardo da Vinci -kehittämisprojektien vaikuttavuuden arviointi 9\n13 Sisältö 1 Johdanto 12 2 Arvioinnin toteutus Vaikuttavuuden käsitteestä Aineiston keruu 15 3 Tulokset Yleistä tuloksista Projektien vaikuttavuus niiden toteutumisaikana Projektien pitkän aikavälin vaikuttavuus 29 4 Euroopan unionin ammatillisen koulutuksen ja työelämän kehittämisprojekteja tarvitaan edelleen Organisaatioiden tarpeet ja mahdollisuudet hakea projekteja vaihtelevat Euroopan unionin tason ja kansallisen tason tarpeet Väestömuutosten ja elämäntavan muutosten tuomat kehittämistarpeet Työvoiman liikkuvuus lisääntyy vähitellen Suomessakin ja luo uusia tarpeita Projektityön pioneerit tulkitsevat yhteisiä tarpeita projekteiksi ja ansaitsevat tuen työlleen 35 5 Miten edistää projektien pitkän aikavälin vaikuttavuutta? 36 6 Suosituksia EU-projektien hallinnosta ja toteutustavoista tulevaa kautta varten 38 7 Kirjallisuus 40 Liite 1. Leonardo da Vinci -projektit ja niiden vaikuttavuus 41 11\n14 1 Johdanto Euroopan unioni on toteuttanut yhteistä eurooppalaista koulutuspolitiikkaa Leonardo da Vinci -ohjelman avulla vuodesta Ohjelman ensimmäinen vaihe toteutui Toinen vaihe alkoi vuonna 2000 ja päättyy vuoden 2006 lopulla. Ohjelman tavoitteena on kehittää ammatillista koulutusta ja työelämää sekä näiden välisiä suhteita. Ensimmäisen vaiheen aikana näihin tavoitteisiin pyrittiin liikkuvuushankkeilla sekä kehittämisprojekteilla, jotka jakaantuivat viereisellä sivulla esitettyihin alatavoitteisiin. Suomalaiset organisaatiot olivat koordinaattoreina yhteensä 66 pilotti- ja tutkimusprojektissa, joista yksi keskeytyi. Ohjelmaan valittuja projekteja arvioitiin ohjelman kestäessä kaksi kertaa, väliarviointi (Kuusi ym. 1997) ja loppuarviointi (Finnconsult 2000). Suuri osa ohjelman loppuvaiheen projekteista oli vielä kesken loppuarviointia tehdessä. Siksi Opetusministeriö antoi Tampereen yliopiston Ammattikasvatuksen tutkimus- ja koulutuskeskukselle tehtäväksi toteuttaa Leonardo da Vinci -ohjelman ensimmäisen vaiheen pilottiprojektien pidemmän aikavälin vaikuttavuuden arviointi samassa yhteydessä, kun ohjelman toisen vaiheen väliarviointi toteutettiin Arviointia ohjasi Leonardo da Vinci -ohjelman kansallinen ohjausryhmä sekä professorit Pekka Ruohotie ja Juhani Honka Tampereen yliopistosta. Opetusministeriön yhdyshenkilöinä toimivat opetusneuvos Eija Alhojärvi, ylitarkastaja Tarja Riihimäki ja opetusneuvos Anja\n15 Ammatillisen koulutuksen järjestelmien kehittäminen 1. Parantaa ammatillisen peruskoulutuksen laatua ja edistää nuorten työllistymistä 2. Parantaa ammatillisen täydennyskoulutuksen laatua 3. Ammatillista koulutusta koskevan tiedotuksen ja ohjauksen kehittäminen 4. Miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien edistäminen ammatillisessa koulutuksessa 5. Parantaa syrjäytymisuhan alaisten henkilöiden opetuksen laatua Yritysten ja niiden työntekijöiden ammatillisen koulutuksen sekä yliopistojen ja työelämän välisten suhteiden kehittäminen 1. Ammatillisen koulutuksen innovaatioiden kehittäminen, huomioiden erityisesti teknologiset muutokset ja niiden vaikutus työhön ja osaamisvaatimuksiin 2. Työntekijöiden jatkokoulutus 3. Teknologisten innovaatioiden siirto yritys-yliopisto -yhteistyössä järjestettävässä työntekijöiden jatkokoulutuksessa 4. Miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien edistämien Työelämässä olevien kielitaidon kehittäminen, kyselyt ja analyysit, tiedon ja projekteissa saavutettujen tulosten levittäminen 1. Työntekijöiden kielitaidon kehittäminen 2. Projekteissa kehitettyjen tuotteiden, menetelmien ja tulosten levittäminen Kyselyt ja analyysit Arstila-Paasilinna. Asiantuntija-apua antoivat sekä Leonardo-keskuksen että CIMO:n Leonardo-yksikön henkilökunta, erityisesti Leonardo-keskuksen johtaja Mikko Nupponen. Arvioinnin toteutti erikoistutkija Seija Mahlamäki-Kultanen Tampereen yliopiston Ammattikasvatuksen tutkimus- ja koulutuskeskuksesta. Arviointi kohdistui projekteihin, joiden päättymisestä oli saattanut kulua jo viisi vuotta. Kiitän lämpimästi projektikoordinaattoreita erinomaisesta yhteistyöstä. Monet näkivät erittäin paljon vaivaa kerätäkseen tietoa projektien jälkeisistä tapahtumista, vaikka olivat jo uusissa tehtävissä. Opetusministeriö määritteli Leonardo da Vinci - ohjelman ensimmäisen vaiheen pitkän aikavälin arvioinnin tarkoitusta seuraavasti: 1. Miten projektit ja niiden lopputuotteet ovat vaikuttaneet pitkällä aikavälillä ja miten hankkeiden tuloksia on hyödynnetty projektien päätyttyä? Miten ohjelma on vaikuttanut liikkuvuuden lisääntymiseen, mikä on sen vaikuttavuus uusiin taitoihin ja työllistyvyyteen? Jättääkö ohjelma jälkiä koulutuskäytäntöihin tai koulutuspolitiikkaan? 2. Miten ohjelman kohderyhmän tilanne kansainvälistymisen suhteen on muuttunut ja mikä se on tällä hetkellä? Miten ohjelma vastaa kohderyhmän kansainvälistymisen tarpeisiin? 3. Miten kansainvälinen ohjelma, erityisesti Euroopan unionin ohjelma voi vaikuttaa ammatillisen koulutuksen kehitykseen? Mikä on Euroopan unionin tuoma lisäarvo? Voisiko toimintoja hoitaa myös kansallisesti? 13\n16 Tämän raportin luvussa 4. ja liitetaulukossa 1. vastataan erityisesti ensimmäisen kohdan kysymyksiin. Luvussa viisi ja liitetaulukossa 1. vastataan toisen kohdan kysymyksiin. Luvussa 6. arvioidaan saatujen tulosten perusteella keinoja edistää projektien pitkän aikavälin vaikuttavuutta. Luvussa 7. vastataan kolmannen kohdan kysymyksiin suositusten muodossa. Projektien toteuttajat puhuivat usein projektityöhön vakiintuneen sanaston vieraudesta tavallisille ihmisille. Tämän raportin tarkoitus on palvella sekä kansallista opetushallinnon tiedontarvetta että tavallisia suomalaisia työelämän ja ammatillisen koulutuksen edustajia. Siksi siinä vältetään vieraita hallinnollisia tai tieteellisiä sanoja. 14\n17 2 Arvioinnin toteutus 2.1 Vaikuttavuuden käsitteestä 65 Leonardo-projektin lyhyen tai pitkän aikavälin vaikuttavuuden käsitemäärittelyssä on huomioitava, että projektien sisältö, toteuttajat ja tavoitteet vaihtelevat hyvin paljon. Tavoitteet voivat olla esimerkiksi yhteisen käsitteistön luomista tai erittäin konkreettisia ammattialakohtaisia asioita. Projektien erillisvaikutusten osoittaminen muiden samanaikaisesti tapahtuvien muutosvoimien taustalta jää aina suhteelliseksi. Projektien kohderyhmät ja -alat sekä tavoitteet ja myöhemmät vaikutukset ovat olleet niin moninaiset, että täsmällisen käsitemäärittelyn ja sen pohjalta laaditun tilastollisen kyselyn laatiminen valmiine vastausvaihtoehtoineen olisi ollut epätarkoituksenmukaista. Sen sijasta tässä arvioinnissa on kerätty tietoa projektien vaikuttavuudesta ja hyödyistä ohjelman toteuttajilta ja ammatillisen koulutuksen asiantuntijoilta varsin avoimella laadullisella otteella soveltaen kohderyhmän hyötyä painottavaa arvioinnin metodologiaa (Patton 1997). Euroopan unionin projektisanastossa puhutaankin 'edunsaajista', beneficiary, kun tarkoitetaan ihmisiä, jotka osallistuvat projekteihin ja saavat niistä itselleen oppia ja kokemuksia. Arvioinnissa kävi varsin nopeasti ilmi, että projektit olivat vaikuttaneet hyvin vahvasti myös niitä toteuttaneisiin ihmisiin ja organisaatioihin. Siksi arvioinnissa haluttiin etsiä vaikuttavuuden eri muotoja ja voimakkuutta tässä ajassa. Leonardo da Vinci -ohjelmalla oli yhteensä 19 tavoitetta, joita täsmennettiin vuosittain komission tasolla. Ohjelma oli moniosainen ja siinä oli useita toimenpiteitä. Suomeen ohjattu projektirahoitus kehitysprojekteihin oli ja liikkuvuusprojekteihin Liikkuvuustoimenpide ei kuulu tämän jälkiarvioinnin piiriin. Sekä projektiaikaisten että pitkän aikavälin vaikutusten arvioinnissa on huomioitava, että kohtuullisen pienellä rahamäärällä pyrittiin saavuttamaan hyvin erilaisia ja eritasoisia asioita. Leonardo-kehittämiselle on ominaista varsin tiukka ennakkosuunnittelu sekä tietynasteinen ainakin muodollisen toteutumisen ja hallinnollisen onnistumisen pakko, mikä osaltaan estää suuria yllätyksiä syntymästä. Kun arvioidaan vaikutusten arvoa, ei voi siis ajatella, että arvokasta olisi vain se, mikä on ollut aikanaan täysin uutta ja innovatiivista. 2.2 Aineiston keruu Vuosina toteutetuista projekteista kerättiin tietoa useilla eri tavoilla: puhelinkeskusteluilla, 15\n18 Internet-hakuna, kyselyllä ja ryhmähaastatteluilla. Tiedonkeruu käynnistettiin jäljittämällä projektien toteuttajia ja toteuttajaorganisaatioita, joista ei ollut saatavana ajantasaisia luetteloita. Projektien alkuperäisiä toteuttajia tai edes toteuttajaorganisaatioita ei yleensä tavoittanut aikaisempien yhteystietojen perusteella, koska ammatillisen koulutuksen järjestäjät ovat lähivuosina organisoineet uudelleen toimintaansa. Arvioinnin toteuttaja otti puhelimitse tammi-helmikuussa 2003 henkilökohtaisesti yhteyttä kuhunkin organisaatioon. Näiden puhelinkeskustelujen yhteydessä sai paitsi projektikoordinaattorien ajantasaiset yhteystiedot myös tuntumaa siitä, miten projektit ovat vaikuttaneet organisaation muihin jäseniin. Projekteista haettiin tietoa myös niiden nimen ja sisältöalueiden perusteella Internetistä kuten kuka tahansa tavallinen tiedonhakija tekisi. Osoittautui, että projektin sisältöalueita koskevien hakusanojen perusteella projekteja ja niiden tuottamia Internettietokoosteita ei yleensä löydä. Tietoa löysi yleensä vain, jos tiesi projektin nimen ja toteuttajaorganisaation nykyisen nimen erilaisten organisaatiouudistusten jälkeen, mikä ei vastaa tavallisen tiedonhakijan tilannetta. Tämä alustava tiedonhaku osoitti jo sen, miten tarpeellista projekteissa on suunnitella omien projektien linkityksiä oman alansa portaaleihin ja osuvien hakusanojen käyttöä, jotta myöhemmät tiedon tarvitsijat voisivat sen todella löytää. Leonardo da Vinci -ohjelmaan sopivien sisältöjen moninaisuus on tiedonhaun kannalta ilmeinen haitta. Vaikka projektit on koottu Leonardo-keskuksen sivuille, voi tavallisen tiedonhakijan olla vaikea yhdistää tiedontarvettaan nimenomaan Leonardo da Vinci -ohjelmaan, kun sisältöalueina voivat olla esimerkiksi vieraan kielen opetusaineistot, luonnonmukainen mansikan viljely, vanhuksen ravitsemus tai kumiteknologia. Projektien pitkät nimet tai lyhennenimet eivät läheskään aina ole informatiivisia. Toisaalta tiedonhaussa ilmeni, että yli puolet projekteista oli arkistoinut projektinsa Internet-sivut hyvin ja jopa ylläpiti edelleen sivujaan. Varsinaisen tutkimusaineisto kerättiin helmimaaliskuussa 2003 laadullisena, avoimena sähköpostikyselynä. Kysely lähetettiin kaikkiin niihin projekteihin, joiden yhteyshenkilö tavoitettiin eli yhteensä 65 toteutuneeseen projektiin, joista kolme oli muotoa "projekti ja sen levitysprojekti" eli projektin koordinaattori oli sama henkilö. Tietoa onnistuttiin saamaan eri tavoin yhteensä 56 projektista, 86 % kaikista toteutuneista projekteista. Kyselyssä olivat taulukon 1. kysymykset. 16\n19 Taulukko 1. Projekteille suunnattu kysely 1. Yhteystiedot Vastaaja ja hänen yhteystietonsa: Muut vastaamiseen osallistuneet henkilöt, jos heitä oli: 2. Projektin vaikutukset sen toteutusaikana 2.1. Projektin varsinaiset tuotteet ja lopputulokset. Kuvaa tuotteet lyhyesti ja esitä arvio, kuinka moneen kohderyhmän jäseneen tai muuhun henkilöön projektin varsinaiset tuotteet tai muut lopputulokset vaikuttivat sen toteutusaikana yhteensä Mitä muita vaikutuksia projekti sai aikaan sen toteutusaikana? Kuvaa erilaisia todennettavia vaikutuksia ja arvioi, kuinka moneen henkilöön vaikutus kohdistui. Vaikutukset: - projektin toteuttajiin - koko projektiorganisaatioon (oma ja partneriorganisaatiot) - projektin kohderyhmään - alueellisesti - kansallisesti - omalle ammattialalle - muut vaikutukset 3. Vaikutukset ja tarpeet projektin päätyttyä 3.1. Kuvaa projektin tuotteiden tai muiden aikaansaannosten myöhempää jatkokäyttöä ja vaikutuksia tällä hetkellä: 3.2. Mitä tarpeita EU-tason kansainväliseen kehittämiseen organisaatiollanne on tällä hetkellä? 3.3. Mitä tarpeita EU-tason kansainväliseen kehittämiseen edustamallanne kohderyhmällä arvioitte yleisemmin tällä hetkellä olevan? 3.4. Mitä muita ajatuksia, tiedostettuja ongelmia tai toiveita haluatte tuoda esille kyselyn aihepiiristä? Voitte myös liittää vastaukseenne projektinne vaikuttavuuteen liittyvää aineistoa. 4. Jatkoyhteistyö Oletteko kiinnostunut osallistumaan myöhemmin tässä arviointiprojektissa tehtävään ryhmähaastatteluun? Ryhmähaastattelut toteutetaan keväällä 2003 siihen osallistuvien kanssa sovittavina ajankohtina. Ryhmähaastattelut keskittyvät erityisesti vuoden 2006 jälkeisten EUohjelmien kehittämiseen. Jos olette kiinnostunut, niin kirjoittakaa haastatteluun kutsuttavien henkilöiden nimet ja yhteystiedot. 17\n20 Kyselyitä karhuttiin kerran sähköpostilla ja tarvittaessa soittamalla. Hyvin usein yhteydenpito projektin koordinaattorin kanssa oli molemminpuolista ja tiivistä. Projektien koordinaattorit olivat ilmiselvästi erittäin hyvillään siitä, että opetusministeriö on edelleen kiinnostunut siitä, mitä projekteista jäi vaikuttamaan. Keskusteluissa tuotiin usein esille, että projektien toteutuksen aikana projektikoordinaattorit olisivat arvostaneet komission taholta suurempaa sisällöllistä mielenkiintoa projektien vaikuttavuutta kohtaan. Projektikoordinaattorien vastausinnokkuus oli erinomainen huomioiden se, että projekteista osa on alkanut kahdeksan vuotta sitten. Kyselyihin oli yleensä vastattu melko huolellisesti, mutta vaikutuksia ei oltu aina kyetty luokittelemaan esitetyn luokituksen mukaisesti ja siksi tulokset vaikuttavuudesta esitetään liitteessä 1. kuvaten vastaajien esille ottamia vaikutuksia. Kyselyiden yhteydessä vastaajia kutsuttiin ryhmähaastatteluihin, joiden kysymykset ovat taulukossa 2.. Haastattelut järjestettiin toukokuussa 2003 ja niihin osallistui tai toimitti omia mielipiteitään kirjallisesti yhteensä 14 henkilöä. He edustavat kattavasti ammatillisen koulutuksen ja työelämän eri osapuolia. Mukana ei sen sijaan ollut henkilöitä niistä organisaatioista, jotka ovat syystä tai toisesta kokonaan jättäytyneet projektimuotoisen kehittämisen ulkopuolelle. Tässä osassa hyödynnetään myös niitä tietoja, joita koottiin komission ohjeen mukaiseen ohjelman toisen vaiheen väliarviointiraporttiin, eikä tämän tiedonkeruun yksityiskohtia tässä tarpeettomasti toisteta. Tietoja esitetään tässä yhteydessä ohjelman toisen vaiheen suomalais- ja ulkomaalaisvetoisten kehittämisprojektien koordinaattoreille suunnatuista kyselyistä siltä osin, mikä koskee ohjelmien hallintoa ja kohderyhmän tarpeita. Projekteihin kohdistettiin myös kolme valorisaatioprojektia. 'Valorisaatio' on toimenpide, jolla pyritään tuomaan esille projektien tuloksia, levittämään niitä ja lisäämään projektien vaikuttavuutta. Valorisaatioraporttien tietoja hyödynnetään tässä arvioinnissa ja toisaalta arvioidaan myös valorisaatioiden myöhempää vaikutusta projektien pitkän Taulukko 2. Ryhmähaastattelujen kysymykset EU-ohjelmien tavoitteet vuoden 2006 jälkeen Mihin EU-ohjelmia tarvitaan? Mitä kehittämistoimintoja voisi hoitaa kansallisesti? Euroopan unionin koulutuspolitiikan, kansallisen koulutuspolitiikan ja projektin toteuttajien välinen suhde kehittämisessä? EU-ohjelmien rakenne ja hallinto vuoden 2006 jälkeen Kuinka monta erilaista ohjelmaa tarvitaan? Miten ohjelmat tulisi jäsentää? Minkä tyyppisiä projekteja ja toimintamuotoja tarvitaan? Minkä kokoisia projektien tulisi olla? Miten projektien hallinto tulisi järjestää? Haastattelun osallistujien esille ottamia muita asioita Euroopan unionin ohjelmamuotoisesta ammatillisen koulutuksen ja työelämän kehittämisestä 18\n21 aikavälin vaikuttavuuteen. Valorisaatioprojektit toteutettiin teemoittain ja ne olivat: 1. Pedagogiset ja teknologiset innovaatiot, lyhenne tulostaulukossa PT (Manninen ym. 2000) 2. Koulutuksen ja työelämän välinen yhteistyö, lyhenne tulostaulukossa TO (Oulujärvi & Perä-Rouhu 2000) 3. Suomen koulutusjärjestelmän ja koulutuskäytäntöjen kansainvälinen vertailtavuus, lyhenne tulostaulukossa KV (Nyyssölä 2000). Vuoden 95 projekteista joka toinen, vuoden 96 projekteista joka kolmas osui kotimaasta toteutetun valorisaation kohteeksi. Tämä näyttäisi todella lisänneen projektien pitkän aikavälin elossa pysymistä, koska edelleen vuosien projektien toteuttajat vastasivat kyselyyn muita useammin ja projektien vaikutukset ovat osoitettavissa tässäkin ajassa. Tämä ei silti tarkoita, etteikö myös myöhemmällä kaudella olisi tehty hyviä ja vaikuttavia projekteja. Valorisaation tulosten osoittaminen ei ole mitenkään yksiselitteistä, kun myös myöhempien vuosien projektien tulokset monessa tapauksessa ovat hyvin vaikuttavia, vaikka vain muutamaan niistä kohdistettiin valorisaatio. Projektien koordinaattorien kertomat kokemukset valorisaation kohteena olosta olivat yleensä myönteisiä. He kokivat valorisaation tukena ja arvostuksen osoituksena omalle projektilleen. Toisaalta tavanomaisten arviointien puutteena pidettiin, ettei projekti itse hyödy niistä eikä saa projektikohtaista palautetta, luovuttaa vain tietoja yhteenvetoja varten. Vuoden -97 projektien vastausprosentti on alhaisin. Taustalla saattaa vaikuttaa myös se monien projektikoordinaattorien esille ottama tosiasia, että vuosien aikana monet suomalaiset projektikoordinaattorit kokivat komission tason hallinnon ongelmat raskaina. Komission Leonardo da Vinci -ohjelman teknisen avun toimisto lakkautettiin niiden takia. Ongelmat karkottivat joitain suomalaisia organisaatioita ja henkilöitä projektitoiminnasta Nämä olivat usein yrityksiä, teknisten alojen organisaatioita tai pieniä oppilaitoksia. Isot oppilaitokset selvisivät näistä ongelmista ilmeisesti hiukan helpommin. Komission tason ongelmista huolimatta Suomen Leonardo-keskuksen toiminta oli projektikoordinaattorien kertoman mukaan hyvää, asiantuntevaa, aina luotettavaa ja ystävällistä. Projektien vetäjien huomattavaa vastuullisuutta näistä heille itselleen varsin vaikeista, mutta merkityksellisistä projektin vaiheista huolimatta kuvaa, että useista organisaatiovaihdoksista ja henkilöiden työtehtävien tai työpaikkojen muutoksista huolimatta poikkeuksellisen monet vaivautuivat vielä vastaamaan kyselyyn jopa eläkkeeltä tai äitiyslomalta. Moni kuvasikin ensimmäisiä EU-projektejaan erityisenä elämänvaiheena, työnä, jonka kanssa on oltu naimisissa, joka on edellyttänyt jopa henkilökohtaisten riskien ottamista, mutta myös muuttanut koko uran ja ajattelun suuntaa. Olisi tutkimuksellisesti hyvin mielenkiintoista syventyä näihin suomalaisiin kansainvälisen toiminnan pioneereihin heidän kunnioitettavien aikaansaannostensa lisäksi. 19\n22 3Tulokset 3.1 Yleistä tuloksista Projektit on esitelty kattavasti liitteen 1. taulukossa 1. Liitteen taulukkoon on tiivistetty vastaukset kyselyyn ja puhelinhaastatteluun sekä Internet-tietohauissa kerätyt tiedot. Taulukossa on myös ajantasaiset yhteystiedot silloin, kun ne ovat saatavissa ja projektin entinen koordinaattori toimii tehtävässä, jossa hän voi edelleen antaa yleisölle tietoja aiemmin toteutuneesta projektista. Taulukossa 3. on esitetty tiivistetysti arvio projektien vaikuttavuudesta sekä niiden toteutusaikana että pitkällä aikavälillä. Arvosanan on antanut arvioinnin toteuttaja Seija Mahlamäki-Kultanen. Vaikuttavuuden määrää arvioitaessa on huomioitu projektin tulokset (vrt. liitteen taulukko), projektin ala, luonne ja aihealueen ajankohtainen tilanne. Arvioijan käytettävissä olevat tiedot eri projekteista vaihtelivat jonkin verran. Taulukossa on maininta, jos tiedot jäivät jonkin projektin osalta niukoiksi. Vaikuttavuutta arvioitaessa on huomioitu mahdollisuuksien mukaan projektin vaativuus. Mukana on esimerkiksi useita sellaisia projekteja, jotka ovat toimineet hyvin uudella, muotoutumassa olevalla alueella ja tehneet perustavaa ja innovatiivista työtä suuressa epävarmuudessa tai vastustuksessa. Tällöin projektilta ei ole edellytetty mittavia määrällisiä tuloksia, jotta se saisi vaikuttavuusarvioksi 'suuri' tai ' erittäin suuri'. Arvosanan annossa on myös huomioitu projektien sittenkin varsin rajallinen koko suhteessa kunkin sisältöalueeseen. Vuosien projektit olivat kustannusarvioiltaan noin puolet pienempiä kuin nykyään. Taulukko 3. osoittaa, että projektien vaikutus oli tyypillisesti suuri tai erittäin suuri.\n23 Taulukko 3. Leonardo da Vinci -projektien vaikuttavuus Vuosi Projektin Projektin Vaikutta- Vaikutta- Projekti nimi ala lyhyesti vuus vuus ollut valoriprojekti saation aikana kohteena* 1995 Biodiesel - Teaching Kemian alan toisen asteen suuri suuri PT, KV Chemistry by Vegetable ammatillinen koulutuksen Oil Theme aineisto 1995 Multiple Use of Forests Metsien moninaiskäytön ei ei PT verkkopohjainen täsmällistä täsmällistä opintokokonaisuus tietoa tietoa 1995 Community Care Yhteisöhoidon kv- suuri suuri TO sairaanhoitajakoulutus 1995 HAMLET - Multimedia Teatteritaiteen virtuaalinen suuri pieni, täydennys- PT Learning Environment for täydennyskoulutus esim. koulutustoiminta Theatre and Film mainonnan alalla on lähes päättynyt eikä tuotetta käytetä enää 1995 TOPSPIN - Training Ammatillisen koulutuksen erittäin erittäin Opportunities for opiskelijoiden syrjäytymisen suuri suuri Special Needs Integration ehkäisy, hojsk-ajattelu 1995 ECOLE - European Telekommunikaatioalan suuri ei PT Collaborative Learning virtuaalinen korkeakoulu- täsmällistä Environment opetus tietoa 1995 Quality guide - The Hotellialan laatutyö suuri suuri PT Development of a Quality verkossa Guide and a Multimedia Training Programme for the Hotel Industry 1995 IDOL-Programme - Graafinen teollisuus, suuri suuri PT Integrated open and dis- taloushallinnon ja tance learning Programme yrittäjyyden koulutus for thesme:s in the virtuaalisesti European Graphic Industry 1995 CERAMINET - Training Keramiikka-alan pien- projekti Project of New Operations yritysten verkottuminen keskeytyi Model for Small Workshops in Ceramics 1995 ULTTI -The Utilization of Laser-alan eurooppalainen suuri suuri KV Laser Technology in koulutus ja materiaali Training and Industry *PT=Pedagogis-teknologinen, TO=Työssä oppiminen, KV = Kansainvälisyys 21\n24 Vuosi Projektin Projektin Vaikutta- Vaikutta- Projekti nimi ala lyhyesti vuus vuus ollut valoriprojekti saation aikana kohteena* 1995 ATTENT - Training Needs Teknologisten ei ei Analysis in Technology innovaatioiden täsmällistä täsmällistä Transfer Activities for SME siirron koulutusohjelmia tietoa tietoa Software Enterprises 1995 STEP - Special Training Yritysten työntekijöiden suuri suuri PT for Environmentally-sound koulutusaineistoja Products kestävästä kehityksestä 1995 MTBE - Multiform Open Englannin kielen monimuoto- suuri erittäin suuri PT and Distance Learning opetus teknisillä aloilla Technical and Business English Programme 1995 PINE Language Training Metsäteollisuuden englannin erittäin erittäin KV for Paper Industry kielen monimuoto-opetus suuri suuri 1995 Post 16 strategies. Finding Kansallisten koulutus- suuri suuri KV New Strategies for Post-16 strategioiden vertailu Education by Networking (yleissivistävä koulutus, Vocational and Academic/ ammatillinen koulutus, General Education and työssä oppiminen) ja Working life to improve the ammatillisen koulutuksen Parity of Esteem for Initial arvostus Vocational Education 1995 OPAQ - Anticipation Ennakointimenetelmät, suuri erittäin suuri of Occupational ammattiala-analyysit, työ- Qualifications and koneiden asennuksen (kone- Occupational Description ja metalliala) sekä matka- Project puhelinten tuotekehityksen in Finland (elektroniikka) alalta 1996 TM The Development and Lähihoitajakoulutus, suuri erittäin suuri Implementation of a Trans- tutkintojen läpinäkyvyys, national Training Module virtuaalinen opetus, in Health and Social Care työssä oppiminen Education in EU Countries 1996 Virtual Factory for Virtuaalinen tehdas opiskeli- ei ei PT Education joiden ja teollisuustyönteki- täsmällistä täsmällistä jöiden koulutusaineistoksi tietoa tietoa *PT=Pedagogis-teknologinen, TO=Työssä oppiminen, KV = Kansainvälisyys 22\n25 Vuosi Projektin Projektin Vaikutta- Vaikutta- Projekti nimi ala lyhyesti vuus vuus ollut valoriprojekti saation aikana kohteena* 1996 Keep Water Alive - An Ympäristöalan multimedia erittäin suuri Environmental Training laboratorioalan suuri Module for Investigating koulutukseen ja and Treating Water Pollution yrityksille 1996 Rural Tourism - European Maaseutumatkailu ei ei Vocational Training Pro- täsmäl- täsmällistä gramme Leading to the Pro- listä tietoa fessional Qualifications of tietoa ilmeisesti Rural Tourism Entrepreneurs suuri 1996 European Animator - Matkailuun uusi ammatti, erittäin erittäin Experiental Expert in virtuaalisia aineistoja suuri suuri Outdoor Tourism 1996 Rebuilder - An International Kestävän kehityksen erittäin vaikuttaa KV Renovation Building huomioiva korjaus- suuri jonkun Training Programme for the rakentaminen verran Long-term Unemployed in the Construction Industry 1996 PPP - Preventive Nuorten syrjäytymisen erittäin erittäin Procedures into ehkäisy, viranomaisyhteis- suuri suuri Practice työ, systeemiajattelu 1996 Multiskill - Developing Talotekniikan moduloitu erittäin erittäin PT, TO Multi-Skilled Technician aikuiskoulutus: sähkö, suuri suuri and Life-long Learning ilmastointi, putkiasennus ja oppimaan oppiminen, monimuotokoulutus 1996 EHLP - European Hotellien ympäristöhallinta, erittäin suuri Hospitality Learning ravintola-alan laskentatoimi, suuri Programme verkko-opetus 1996 WME for SMEs - Training PK-yritysten ympäristön- erittäin suuri Module for Waste hallinta, verkko-opetus suuri Management 1996 E-SOFT - Environmentally Luomumansikan tuotanto, suuri, projekti päättyi Sound Food Product Trai- verkko-opetus aikataulu 2003, jatkoning to Promote the use of viivästyi levitys vasta Integrated and Ecologically ulko- suunnitteilla Produced (IFP&EP) Raw- puolisista materials in Food Industry syistä *PT=Pedagogis-teknologinen, TO=Työssä oppiminen, KV = Kansainvälisyys 23\n26 Vuosi Projektin Projektin Vaikutta- Vaikutta- Projekti nimi ala lyhyesti vuus vuus ollut valoriprojekti saation aikana kohteena* 1996 ENCO - Environmental Vähittäiskaupan erittäin erittäin TO Training for SMEs ympäristökoulutus suuri suuri in Commerce 1996 FRIENDLY FOOD - Elintarvikkeiden koko suuri suuri TO Environmental Training tuotantoketju, elintarvikefor Food Industry teollisuus, kestävä kehitys, Employees verkko-opetus 1996 SPORTSWEAR - Urheiluvaatteiden toimin- erittäin erittäin KV Performance Sportswear nallinen suunnittelu, suuri suuri Design verkko-opetus 1996 DEFITRA - Development Kenttäväylätekniikka, erittäin suuri PT, KV of Fieldbus Training verkko-opetus suuri 1997 MIRF - Managing Inter- Kansainvälisten erittäin erittäin national Risks and Finance riskien hallinta 1997 NETPRO - Network Insinöörikoulutus, erittäin erittäin PT Based Project Learning in projektioppiminen, suuri suuri Engineering Education verkko-opetus 1997 REAL - Workplace Learning Kaupan ja hallinnon suuri erittäin TO - A Challenge for koulutus, työssäoppimisen suuri Commercial Education pedagogiikka 1997 EUTOFUTRA - European Matkailuala, ei ei Tourism Further Training syrjäytymisen täsmäl- täsmällistä Module for Young ehkäisy listä tietoa Unemployed Tourism tietoa Workforce 1997 Umbrella Programme - Lastensuojeluasiakkaiden erittäin erittäin TO, KV Understanding and Working jälkihoito, sosiaalialan suuri suuri with Cultural Diversity AMK-koulutus 1997 Appremaster - from Oppisopimuskoulutus, suuri ei Oppilaitos Apprentice to Master - työpaikkaohjaus täsmällistä muutti tie- Committed to Learn tietoa donkeruun aikaan *PT=Pedagogis-teknologinen, TO=Työssä oppiminen, KV = Kansainvälisyys 24\n27 Vuosi Projektin Projektin Vaikutta- Vaikutta- Projekti nimi ala lyhyesti vuus vuus ollut valoriprojekti saation aikana kohteena* 1997 SAFE PASSAGE - Meriturvallisuus, erittäin suuri Innovation in the Training täydennyskoulutus, suuri and Assessment of verkko-opetus Maritime Personnel 1997 CCTT - Cross-cultural Monikulttuurinen ei ei Team-trainers tiimivalmennus täsmäl- täsmällistä Programme eurooppalaisissa listä tietoa, teollisuusyrityksissä tietoa ilmeisesti suuri 1997 COMES - Coaching Human Graafisen alan suuri ei TO Resources for Continuous yritysten täsmällistä Organizational Learning henkilöstöhallinto tietoa 1997 SKISOFOT - Skill Koneistus ei täs- ei Formation for Shopfloor mällistä täsmällistä Oriented Technologies tietoa tietoa 1997 DEWECO - Development of Valimoteollisuuden Vrt. PINE, Vrt. PINE Language Training Modules kieltenopetus, vuosi and Vertical Networking verkko-opetus INNOSTU - Innovation Metallialan toisen asteen erittäin erittäin TO Training for Metal Sector koulutus, oppisopimus- suuri suuri Students in Initial koulutus, innovaatioiden Vocational Education edistäminen, verkko-opetus 1998 MEDET - Media and Ethics Viestintäala, median etiikka suuri ei vaikuta enää PT 1998 INTERSME - Multilateral Kansainvälinen kauppa, ei täs- ei Training in International pk-yritykset, verkko-opetus mällistä täsmällistä Trade in the SME Sector tietoa tietoa 1998 ENVIMAN - Development PK-yritysten suuri ei of an Illustrative Training ympäristöjohtaminen täsmällistä Package on Environmental tietoa Management for Tourism 1998 ETS - European Tyre Kumiteknologia erittäin erittäin School suuri suuri 1998 LEFF - Learning Muotiala, messut, viennin- erittäin erittäin Fashion Fair edistäminen, verkko-opetus suuri suuri *PT=Pedagogis-teknologinen, TO=Työssä oppiminen, KV = Kansainvälisyys 25\n28 Vuosi Projektin Projektin Vaikutta- Vaikutta- Projekti nimi ala lyhyesti vuus vuus ollut valoriprojekti saation aikana kohteena* 1998 PROW - Promoting Equal Naisten ja miesten erittäin suuri Opportunities in Work yhtäläiset mahdollisuudet suuri Organisations työelämässä, henkilöstöhallinto, verkko-opetus 1998 WOMEC - Women in Naisten ohjaus metalli-, erittäin suuri Industry: An Orientation sähkö- ja rakennusaloille, suuri Course for Women in verkko-opetus Metal Engineering, Electrical Engienering and Construction Sectors 1998 VOCTALK - A Teacher/ Ammatillisen opetuksen ei täs- ei PT Institutional Diagnostic and ja kielten opetuksen mällistä täsmällistä Development Programme integrointi tietoa tietoa for the Introduction of Content and Language Integrated Learning 1998 TRANSBUILDER - Transfer REBUILDER-projektin Vrt. Vrt. and Dissemination of the levitysprojekti Rebuilder, Rebuilder International Training vuosi Programme for the Long term Unemployed in the Construction Industry 1999 NUTRICARE - Nutritional Laitosvanhusten ravitsemus, erittäin suuri Care and Catering lähihoitajien ja catering- suuri Services for Elderly People alan koulutus, in Institutional Care verkko-opetus 1999 VICET - Video Conferencing Videonneuvottelulaitteen suuri vaikuttaa in an Educational and käyttö, verkko-opetus jonkin Training Environment verran 1999 RAINBOW - Towards a Maahanmuuttajien erittäin erittäin European Rainbow - In- ohjaus suuri suuri creasing the Intercultural Awareness among Guidance Counsellors 1999 JobFinder - Methodologies Rekrytointi, ennakointi suuri erittäin for Recruitement Services suuri and Vocational Guidance *PT=Pedagogis-teknologinen, TO=Työssä oppiminen, KV = Kansainvälisyys 26\n29 Vuosi Projektin Projektin Vaikutta- Vaikutta- Projekti nimi ala lyhyesti vuus vuus ollut valoriprojekti saation aikana kohteena* 1999 DOCOLD - Development Kehitysvammatyö, erittäin erittäin of the Care of People oppimisvaikeudet suuri suuri with Learning Disabilities 1999 EUROBUS - Building Viennin edistäminen, ei ei Enterprise Competence pk-yritykset, täsmällistä täsmällistä Through Learning of Euro- kansalliset kulttuurit tietoa tietoa pean Business Cultures 1999 ILC - Interactive Learning Kuljetusalan koulutus, erittäin suuri Centre for Public Transport verkko-opetus suuri 1999 Compass to Success - Henkilöresurssien erittäin erittäin Combining Business kehittäminen, suuri suuri Strategies and Career kilpailukyky, Development in SMEs: verkko-opetus Personnel Resources for Enterprises' Success 1999 Intercrafts - Internatio- Käsityöyritysten erittäin tyydyttävä nalization Training kansainvälistyminen, suuri Programme for Small verkko-opetus Craft Firms 1999 Pro Healthy Life - Ympäristöterveydenhuolto, erittäin suuri Interactive CD-rom in verkko-opetus suuri Environmental Health for Professionals and Decision Makers 1999 EntreFemme - Entre- Naisyrittäjyys, suuri suuri preneurship - A Hidden verkko-opetus Potential of Women. Possibilities Offered by Information Technology in Entrepreneurship Training 1999 PSDD - Performance Projekti oli vrt. vrt. PSDD Sportswear Design and levitysprojekti PSDD, Development vuosi - levitysprojekti European Community Kansainvälinen erittäin suuri Care Education sairaanhoitajakoulutus suuri *PT=Pedagogis-teknologinen, TO=Työssä oppiminen, KV = Kansainvälisyys 27\n30 3.2 Projektien vaikuttavuus niiden toteutumisaikana Tässä esitellään tuloksia vain tiivisti ja yhteisesti, koska projektikohtaiset tiedot liitteessä 1. täydentävät tulosta. Jälkiarviointi osoitti ohjelman ensimmäisen vaiheen loppuarvioinnin kanssa yhtenevästi, että projektien vaikuttavuus niiden toteutusaikana ja niihin kohdistetun tuen tuoma hyöty ammatilliselle koulutukselle ja työelämälle laajasti asiaa tarkastellen on ollut tyypillisesti suuri ja kiistaton. Toisaalta projekteihin on sisältynyt vaiheita ja piirteitä, jotka herättivät kielteisiä tunteita ja mielikuvia EUkehittämisestä yleisemminkin. Projektien koordinaattorit toivat edelleen esille, miten tärkeä Leonardo-keskuksen ammattitaitoinen ja luotettava tuki oli silloin. Kokemusta ja asiantuntemusta Euroopan unioinista ja EU-projekteista oli vähän saatavilla. Projektien vaikutukset kohdistuivat hyvin monelle, kussakin tapauksessa hyvin perustellulle työelämän kentälle. Vaikutukset olivat yleensä suuria tai erittäin suuria. Vuosien projektit kehittivät tyypillisesti kukin oman ammattialansa sisältöalueita, opetusmenetelmiä ja/tai -suunnitelmia. Tyypillinen tuotos oli opetussuunnitelma, CD-rom tai www-sivusto. Pilottiprojektien vaikutus uusiin taitoihin ja opiskelijoiden työllistyvyyteen näyttäisi olevan suurempi kuin vaikutus liikkuvuuteen. Vain muutama projekti keskittyi tämän hetken tärkeisiin EU-tason kehittämisen tavoitteisiin eli edisti tutkintojen läpinäkyvyyttä, tunnustamista ja opiskelijoiden liikkuvuutta. Tuotoksia olivat esimerkiksi lähihoitajien työssä oppimiseen kehitetyt aineistot, joilla voidaan varmistaa työssä oppimisen täysimääräinen hyväksiluku ja laadunvarmistus kansainvälisissä vaihdoissa. Tyypillinen Leonardo-projekti vaikutti toteutusaikanaan selkeästi rajatulla alueellaan alle sataan ihmiseen. Toisaalta muutama projekti vaikutti jo toteutumisvaiheessa jopa tuhansiin ihmisiin omalta ammattialalta. Projekteissa on edistetty myös luonteeltaan yleisempiä tavoitteita, jolloin vaikutus on levinnyt laajalle ja useille eri ammattialoille. Tietotekniikka oli mukana lähes jokaisessa projektissa jollain tavoin. Ohjelman alkuvaiheessa toteutettiin useita kestävään kehitykseen liittyviä projekteja, sitten yleistyivät yrittäjyyden ja yritystoiminnan kehittämisprojektit. Sukupuolten tasa-arvoa edistettiin vain kahdessa projektissa. Muutaman yksittäisen projektin tulokset eivät ole vaikuttaneet kovin pitkään. Kyse ei silti ole projektirahoituksen virheinvestoinnista väärään kehittämiskohteeseen. Projekteissa on esimerkiksi edistetty pienyritysten kansainvälistymistä sekä vaatimattomin tuloksin että toisaalta myös kohtalaisesti tai jopa hyvin onnistuen. Tilanne on ymmärrettävä huomioiden sekä pk-yritysten kansainvälistämisen yleisesti tunnetut ongelmat että innovaatioiden tuottamisen yleinen problematiikka. Riskit kuuluvat innovaatiotoimintaan ja hallittuja riskejä tulisi ottaa myös ohjelmamuotoisessa kehittämisessä. Liikeyrityksenkin tuotekehityksen tuoteideoista vain murto-osa johtaa menestystuotteeseen ja silti ideoita on tuotettava ja testattava. Tuntuu edelleen hyvin perustellulta, että esimerkiksi pieniä käsityöyrityksiä on kahdessakin projektissa yritetty verkottaa ja auttaa näin kansainvälistämisen alkuun. Käsi- ja taideteollisuuden ammatinharjoittajat ja pk-yrittäjät eivät useinkaan ole kiinnostuneita liiketoiminnan laajentamisesta ja kansainvälistämisestä ja alan työvoima ikääntyy nopeasti. Projektien varsinaisten tavoitteiden lisäksi tai joskus jopa niiden sijasta suurimmat vaikutukset kohdistuivat usein projektiorganisaatioihin ja projektien toteuttajiin. Leonardo-projektien toteutus merkitsi erityisesti suomalaisille ammattikorkeakouluille ja joillekin toisen asteen oppilaitoksille/aikuiskoulutuskeskuksille huomattavaa kansainvälisyyteen kasvua. Projektit tekivät tunnetuiksi eurooppalaisia ajattelu- ja työtapoja. Projekteissa opittiin tuntemaan uusia kulttuureita ja alettiin hahmottaa eurooppalaisuuden sisältöä. Teknisen avun toimiston talousongelmat aiheuttivat hankaluuksia suomalaisten koordinoimissa projekteissa, mutta toisaalta ne saivat suomalaiset myös tarttumaan asioihin ja valtaistumaan itseään koskevissa asioissa Euroopan unionin kansalaisina. Koordinaattorit ja organisaatiot oppivat Leonardo da Vinci -projekteja toteuttamalla: - projektihallintaa ja Euroopan unionin projektihallintoa 28