MIETINTÖ Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarista\nEuroopan sosiaalisten oikeuksien pilarista\nEsittelijä: Maria João Rodrigues\n– ottaa huomioon BusinessEuropen, UEAPMEn, CEEP:n ja EAY:n tekemän vanhempainvapaata koskevan tarkistetun puitesopimuksen täytäntöönpanosta ja direktiivin 96/34/EY kumoamisesta 8. maaliskuuta 2010 annetun neuvoston direktiivin 2010/18/EU(1),\n ottaa huomioon Kansainvälisen työjärjestön (ILO) yleissopimukset ja suositukset,\n– ottaa huomioon 14. joulukuuta 2007 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät, joissa se hyväksyi joustoturvaa koskevat yhteiset periaatteet ja totesi, että avainhaasteita koskeva yhtenäinen, integroitu ja tasapainoinen lähestymistapa on keskeisellä sijalla työmarkkinoiden nykyaikaistamisessa,\n– ottaa huomioon 3. lokakuuta 2008 annetun komission suosituksen työmarkkinoilta syrjäytyneiden aktiivisen osallisuuden edistämisestä (2008/867/EY),\n– ottaa huomioon Euroopan komission vuonna 2013 antaman suosituksen ”Investoidaan lapsiin – murretaan huono-osaisuuden kierre”,\n– ottaa huomioon työntekijöiden yhdenvertaista kohtelua koskevan direktiivin(2),\n– ottaa huomioon kirjallista ilmoitusta koskevan direktiivin(3),\n– ottaa huomioon määräaikaista työtä koskevan direktiivin(4),\n– ottaa huomioon vuokratyötä koskevan direktiivin(5),\n– ottaa huomioon osa-aikatyötä koskevan direktiivin(6),\n– ottaa huomioon rodusta riippumatonta yhdenvertaista kohtelua koskevan direktiivin(7),\n– ottaa huomioon 21. maaliskuuta 2014 annetun komission kertomuksen vuokratyöstä annetun direktiivin 2008/104/EY soveltamisesta,\n– ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean syyskuussa 2015 antaman lausunnon SOC 520 aiheesta ”Tehokkaiden ja luotettavien sosiaaliturvajärjestelmien periaatteita”,\n– ottaa huomioon 6. heinäkuuta 2016 antamansa päätöslauselman komission työohjelmaa vuodeksi 2017 koskevista Euroopan parlamentin ensisijaisista tavoitteista(8),\n– ottaa huomioon 15. tammikuuta 2013 antamansa päätöslauselman suosituksista komissiolle työntekijöille tiedottamisesta ja heidän kuulemisestaan sekä rakennemuutoksen ennakoinnista ja hallitsemisesta(9),\n– ottaa huomioon 20. toukokuuta 2015 antamansa päätöslauselman äitiysvapaasta(10),\n– ottaa huomioon 16. tammikuuta 2014 antamansa päätöslauselman asunnottomuutta koskevasta EU:n strategiasta(11),\n– ottaa huomioon 9. kesäkuuta 2015 antamansa päätöslauselman EU:n naisten ja miesten tasa-arvostrategiasta vuoden 2015 jälkeen(12),\n– ottaa huomioon 8. lokakuuta 2015 antamansa päätöslauselman miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien ja yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta työhön ja ammattiin liittyvissä asioissa 5. heinäkuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/54/EY soveltamisesta(13),\n– ottaa huomioon 23. lokakuuta 2015 antamansa päätöslauselman epätasa-arvoisuuden ja erityisesti lapsiköyhyyden vähentämisestä(14),\n– ottaa huomioon 25. marraskuuta 2015 antamansa päätöslauselman työterveyttä ja työturvallisuutta koskevasta EU:n strategiakehyksestä kaudelle 2014–2020(15),\n– ottaa huomioon 14. huhtikuuta 2016 antamansa päätöslauselman köyhyyden torjuntaa koskevan tavoitteen saavuttamisesta kotitalouksien kasvavat menot huomioon ottaen(16),\n– ottaa huomioon 7. heinäkuuta 2016 antamansa päätöslauselman vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen (CRPD) täytäntöönpanosta kiinnittäen erityistä huomiota YK:n CRPD-komitean päätelmiin(17),\n– ottaa huomioon 14. syyskuuta 2016 antamansa päätöslauselman sosiaalisesta polkumyynnistä Euroopan unionissa(18),\n– ottaa huomioon 13. syyskuuta 2016 antamansa päätöslauselman työ- ja yksityiselämän tasapainolle suotuisten työmarkkinaolosuhteiden luomisesta(19),\n– ottaa huomioon 5. lokakuuta 2016 antamansa päätöslauselman viimeaikaisten Caterpillarin ja Alstomin tapausten myötä esiin tulleesta tarpeesta eurooppalaiseen uudelleenteollistamispolitiikkaan(20),\n– ottaa huomioon 10. syyskuuta 2015 antamansa päätöslauselman kilpailukykyisten unionin työmarkkinoiden luomisesta 2000-lukua varten: taitojen ja pätevyyksien sovittaminen kysyntään ja työmahdollisuuksiin keinona toipua kriisistä(21),\n– ottaa huomioon 19. tammikuuta 2016 antamansa päätöslauselman osaamisen edistämistä koskevasta politiikasta nuorisotyöttömyyden torjumiseksi(22),\n– ottaa huomioon 20. marraskuuta 2012 antamansa päätöslauselman sosiaalisia investointeja koskevasta sopimuksesta – vastauksesta kriisiin(23) sekä komission 20. helmikuuta 2013 julkaiseman sosiaalisia investointeja koskevan paketin, johon sisältyy komission suositus ”Investoidaan lapsiin – murretaan huono-osaisuuden kierre”,\n– ottaa huomioon romaneja koskevat päätöslauselmansa(24),\n– ottaa huomioon Eurofoundin vuonna 2014 julkaiseman raportin ”Palkat 2000-luvun Euroopassa”(25),\n– ottaa huomioon Eurofoundin vuonna 2014 julkaiseman raportin ”Terveydenhuollon palveluiden saanti kriisiaikoina”(26),\n– ottaa huomioon Eurofoundin vuonna 2015 julkaiseman raportin ”Sosiaalietuuksien saanti: käyttöasteen lisääminen”(27),\n– ottaa huomioon Eurofoundin vuonna 2015 julkaiseman raportin ”Työn tekemisen uudet muodot”(28),\n– ottaa huomioon Eurofoundin vuonna 2015 julkaiseman raportin ”Puutteelliset asumisolosuhteet Euroopassa: kustannukset ja seuraukset”(29),\n– ottaa huomioon unionin tuomioistuimen asiassa C-266/14 antaman tuomion työajan järjestämisestä sellaisten työntekijöiden osalta, joilla ei ole kiinteää tai tavanomaista työn suorittamispaikkaa,\n– ottaa huomioon unionin tuomioistuimen tuomion yhdistetyissä asioissa C-8/15 P–C-10/15 P (Ledra Advertising ja muut) 20. syyskuuta antaman tuomion, jossa vahvistetaan kansalaisten perusoikeuksia komission ja Euroopan keskuspankin suhteen Euroopan vakausmekanismin (EVM) puolesta tehdyn yhteisymmärryspöytäkirjan osalta,\nF pitää ratkaisevana, että yritysten toiminta on sosiaalisesti vastuullista sekä aidosti kestävää ja yhteiskunnan etujen mukaista; pitää hyödyllisenä, että työntekijät otetaan mukaan päätöksentekoon; toteaa, että yhteisötalouden yritykset, kuten osuuskunnat, antavat hyvän esimerkin laadukkaiden työpaikkojen luomisesta, sosiaalisen osallisuuden tukemisesta ja osallistavan talouden edistämisestä;\nJ. toteaa, että unionin kaikilla jäsenvaltioilla on tiettyjä työllisyyshaasteita ja sosiaalisia haasteita; toteaa, että sosiaalisten oikeuksien toteutuminen on riippuvainen myös toimintapolitiikoista ja välineistä, joilla tuetaan alueellista yhteenkuuluvuutta, etenkin alueilla, joilla on vakavia ja pysyviä luonnonhaittoja ja väestöä koskevia tai rakenteellisia taloudellisia haittoja, mukaan lukien alhaisen väestötiheyden alueet, harvaanasutut alueet ja syrjäisimmät alueet; toteaa, että epäsuotuisilla alueilla tarvitaan lisää strategisia investointeja ja tukea yhteenkuuluvuuteen, jotta niistä tehtäisiin kilpailukykyisempiä ja niiden sosioekonomista rakennetta parannettaisiin, samalla kun estetään väestön vähenemisen jatkuminen; toteaa, että euroalue kohtaa nykyisessä makrotaloudellisessa kehyksessään erityisiä haasteita perussopimuksissa asetettujen työllisyys- ja sosiaalitavoitteiden saavuttamisessa, erityisesti koska euroalueen jäsenyys rajoittaa mahdollisuuksia käyttää kansallisen tason makrotalouspolitiikan välineitä ja luo paineita nopeampiin sisäisiin mukautuksiin; toteaa, että sisäisen joustavuuden lisääntymisen kompensoimiseksi on palautettava riittävä sosioekonominen turvallisuus, mikä saattaa edellyttää, että euroalueen tasolla on asetettava erityisiä sosiaalisia tavoitteita ja otettava käyttöön sosiaalisia normeja ja/tai rahoitusvälineitä;\nK. toteaa, että Euroopan työmarkkinat kehittyvät yhä useammin kohti ’epätyypillisiä’ työn muotoja, kuten vuokratyö, vastentahtoinen osa-aikatyö, tilapäinen työ, kausityö, tarpeen mukaan tehtävä työ, riippuvainen itsenäinen ammatinharjoittaminen tai digitaalisilla alustoilla välitetty työ; toteaa, että työvoiman kysynnästä tulee todennäköisesti aiempaa moninaisempaa; katsoo, että tämä saattaa eräissä tapauksissa hyödyttää tuottavuutta, työ- ja perhe-elämän yhteensovittamista ja työmarkkinoille siirtymistä ja lisätä uranvaihtomahdollisuuksia niitä tarvitseville; toteaa kuitenkin, että eräisiin työn epätyypillisiin muotoihin liittyy pitkittynyt taloudellinen turvattomuus ja huonot työolot erityisesti pienempien ja epävarmojen tulojen vuoksi, koska omia oikeuksia ei voi puolustaa, koska sosiaali- ja terveysvakuutus puuttuvat, koska ammatti-identiteettiä ei muodostu ja urakehitysmahdollisuuksia ei ole ja koska tarpeen mukaan tehtävää työtä on vaikea sovittaa yhteen yksityis- ja perhe-elämän kanssa; katsoo, että dynaamisilla työmarkkinoilla olisi varmistettava, että jokaisella on mahdollisuus käyttää työelämässä taitojaan ja valmiuksiaan siten, että perustana ovat muun muassa terveelliset ja turvalliset työolot, aktiivinen työmarkkinapolitiikka sekä valmiuksien ajan tasalla pitäminen koko elämän ajan säännöllisen ja elinikäisen oppimisen avulla; toteaa, että unionin tuomioistuimen oikeuskäytännössä täsmennetään ”työsuhteen” ja ”työntekijän” käsitteitä unionin oikeutta sovellettaessa mutta se ei vaikuta ”työntekijän” kansallisten määritelmien soveltamiseen kansallisessa lainsäädännössä toissijaisuusperiaatteen mukaisesti;\nM. toteaa, että haavoittuvassa asemassa olevat tai muita useammin syrjityiksi joutuvat henkilöt, kuten naiset, entisiin vähemmistöihin kuuluvat, pitkäaikaistyöttömät, seniorikansalaiset ja vammaiset henkilöt, voivat tarvita lisätoimenpiteitä heidän työmarkkinoille osallistumisensa edistämiseksi ja ihmisarvoisten elinolojen takaamiseksi koko elämän ajan; ottaa huomioon, että unioni on sitoutunut kehittämään esteettömän Euroopan vammaisille henkilöille, joita arvioidaan olevan unionissa 80 miljoonaa, ja toteaa, että köyhyyden vähentämistä ja työllisyyttä koskevia unionin tavoitteita ei kyetä saavuttamaan, jos vammaisia henkilöitä ei integroida talouteen ja yhteiskuntaan täysipainoisesti; toteaa, että unioni on ratifioinut vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen, jonka periaatteet olisi siten sisällytettävä sosiaalisten oikeuksien pilariin; toteaa, että kriisin kielteiset vaikutukset terveydenhuoltoon pääsyssä ovat usein ilmenneet viipeellä ja monilla ei ole ollut pääsyä terveydenhuoltoon, vaikka se virallisesti onkin tarjolla, erityisesti koska heillä ei ole varaa maksuihin tai he joutuvat jonoihin;\na. asianmukainen opetus ja koulutus ja säälliset työolot työharjoittelua, harjoittelujaksoja ja oppisopimuskoulutusta varten, jotta voidaan varmistaa, että ne toimivat aitoina ponnahduslautoina siirryttäessä koulutuksesta työelämään, kuten harjoittelun laatupuitteita koskevassa neuvoston suosituksessa edellytetään, ja että niiden kesto on rajattu eikä niillä korvata nuorten töihin ottamista; palkkauksen olisi oltava oikeassa suhteessa tarjottuun työhön, henkilön taitoihin ja kokemukseen sekä tarpeeseen käyttää työmarkkinoilla opetussuunnitelman ulkopuolista työharjoittelua, harjoittelujaksoja ja oppisopimuskoulutusta siten, että niihin osallistuvat kykenevät hankkimaan elantonsa;\nb. todellisten itsenäisten ammatinharjoittajien ja työsuhteessa olevien selkeä erottaminen toisistaan unionin oikeuden soveltamiseksi – rajoittamatta kuitenkaan kansallisen lainsäädännön soveltamista – digitaalisilla foorumeilla välitettävään työhön ja muihin riippuvaisen itsenäisen ammatinharjoittamisen muotoihin siten, että otetaan huomioon ILO:n suositus nro 198, jonka mukaan useiden indikaattorien täyttyminen riittää työsuhteen määrittämiseen; näin olisi täsmennettävä foorumin, asiakkaan ja työn suorittavan henkilön asema ja perusvastuut; olisi myös otettava käyttöön yhteistyösääntöjen vähimmäisnormeja, joissa on palveluntarjoajalle täydelliset ja kattavat tiedot niiden oikeuksista ja velvollisuuksista, etuuksista, asiaankuuluvasta sosiaaliturvan tasosta ja työnantajan henkilöydestä; verkkofoorumien välityksellä palkatuilla työntekijöillä ja todellisilla itsenäisillä ammatinharjoittajilla olisi oltava vastaavat oikeudet kuin muussa taloudessa, ja heidät olisi suojattava sosiaaliturvajärjestelmiin ja sairausvakuutusjärjestelmiin osallistumisen avulla; jäsenvaltioiden olisi varmistettava työsuhteeseen tai palvelusopimukseen sisältyvien työehtojen ja -olojen asianmukainen valvonta, jotta foorumien omistajien hallitsevan aseman väärinkäyttö voidaan estää;\nc. keikkatyötä koskevat rajoitukset: nollatuntisopimuksia ei saisi tehdä, kun otetaan huomioon niihin liittyvä erittäin suuri epävarmuus;\n6. ottaa huomioon, että työn osuus Euroopan kokonaistuloista on vähentynyt viime vuosikymmenten aikana; korostaa, että koko unionissa on pyrittävä sosiaaliseen ylöspäin lähentämiseen ja sukupuolten välisen palkkakuilun umpeen kuromiseen, jotta voidaan lisätä kysyntää, mahdollistaa kestävä ja osallistava kasvu ja vähentää epätasa-arvoa; toteaa, että kunnollisen elannon turvaavat palkat ovat tärkeitä, jotta voidaan välttää töissä käyvien köyhyyttä; kehottaa komissiota tukemaan aktiivisesti kattavampia työehtosopimuksia jäsenvaltioiden kansallisten perinteiden ja käytänteiden mukaisesti ja työmarkkinaosapuolten autonominen asema huomioon ottaen; suosittelee, että otetaan kunkin jäsenvaltion käytänteet asianmukaisesti huomioon ottaen ja työmarkkinaosapuolten kuulemisen jälkeen käyttöön tarvittaessa kansalliseen vähimmäispalkkaan perustuvia vähimmäispalkkatasoja, joissa pyritään mahdollisuuksien mukaan vaiheittain vähintään 60 prosenttiin kansallisesta mediaanipalkasta ja huolehditaan siitä, ettei aliteta kulloisellakin alueella toimeentuloon riittävää palkkaa; kehottaa komissiota laatimaan alueella toimeentuloon riittävän palkan laskentamallia koskevan pilottiversion, jonka avulla voitaisiin määrittää toimeentuloon riittäviä palkkoja ja jota työmarkkinaosapuolet voisivat käyttää viitteenä ja jolla voitaisiin edistää parhaita käytänteitä;\n15. korostaa riittävien tulojen merkitystä ihmisarvon vaalimisessa sekä sosiaalisia investointeja keinona, jonka ansiosta ihmiset voivat kouluttautua ja/tai hakea töitä;\n• oikeus säälliseen ja esteettömään työhön täysin osallistavassa, avoimessa ja esteettömässä työympäristössä ja työmarkkinoilla\n• palvelut ja perustoimeentulo, joita on muokattu henkilökohtaisten erityistarpeiden mukaan ja jotka takaavat kohtuullisen elintason ja sosiaalisen osallisuuden\n• vapaan liikkumisen ja palvelujen siirrettävyyden takaaminen unionin jäsenvaltioiden kesken\n• osallistava koulutus, mukaan lukien asianmukaista digitaalista lukutaitoa koskevat säännökset\n• erityissäännökset vammaisten henkilöiden, erityisesti henkilöiden, joilla on kehitysvamma tai psykososiaalisia vammoja tai jotka eivät ole oikeustoimikelpoisia, suojelusta hyväksikäytöltä ja pakkotyöltä;\n18. pitää lasten köyhyyttä merkittävänä kysymyksenä, jossa unionin olisi toimittava pontevammin; korostaa oikeuden yleisen koulutukseen, terveydenhuoltoon ja sosiaaliturvajärjestelmiin olevan perusedellytyksiä köyhyyden, erityisesti lasten köyhyyden, torjunnassa; kehottaa tämän tavoitteen huomioon ottaen komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että vuonna 2013 annettu suositus ”Investoidaan lapsiin – murretaan huono-osaisuuden kierre” pannaan ripeästi täytäntöön, ja edellyttää konkreettisten toimenpiteiden toteuttamista lapsitakuun käyttöön ottamiseksi kaikissa jäsenvaltioissa, jotta jokainen nyt köyhyysriskissä elävä lapsi pääsee ilmaisen terveydenhuollon, ilmaisen koulutuksen ja ilmaisen lastenhoidon piiriin ja hänellä on oikeus kohtuulliseen asumiseen ja oikeaan ravintoon; korostaa, että tämä on kytkettävä ohjelmiin, joilla tarjotaan vanhemmille tukea ja mahdollisuuksia päästä eroon sosiaalisen syrjäytymisen tilanteista ja integroitua työmarkkinoille; toteaa näiden politiikkojen edellyttävän asianmukaista kansallisen tason rahoitusta sekä tukea Euroopan rakenne- ja investointirahastoista;\n22. on huolissaan sosioekonomisen epävarmuuden leviämisestä ja monien työntekijöiden työolojen heikkenemisestä; toteaa, että monilla epätyypillisissä työsuhteissa olevilla työntekijöillä on vaikeuksia oikeuksiensa toteuttamisessa työpaikalla ja sosiaalietuuksien saamisessa ja että tämä ongelma vaikuttaa suhteettomasti naisiin ja muuttajiin; kehottaa komissiota seuraamaan tiiviisti määräaikaista työtä, osa-aikatyötä ja vuokratyötä koskevien direktiivien soveltamista ja täytäntöönpanoa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita toteuttamaan toimenpiteitä parantaakseen eri toimintoihin pohjautuvien sosiaalisten oikeuksien siirrettävyyttä; korostaa, että on tärkeää varmistaa riittävät valmiudet, jotta jäsenvaltioiden tasolla voidaan tarjota riittävä sosiaalinen suojelu kaikissa työmuodoissa ja työsuhteissa, niin tavanomaisissa kuin epätyypillisissä työsuhteissa, oleville ja itsenäisille ammatinharjoittajille; kehottaa komissiota ehdottamaan tätä koskevaa suositusta; katsoo erityisesti, että\na. jäsenvaltioiden olisi organisoitava sosiaaliturvajärjestelmät siten, että kaikki ihmiset kaikissa työmuodoissa ja työsuhteissa ja itsenäiset ammatinharjoittajat voivat kerryttää tuloturvan takaavia oikeuksia esimerkiksi työttömyyden, vastentahtoisen osa-aikatyön, terveysongelmien, korkean iän tai lastenkasvatukseen taikka muihin hoito- tai koulutussyihin perustuvien urakatkosten varalta;\nb. kaikilla ihmisillä kaikissa työmuodoissa ja työsuhteissa sekä itsenäisillä ammatinharjoittajilla olisi oltava heti työmarkkinoille ensi kertaa tullessaan henkilökohtainen työllisyystili, johon pääsisi helposti ottamalla yhteyttä henkilökohtaisesti ja sähköisin keinoin, jossa on otettu asianmukaisesti huomioon vammaisten henkilöiden tarpeet ja jossa asianosaiset voisivat perehtyä kertyneisiin sosiaalietuuksiinsa ja muihin sosiaalisiin oikeuksiinsa, mukaan lukien oikeus elinikäiseen oppimiseen, ja jolta he saisivat tarvittaessa tietoja oikeuksiensa siirtämisestä maasta toiseen; tällaisten henkilökohtaisten työllisyystilien olisi oltava saatavilla kustannustehokkaasti, ja niitä varten olisi taattava riittävä tietosuoja;\nc. digitaalisten foorumien ja muiden välittäjien olisi raportoitava kaikesta niiden kautta suoritetusta työstä toimivaltaisille viranomaisille, jotta kaikille työntekijöille voidaan varmistaa riittävät maksut ja suoja sosiaali- ja sairausvakuutuksen kautta;\na. nykyisiä mekanismeja, joilla varmistetaan miesten ja naisten yhdenvertainen kohtelu, on vahvistettava, ja edelleen vallitsevat sukupuolten palkka- ja eläke-erot on poistettava ja työmarkkinoiden sukupuolen mukaan jakautumista on vähennettävä, ja tätä varten olisi valvottava direktiivin 2006/54/EY soveltamista ja täytäntöönpanoa ja direktiiviä olisi tarvittaessa muutettava; Euroopan tasa-arvosopimusta 2011–2020 sekä sukupuolten tasa-arvon edistämistä koskevaa strategista toimintaohjelmaa 2016–2019 olisi jatkettava, myös laatimalla vuosittain sukupuolten tasa-arvoa koskevia selontekoja;\nb. sekä unionin että jäsenvaltioiden tasolla tarvitaan uusia tehokkaita toimenpiteitä työ-, yksityis- ja perhe-elämän yhteensovittamiseksi, mukaan lukien äitiys-, isyys- ja vanhempainvapaata, hoitovapaata, laadukkaiden hoivapalvelujen saatavuutta ja joustavia työaikajärjestelyjä koskevat lainsäädäntöehdotukset; olisi kannustettava miesten ja naisten vapaajärjestelyjen yhdenvertaiseen hyödyntämiseen kaikissa työntekijäluokissa, jotta voidaan parantaa naisten työmarkkinoille pääsemistä ja vahvistaa heidän asemaansa niillä, vahvistaa isien asemaa lastensa kasvatuksessa sekä helpottaa työ- ja yksityiselämän tasapainottamista; komission olisi myös tuettava jäsenvaltioita alan hyvien käytänteiden vaihdossa ja niiden käyttöönotossa;\n31. kehottaa jäsenvaltioita allekirjoittamaan ja ratifioimaan tarkistetun Euroopan sosiaalisen peruskirjan ja Euroopan neuvoston sosiaaliturvasopimuksen (ETS nro 78); kehottaa komissiota selvittämään toimenpiteitä, joita Euroopan unionin liittyminen tarkistettuun peruskirjaan edellyttää, ja ehdottamaan aikataulua tätä tavoitetta varten;\n32. kehottaa komissiota sisällyttämään sukupuolinäkökulman valtavirtaistamisen kiinteäksi osaksi Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria ja ottamaan järjestelmällisen sukupuolivaikutusten arvioinnin osaksi perusoikeuksien toteutumisen arviointia;\n33. on huolissaan Eurooppaa tämän vuosikymmenen alkupuolella koetelleen pitkittyneen talouskriisin jatkuvista kielteisistä vaikutuksista, jotka ovat koetelleet eräitä maita ja alueita muuta Eurooppaa tuntuvammin; katsoo, että ylöspäin tapahtuvaa taloudellista ja sosiaalista lähentymistä koskevan tavoitteen saavuttamista olisi tuettava asettamalla Eurooppa 2020 -strategiaan ja kestävän kehityksen tavoitteisiin perustuvia tavoitteita, joilla ohjattaisiin unionissa harjoitettavan talous-, työllisyys- ja sosiaalipolitiikan koordinointia ja jotka toimisivat kompassina euroalueelle, jolla on kiinnitettävä erityistä huomiota ylöspäin tapahtuvaan taloudelliseen ja sosiaaliseen lähentymiseen:\n34. muistuttaa sosiaalisten olojen ja talouden suorituskyvyn kaksisuuntaisesta yhteydestä; edellyttää, että Eurooppa 2020 -strategian tavoitteet, yhteiseen työllisyysraporttiin sisältyvä nykyinen keskeisten työllisyysindikaattoreiden ja sosiaalisten indikaattoreiden tulostaulu ja mahdollinen uusi lähentymistä koskeva säännöstö otetaan suoraan ja avoimella tavalla huomioon maakohtaisia suosituksia ja euroaluetta koskevia suosituksia laadittaessa sekä unionin välineitä hyödynnettäessä; katsoo, että Euroopan työllisyysstrategian ja sosiaalialan avoimen koordinointimenetelmän välineitä olisi myös vahvistettava tässä tarkoituksessa; kehottaa lujittamaan työmarkkinaosapuolten kanssa käytävän makrotaloudellisen vuoropuhelun roolia muotoiltaessa talouspolitiikkayhdistelmää unionissa; pitää makrososiaalisen tilanteen seurantaa erittäin tärkeänä, jotta voidaan välttää talouden epätasapainon vähentäminen keinoilla, jotka heikentävät työllisyys- ja sosiaalitilannetta, ja estää kilpaileminen unionin sosiaalisten normien alhaisimmalla sääntelytasolla; kehottaa jälleen laatimaan sellaisen uudistuksia ja investointeja koskevan unionin toimintasuunnitelman, jolla pyritään vahvistamaan kasvupotentiaalia laadukkaisiin työpaikkoihin ja tuottavuuteen perustuen, edistämään oikeudenmukaisia, vakaita, tehokkaita ja kestäviä sosiaalihuoltojärjestelmiä sekä tukemaan jäsenvaltioiden talouksien kestävää siirtymistä kohti suurempaa resurssitehokkuutta;\n35. katsoo, että on ratkaisevan tärkeää edistää naisten osallistumista työmarkkinoille ja heidän taloudellista riippumattomuuttaan, jotta Eurooppa 2020 -strategian tavoite nostaa kokonaistyöllisyysaste 75 prosenttiin voidaan saavuttaa, mikä kasvattaisi myös BKT:tä; kehottaakin komissiota ja jäsenvaltioita vahvistamaan toimiaan ja lisäämään investointejaan, joilla tuetaan naisten työllistymistä laadukkaisiin työpaikkoihin erityisesti sellaisilla aloilla ja sellaisissa tehtävissä, joissa naiset ovat aliedustettuina, kuten luonnontieteiden, teknologian, insinööritieteiden ja matematiikan sekä vihreän talouden aloilla tai ylemmissä johtotehtävissä kaikilla aloilla;\n36. panee merkille, että köyhyys ja sosiaalinen syrjäytyminen vaikuttavat suhteettoman paljon naisiin ja tyttöihin, ja vaatii uutta poliittista tahtoa kunnianhimoisen köyhyydenvastaisen unionin strategian luomiseksi ja uusia sitoumuksia Euroopan köyhyydenvastaisten tavoitteiden saavuttamiseksi vuoteen 2020 mennessä; kehottaa jäsenvaltioita laatimaan yksityiskohtaiset kansalliset strategiasuunnitelmat köyhyyttä vastaan ja komissiota korostamaan köyhyyden vähentämistä EU-ohjausjakson yhteydessä;\n37. kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota varmistamaan yhteistyössä tasoltaan asianmukaiset sosiaaliset investoinnit, jotka ovat olennaisia yhteiskunnan yhteenkuuluvuudelle ja selvästi vaikuttavat myönteisesti talouskasvuun lyhyellä ja pitkällä aikavälillä (esimerkiksi lastenhoidon, koulutuksen, nuorisotakuun ja taitotakuun yhteydessä); katsoo, että tämä huolenaihe olisi otettava huomioon myös arvioitaessa julkisten menojen laadun parantamista;\n38. esittää uudelleen kehotuksen järjestää työllisyys-, sosiaalipolitiikka-, terveys- ja kuluttaja-asioiden neuvoston (TSTK) ja Ecofin-neuvoston välisiä yhteiskokouksia, jotta edistetään paremmin koordinoitua sosioekonomista politiikkaa, ja euroalueen työ- ja sosiaaliministerien välisiä säännöllisiä kokouksia, jotta parannetaan politiikan koordinointia euroalueella ja tarkastellaan asianmukaisesti sosiaalista eriarvoisuutta;\n39. korostaa, että yhtäältä nykyiset pääomavaltaista tuotantoa ja aineettoman omaisuuden merkittävää panosta lisäarvon tuottamisessa koskevat ilmiöt ja toisaalta tuntuva eriarvoisuus, työttömyys ja epätyypillisten työsuhteiden jatkuva yleistyminen sekä työn osuuden väheneminen Euroopan kokonaistuloista merkitsevät, että sosiaalihuoltojärjestelmien rahoituspohjaa on laajennettava verotuksen neutraalisuuden periaatteen mukaisesti, jotta kaikille voidaan tarjota kunnollista sosiaalista suojelua ja laadukkaita palveluja; katsoo, että tämä olisi toteutettava erityisesti siirtymällä uusiin verotulojen lähteisiin; kehottaa jäsenvaltiota arvioimaan asiaa koskevia tarpeitaan; muistuttaa, että työnteosta aiheutuva sosiaalietuuksien kertyminen on säällisen työn tärkeä osatekijä, joka edistää merkittävästi taloudellista ja yhteiskunnallista vakautta; huomauttaa kuitenkin, että nykyistä verokiilaa voidaan vähentää, samalla kun varmistetaan kansallisten sosiaaliturvajärjestelmien kestävyys ja riittävyys; korostaa myös, että on ratkaisevan tärkeää torjua verovilppiä ja veron kiertämistä, jotta varmistetaan julkisten investointien asianmukainen taso ja sosiaalihuoltojärjestelmien kestävyys;\n40. katsoo Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin uskottavuuden edellyttävän ehdottomasti, että sitä täydennetään riittävällä jäsenvaltioiden ja unionin rahoituksella, jolla varmistetaan, että jäsenvaltiot kykenevät saavuttamaan yhteisesti sovitut tavoitteet; pyytää jälleen kerran nopeuttamaan asiaa koskevien toimenpideohjelmien täytäntöönpanoa ja tarkistamaan tarvittaessa monivuotista rahoituskehystä 2014–2020, jotta kyetään vastaamaan kasvaneisiin tarpeisiin; edellyttää erityisesti, että jatketaan nuorisotyöllisyysaloitteen tehostamista ja toteutetaan isätoimenpiteitä sen varmistamiseksi, että Euroopan sosiaalirahasto, Euroopan globalisaatiorahasto ja vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahasto olisivat helpommin käytettävissä ja täysipainoisesti hyödynnettävissä; katsoo, että näiden rahoitusvälineiden olisi oltava edelleen kaikkien jäsenvaltioiden saatavilla ja että niiden toimintaa olisi tarvittaessa tehostettava myös koulutuksen, taitotakuun, lapsiköyhyyden ja ennakoimattomien uusien haasteiden, kuten pakolaisten työmarkkinoille integroitumisen, yhteydessä; katsoo, että on noudatettava edelleen sääntöä, jonka mukaan 20 prosenttia kansallisesta ESR-osuudesta kohdennetaan köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseen;\n41. edellyttää unionin lisäävän tukea institutionaalisen kapasiteetin kehittämiseen, kun on kyse esimerkiksi työmarkkinaosapuolten vuoropuhelusta, Euroopan laajuisesta julkisten työvoimapalvelujen verkostosta, sosiaaliturvan sähköisestä tiedonvaihdosta ja pimeän työn vastaisesta foorumista, josta voi pidemmän päälle kehittyä eurooppalainen työsuojeluviranomaisten järjestelmä; korostaa tässä yhteydessä työllisyyttä ja sosiaalista innovointia koskevan unionin ohjelman (EaSI) ja Euroopan sosiaalirahaston tuen merkitystä kapasiteetin kehittämiselle kansallisella tasolla;\n42. kehottaa komissiota ja EIP-ryhmää jatkamaan Euroopan investointiohjelman kehittämistä, jotta voidaan lisätä investointeja talouden elpymiseen, laadukkaiden työpaikkojen luomiseen ja kestävään kehitykseen ja sosiaalisia investointeja, joilla parannetaan ihmisten nykyisiä ja tulevia valmiuksia työmarkkinoille osallistumiseen;\n43. katsoo, että euroalueen taloudellisten mukautusten sosiaalisia seurauksia voitaisiin lievittää ja ylöspäin tapahtuvaa taloudellista ja sosiaalista lähentymistä tehostaa riittävän rahoituksen turvin, jotta voidaan välttää eriarvoisuuden voimistuminen ja jäsenvaltioiden kasvupotentiaalin edelleen hiipuminen ja selviytyä vakavista makrotalouden häiriöistä, samalla kun parannetaan jäsenvaltioiden talouksien kilpailukykyä ja vakautta; kehottaa siksi komissiota, neuvostoa ja muita asianomaisia elimiä paneutumaan tähän asiaan jatkokeskusteluissa;\n44. kehottaa komissiota antamaan Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevia ehdotuksia, kun se julkaisee lupaamansa valkoisen kirjan unionin ja talous- ja rahaliiton tulevaisuudesta;\n45. kehottaa komissiota, Euroopan ulkosuhdehallintoa ja jäsenvaltioita toteuttamaan ulkoisia toimia, jotka ovat johdonmukaisia Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin kanssa, erityisesti edistämällä YK:n yleissopimusten täytäntöönpanoa, kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista ja ILO:n yleissopimusten, asiaa koskevien G20-maiden päätelmien ja Euroopan neuvoston yleissopimusten ja unionin kauppasopimusten ja strategisten kumppanuuksien täytäntöönpanoa;\n46. katsoo, että Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilari olisi hyväksyttävä vuonna 2017 parlamentin, komission ja Eurooppa-neuvoston välisenä sopimuksena, jossa ovat mukana ylimmän tason työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunta, ja siihen olisi kuuluttava selkeä täytäntöönpanoa koskeva etenemissuunnitelma; kehottaa komissiota ehdottamaan mekanismeja, joiden avulla kaikki asianomaiset sidosryhmät voivat osallistua kaikilla tarkoituksenmukaisilla tasoilla asianmukaisesti Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoon;\n47. kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden parlamenteille.\nNeuvoston direktiivi 2000/78/EY, annettu 27 päivänä marraskuuta 2000, yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista (EYVL L 303, 2.12.2000, s. 16).\nNeuvoston direktiivi 91/533/ETY, annettu 14 päivänä lokakuuta 1991, työnantajan velvollisuudesta ilmoittaa työntekijöille työsopimuksessa tai työsuhteessa sovellettavista ehdoista (EYVL L 288, 18.10.1991, s. 32).\nNeuvoston direktiivi 1999/70/EY, annettu 28 päivänä kesäkuuta 1999, EAY:n, UNICE:n ja CEEP:n tekemästä määräaikaista työtä koskevasta puitesopimuksesta (EYVL L 175, 10.7.1999, s. 43).\nEuroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/104/EY, annettu 19 päivänä marraskuuta 2008, vuokratyöstä (EUVL L 327, 5.12.2008, s. 9).\nNeuvoston direktiivi 97/81/EY, annettu 15 päivänä joulukuuta 1997, Euroopan teollisuuden ja työnantajain keskusjärjestön (UNICE), julkisten yritysten Euroopan keskuksen (CEEP) ja Euroopan ammatillisen yhteisjärjestön (EAY) tekemästä osa-aikatyötä koskevasta puitesopimuksesta – Liite: Osa-aikatyötä koskeva puitesopimus (EYVL L 14, 20.1.1998, s. 9).\nNeuvoston direktiivi 2000/43/EY, annettu 29 päivänä kesäkuuta 2000, rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta (EYVL L 180, 19.7.2000, s. 22).\nHyväksytyt tekstit, P8_TA(2016)0136.\nEUVL C 419, 16.12.2015, s. 5.\nHyväksytyt tekstit, P7_TA(2010)0085, P7_TA(2010)0312, P7_TA(2011)2276, P7_TA(2013)0545, P7_TA(2013)0594, P8_TA(2015)0095.\nEurofound (2014), Palkat 2000-luvun Euroopassa.\nEurofound (2014), Terveydenhuollon palveluiden saanti kriisiaikoina.\nEurofound (2015), Sosiaalietuuksien saanti: käyttöasteen lisääminen.\nEurofound (2015), Työn tekemisen uudet muodot.\nEurofound (2016), Puutteelliset asumisolosuhteet Euroopassa: kustannukset ja seuraukset.\nEurooppa on kehittänyt 1800-luvulta ja etenkin toisesta maailmansodasta lähtien maailmanhistorian edistyneimpää sosiaalista mallia, jonka avulla suurelle osalle väestöstä on saatu aikaan kunnolliset työolot, kattava sosiaaliturva sekä verrattain hyvät julkiset palvelut. Euroopan sosiaalisella mallilla on puolestaan edistetty merkittävää tuottavuuden ja Euroopan kilpailukyvyn kasvua, joka perustuu terveisiin ja ammattitaitoisiin työntekijöihin, joilla on kunnolla ostovoimaa pitämään yllä kehittyneitä sisämarkkinoita.\nUnionin peräkkäiset laajentumiset ovat mahdollistaneet liittyvien jäsenvaltioiden sosiaalisten normien päivittämisen ja tukeneet vaiheittaista ylöspäin suuntautuvaa talouden lähentymistä, joka on myös unionin rakenne- ja koheesiorahastojen ansiota. Euroopan sosiaalinen malli on kaiken kaikkiaan ollut merkittävä tekijä Euroopan yhdentymisen menestystarinassa, jolla on huolehdittu vuosikymmenien ajan rauhasta, vakaudesta ja vaurauden laajalle leviämisestä. Hyvinvointivaltion instituutiot ja sosiaalinen vuoropuhelu ovat myös auttaneet Eurooppaa selviytymään vuosina 2007 ja 2008 puhjenneesta maailmanlaajuisesta finanssikriisistä.\nEuroopan yhdentymisen sosiaalinen ulottuvuus on kuitenkin kokenut takaiskun vuonna 2010 käynnistyneen euroalueen kriisin pitkittyessä. Rahoitusalalle myönnettiin vuosina 2008–2014 valtiontukina lähes kaksi biljoonaa euroa veronmaksajien rahoja(1), mikä aiheutti useissa jäsenvaltioissa valtionvelkakriisin. Monet jäsenvaltiot joutuivat samaan aikaan toteuttamaan talouden vakauttamista ja sisäistä devalvaatiota koskevia tiukkoja toimenpiteitä, mikä johtui pitkälti siitä, että Euroopan keskeneräisessä talous- ja rahaliitossa sovellettiin yhteisiä vakauttamismekanismeja. Nämä politiikat johtivat rajuun sosiaaliseen ahdinkoon, jota ilmenee edelleen monissa maissa.\nMonet kansalaiset pitävät euroalueen kriisin vuoksi itse unionia koneistona, joka tuottaa hajaantumista, eriarvoisuutta ja sosiaalista epäoikeudenmukaisuutta. Jo vuosikymmenien ajan mielleyhtymiä lähentymiseen, vaurauteen ja edistykseen herättänyt hanke joutuu nyt syntipukiksi, joka on vastuussa hyvinvointijärjestelmien heikkenemisestä ja jonka katsotaan uhkaavan ihmisten hyvinvointia.\nKuten hyvin tiedämme, Eurooppa joutuu samaan aikaan kohtaamaan erilaisia rakenteellisia suuntauksia ja haasteita, kuten globalisaation, väestörakenteen muutokset (mukaan lukien ikääntyminen, naisistuminen, aleneva syntyvyys ja muuttoliike), ilmastonmuutoksen ja luonnonvaroja koskevia rajoitteita. Eurooppa todistaa myös uutta vaihetta digitaalisessa vallankumouksessa, joka vaikuttaa tuntuvasti työmarkkinoiden toimintaan.\nEsittelijän pitää tätä ilmiötä perushaasteena, johon on vastattava, kun määritellään Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria ja pyritään päivittämään Euroopan sosiaalinen malli 2000-luvulle soveltuvaksi. Tarvitsemme hyvinvointivaltion rakenteita, joiden avulla selvitään väestörakenteen muutoksesta, teknologian muutoksista, globalisaatiosta sekä äskettäisestä sosiaalisen eriarvoisuuden huomattavasta voimistumisesta. Samaan aikaan on pyrittävä korjaamaan pitkän talouskriisin aiheuttamat vauriot. Meidän on lujitettava päättäväisesti sosiaalista Eurooppaa ja parannettava sekä talouspoliittista päätöksentekoa että itse talous- ja rahaliittoa.\nTähän haasteeseen ja kansalaisten odotuksiin vastaaminen edellyttää, että tunnustamme valtion korvaamattoman roolin markkinoiden kehittämisessä ja yhteiskunnallisten riskien hallitsemisessa ja osaamme (jälleen) arvostaa kyseistä roolia. Valtio hoitaa roolinsa muun muassa sääntelyn, tulojen uudelleenjaon ja sosiaalivakuutusjärjestelmien ylläpitämisen (ja tukemisen), sosiaaliavustusohjelmien, julkisten palvelujen ja yleistä etua koskevien palvelujen avulla. Unionista on jälleen kerran tultava tässä yhteydessä tukijan roolissa oleva voima, joka vahvistaa jäsenvaltioita ja auttaa niitä edistämään Euroopan sosiaalista mallia maailmanlaajuisessa yhteydessä. Siitä on myös tultava (jälleen) tukijan roolissa oleva voima, joka edistää yritysten ja työntekijöiden sosiaalista vuoropuhelua ja auttaa varmistamaan tulojen ja riskien oikeudenmukaisen jakautumisen myös markkinoilla, joille ovat tunnusomaisia digitalisaatio ja maailmanlaajuinen kilpailu.\nEuroopan sosiaalisella mallilla on tietenkin monia kansallisia muunnelmia, ja kukin maa soveltaa omia erityisjärjestelyjään aiempien kehityssuuntien ja toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Globalisaatiosta ja teknologian muutoksesta (ja yhteisvaluutan sidoksesta) seuraa kuitenkin, että jäsenvaltiot ovat erittäin riippuvaisia toisistaan ja että ne voivat levittää vaurautta kansalaisilleen laajemmin ainoastaan siinä tapauksessa, että ne tekevät yhteistyötä. Jos yhteistä eurooppalaista järjestelmää ei ole, jäsenvaltiot jumiutuvat vääjäämättä tuhoisaan kilpailuun, joka perustuu sosiaalisten normien jatkuvaan heikentämiseen. tämän vuoksi Euroopan sosiaalinen malli on yhteinen hanke, jonka keskeisenä tavoitteena on ylöspäin tapahtuva sosiaalinen lähentyminen: kaikissa unionin jäsenvaltioissa asuvien kaikkien ihmisten hyvinvoinnin pysyvä parantaminen, joka perustuu kestävään ja osallistavaan talouskasvuun ja toimenpiteisiin, joilla varmistetaan, että yksikään maa ei jää jälkeen ja että kaikilla ihmisillä on mahdollisuus osallistua yhteiskuntaan ja talouteen.\nYlöspäin tapahtuvaa sosiaalista lähentymistä voidaan saada aikaan ainoastaan jäsenvaltioiden yhteisillä toimilla. Unioni on jo saattanut tätä varten voimaan työmarkkinoita ja tavaroiden ja palvelujen markkinoita koskevaa lainsäädäntöä ja ottanut käyttöön politiikan koordinointimekanismeja ja asiaa koskevia rahoitusvälineitä. Unionin säännöstöä sovelletaan kaikkiin jäsenvaltioihin, ja sosiaaliset perusoikeudet kuuluvat kaikille unionissa oleville ihmisille, ja tämän vuoksi unionin kaikkien jäsenvaltioiden olisi oltava mukana sosiaalisten normien päivittämisessä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin avulla.\nEdellä mainitusta huolimatta on selvää, että euroalueella on sen nykyisen makrotalousjärjestelmän vuoksi erityisiä haasteita pyrittäessä saavuttamaan perussopimuksissa asetetut työllisyystavoitteet ja sosiaaliset tavoitteet. Euroalueen jäsenyys on pakottanut luopumaan useista kansallisista talouskeinoista, minkä on havaittu luovan paineita rajumpiin ja nopeampiin sisäisiin mukautuksiin esimerkiksi palkkojen, työehtojen ja ‑olojen, työttömyyden ja sosiaalimenojen alentamisen yhteydessä. Euroalueen sisäisen joustavuuden lisääntymistä on siis kompensoitava palauttamalla riittävä sosioekonominen turvallisuus, mikä puolestaan edellyttää, että euroalueen tasolla on asetettava erityisiä yhteiskunnallisia tavoitteita ja otettava käyttöön sosiaalisia normeja ja/tai rahoitusvälineitä.\nMitkä ovat Euroopan kansalaisten tärkeimmät pyrkimykset ja odotukset, kun Euroopan sosiaalista mallia saatetaan ajan tasalle? Varmaa on, että kansalaiset haluavat säilyttää eurooppalaisen elämäntavan ja tuntea voivansa luottaa Euroopan kestävään kehitykseen, joka mahdollistaa nykyisen sukupolven ja tulevien sukupolvien hyvinvoinnin. Tämä merkitsee, että unionin ja sen jäsenvaltioiden on\n● autettava ihmisiä varautumaan ja lisättävä heidän vaikutusmahdollisuuksiaan siten, että heillä on tietämystä, taitoa, aikaa ja tilaa mielekästä taloudellista osallistumista varten\n● harjoitettava talouspolitiikkaa, jolla autetaan luomaan laadukkaita työpaikkoja ja annetaan kansalaisille eväät taloudellisen turvan hankkimiseen ja itsensä toteuttamiseen kunnollisissa työoloissa\n● suojeltava ihmisiä koko elämän ajan sosiaalisilta riskeiltä\n● madallettava sosiaalisen eriarvoisuuden nykyistä korkeaa tasoa sekä\n● kannustettava kansalaisia aktiiviseen osallistumiseen: hyvinvointivaltion on oltava hahmotettavissa ja hyödynnettävissä, ihmisten on voitava kokea se omakseen ja siinä on tarjottava riittävän avoimet rakenteet sosiaalista vuoropuhelua ja demokraattista politiikkaa varten.\nNuorten ideat ja energia ovat erittäin tärkeitä päivitettäessä hyvinvointivaltion rakenteita ja tehtäessä niitä koskevia innovaatioita ja varmistettaessa, että vauraus jakaantuu laajalle. Vuosituhannen vaihteessa syntyneet lienevät keskimäärin Euroopan kaikkien aikojen parhaiten koulutettu sukupolvi, mutta heidän siirtymisensä koulusta työelämään kestää paljon pidempään ja siihen liittyy enemmän epävarmuutta kuin aiemmilla sukupolvilla, mikä riistää osan heidän suuresta potentiaalistaan. Meidän on estettävä tämä merkittävä yhteiskunnallinen menetys huolehtimalla heidän taloudellisesta, yhteiskunnallisesta ja poliittisesta osallisuudestaan.\nKaikki nämä haasteet ja pyrkimykset edellyttävät erinäisiä muutoksia työkalupakkiin, jolla Euroopan sosiaalista mallia huolletaan.\nTätä kehitystä voidaan ohjailla sosiaalisten investointien käsitteellä, joka perustuu näkemykseen siitä, että sosiaalisten ongelmien ratkaiseminen tulee halvemmaksi ennaltaehkäisemisellä ja varhaisella ongelmiin puuttumisella kuin jälkihoidolla. Sosiaaliset investoinnit muodostuvat siitä, että tarjotaan (tai tuetaan) julkisia palveluja, joiden avulla kaikilla ihmisillä on koko elämänsä ajan mahdollisuus taloudelliseen ja yhteiskunnalliseen osallistumiseen. Sosiaalisten investointien kohteina ovat esimerkiksi laadukas lastenhoito, koulutus, elinikäinen oppiminen, terveydenhuolto, aktiivinen työmarkkinapolitiikka, sosiaalivakuutus, minimitulojärjestelmät sekä toimet digitaalisen lukutaidottomuuden poistamiseksi. Sosiaaliset investoinnit ovat välttämättömiä kehittyneiden talouksien kestävälle talouskasvulle ja hyvinvoinnille. Sosiaaliset investoinnit ovat enimmäkseen julkisen sektorin vastuulla, mutta niitä voivat vaikuttavasti tehdä myös yhteisötalouden yritykset ja muut kolmannen sektorin toimijat.\nEuroopan on myös mukautettava työlainsäädäntöään ja sosiaalivakuutusjärjestelmiään, jotta voidaan varmistaa, että kaikentyyppisillä työntekijöillä on kunnolliset ja oikeudenmukaiset työehdot ja -olot ja riittävä sosiaaliturva. Työvoiman kysynnästä tulee, todennäköisesti pysyvästi, notkeampaa ja moninaisempaa, mikä saattaa joissain tapauksissa olla suotuisaa tuottavuuden sekä työ- ja perhe-elämän yhdistämisen kannalta. Epätyypillisiin työsuhteisiin liittyy kuitenkin usein taloudellisen ja muun epävarmuuden pitkittyminen, ja julkisen sektorin on paneuduttava tähän ongelmaan.\nMuutoksia tarvitaan myös hyvinvointivaltioiden tulopuolella, jolla sovelletaan nykyisin taloudellisen arvon oikeudenmukaiseen jakamiseen neljää päämekanismia:\n• pääoman ja työntekijöiden neuvottelut bruttotulojen jakamisesta, myös työehtosopimusneuvottelujen avulla ja hyödyntäen minimipalkkoja ja muita valtion tukemia mekanismeja,\n• sosiaalivakuutusjärjestelmät, joiden puitteet on vahvistettu lainsäädännössä ja joiden kehittämiseen ovat osallistuneet työntekijät, työnantajat ja valtio,\n• verotus ja julkiset menot sekä\n• kansainvälistä rahoitusjärjestelmää koskeva sääntely ja verovilpin torjuminen.\nKaikkia näitä neljää mekanismia tarvitaan, jotta voidaan varmistaa hyvinvointivaltion kestävyys ja julkisten investointien riittävä taso. Jatkossa on kuitenkin tukeuduttava vähemmässä määrin työhön perustuviin maksuosuuksiin ja suuremmassa määrin yleiseen verotukseen, rahoituksen sääntelyyn ja päättäväiseen veron välttelyn torjuntaan. Työnteosta aiheutuva sosiaalietuuksien kertyminen on kunnollisen työn tärkeä osatekijä, joka motivoi työntekijöitä ja edistää pitkällä aikavälillä taloudellista ja yhteiskunnallista vakautta enemmän kuin tarveharkintaiset etuudet tai vastikkeettomat perustulojärjestelmät. Nykyinen voimakas eriarvoisuus, epätyypillisten työsuhteiden yleistyminen ja pääomavaltaisen taloustuotannon lisääntyminen näyttävät osoittavan, että työn verokiilaa on kavennettava (mukaan lukien sosiaaliturvamaksut) ja sosiaalivakuutusjärjestelmien osarahoitusta on saatava myös muista verotuloista (esimerkiksi myyntivoiton, vaurauden tai pilaamisen verottaminen), jotta kaikkien sosiaaliturva voidaan pitää kunnollisella tasolla.\nTalouden eurooppalaisen ohjausjakson tasapainon muuttamista on jatkettava siten, että taloutta koskevassa päätöksenteossa otetaan suuremmassa määrin huomioon sosiaalisia indikaattoreita. Euroalueella on saatava aikaan uusi hyvä kierre siten, että suuremmat investoinnit johtavat laadukkaiden työpaikkojen luomiseen, mikä antaa ihmisille taloudellista turvaa ja edistää kokonaiskysynnän kasvua ja lisäinvestointeja. Korkeampi työllisyys ja sosiaaliturvan parempi kattavuus lisäisivät myös tulokertymää ja parantaisivat hyvinvointivaltion kestävyyttä. Eurosta olisi viimeinkin tultava ylöspäin tapahtuvan lähentymisen moottori.\nEuroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin olisi myös rohkaistava hyödyntämään paremmin unionin ulkoista politiikkaa Euroopan sosiaalisten oikeuksien toteuttamisessa ja kestävän kehityksen tavoitteiden maailmanlaajuisessa saavuttamisessa. On selvästi Euroopan strategisten etujen mukaista tehostaa sosiaalista vuoropuhelua ja ILO:n yleissopimusten ja suositusten täytäntöönpanoa ja edistää sosiaalisen suojelun järjestelmien ja sosiaalisten palvelujen parantamista kaikkialla maailmassa. Tämän vuoksi näitä etuja olisi ajettava kauppasopimuksissa, strategisissa kumppanuuksissa, kehityspolitiikassa, naapuruuspolitiikassa sekä Euroopan muuttoliikeagendassa.\nEuroopan sosiaalisten oikeuksien pilari on siis tärkeä ja kiireellinen aloite, jonka komissio ja Euroopan parlamentti ovat oikeutetusti asettaneet etusijalle poliittisten painopisteidensä yhteydessä. Tätä hanketta ja sosiaalisen Euroopan ideaa ei voida kuitenkaan jättää pelkästään pienelle EU-asiantuntijoiden ryhmälle. Sosiaalinen Eurooppa näyttäytyy jokaiselle työssä toteutuvina oikeuksina, sosiaalisten palvelujen saatavuutena ja sosiaalisten investointien saamisena, talousnäkymiin vaikuttavana politiikkana ja sosiaalisena suojeluna, jonka piiriin voi hakeutua, kun elämässä tapahtuu jotain ikävää.\nSosiaalinen Eurooppa kuuluu ja sen on kuuluttava kaikille, ja se tuo konkreettisia parannuksia ihmisten arkeen. Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin vahvuuksia on siis laajennettava unionin koko monitasoisessa rakenteessa, johon kuuluvat kunnallis-, alue- ja valtionhallinnot sekä niiden kaikkien yhteistyö yritysten, ammattiliittojen ja kansalaisyhteiskunnan kanssa.\nValtiontukia 2015 koskeva komission tulostaulu, http://europa.eu/!vp68mB.\nEuroopan sosiaalisten oikeuksien pilarista (2016/2095(INI))\nTyöllisyys- ja sosiaaliasioiden valiokunnan esittelijä: Maria João Rodrigues\nVähemmistöön jäänyt ENF-ryhmän mielipide\nA. toteaa, että Jean-Claude Juncker lanseerasi ”sosiaalisen pilarin” käsitteen vuonna 2015 pitämässään puheessa;\nB. toteaa, että tämän ajatuksen pontimena näyttäisi olevan, että ”unionissa on siirryttävä kohti vahvaa eurooppalaista sosiaalista mallia”;\nC. katsoo, että kyseinen lähestymistapa tuhoaa sen, mitä Euroopassa on saatu 200 vuodessa aikaan pyrittäessä yhteiseen sosiaaliseen malliin, jota kukin jäsenvaltio on vähitellen kehittänyt menestyksekkäästi omien tarpeidensa mukaisesti, ja verukkeena käytetään sosiaaliseksi luonnehdittua Eurooppaa, vaikka todellisuudessa on kyse tuhoisasta yhdenmukaistamisesta;\nD. katsoo, että todelliseksi lopputulemaksi jää ennen kaikkea kunkin valtion sosiaaliturvan joutuminen unionin valvontaan;\nE. katsoo, että kyseinen ehdotus on propagandaa, jolla pyritään tarjoamaan unionia ainoaksi ratkaisuksi kansalaisten ongelmiin, vaikka nämä ongelmat juontuvat eurosta;\nF. katsoo, että sosiaalista pilaria ei ole tarkoitettu kansalaisille vaan sillä pyritään ties kuinka monennen kerran pelastamaan euroa ja euroaluetta koskeva hanke;\n1. ENF-ryhmä sanoutuu irti poliittisten ryhmien tekemästä työstä laadittaessa mietintö, joka loukkaa räikeästi valtioiden suvereniteettia ja merkitsee perusteetonta puuttumista niiden asioihin.\nNAISTEN OIKEUKSIEN JA SUKUPUOLTEN TASA-ARVON VALIOKUNNAN LAUSUNTO (30.11.2016)\nA. ottaa huomioon, että komissio aikoo esittää sitovan asiakirjan Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarista, jonka avulla on tarkoitus toteuttaa keskeiset sosiaaliset oikeudet ja erityisesti sukupuolten tasa-arvo; katsoo, että sosiaalivakuutusjärjestelmissä, toimeentulotukiohjelmissa ja julkisissa palveluissa on kiinnitettävä erityistä huomiota ryhmiin, joihin kohdistuu moniperusteista syrjintää, kuten hlbti-ihmisiin;\nB. ottaa huomioon, että sosiaaliset oikeudet ovat osa ihmisoikeuksia ja ne on vahvistettu Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa (SEUT);\nC. ottaa huomioon, että perusoikeuksien toteutuminen on erottamaton osa sosiaalisesti oikeudenmukaista yhteiskuntaa;\nD. ottaa huomioon, että naisia syrjitään edelleen monin tavoin EU:ssa ja että naiset ovat yhä aliedustettuina päätöksenteon kaikilla aloilla;\nE. ottaa huomioon, että EU:n hlbt-tutkimuksessa todettiin, että lesboilla, biseksuaalisilla ja transsukupuolisilla naisilla on suhteettoman suuri riski joutua syrjityiksi seksuaalisen suuntautumisensa tai sukupuoli-identiteettinsä perusteella;\nF. ottaa huomioon, että sukupuolten tasa-arvo on vahvistettu Euroopan unionin perussopimuksissa ja EU:n perusoikeuskirjassa ja se kuuluu EU:n perusarvoihin; toteaa, että naiset ovat silti aliedustettuina työmarkkinoilla miesten työllisyysasteen ollessa 75,6 prosenttia ja naisten 64,5 prosenttia ja yliedustettuina osa-aikatyössä ja pienipalkkaisimmilla aloilla, minkä lisäksi naisten tuntipalkat ovat pienempiä, mikä on johtanut siihen, että naisten palkat ovat 16 prosenttia pienempiä ja osaksi myös siihen, että heidän eläkkeensä ovat 39 prosenttia pienempiä kuin miesten, missä kuitenkin on suuria eroja jäsenvaltioiden välillä; toteaa, että sukupuoliperusteinen syrjintä on edelleen yleistä työhönottomenettelyissä jäsenvaltioissa, vaikka naisilla on miehiä korkeampi koulutustaso;\nG. ottaa huomioon, että talouskriisit ja säästötoimenpiteet ovat kohdistuneet suhteettomasti naisiin, erityisesti nuoriin naisiin sekä moniperusteisesta syrjinnästä kärsiviin naisiin; panee merkille, että samoin matalapalkkatyöstä johtuva köyhyyden naisistuminen jatkuu unionissa, ja ottaa huomioon, että naisten ja erityisesti yksihuoltajaäitien sekä lasten köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen riskin lisääntyminen liittyy läheisesti julkisten palvelujen määrärahaleikkauksiin, jotka ovat vaikuttaneet muun muassa terveydenhuoltoon, koulutukseen, sosiaalipalveluihin ja sosiaalietuuksiin;\nH. toteaa, että sosiaaliset oikeudet, palvelut ja riittävä toimeentulo ovat sukupuolisidonnaisia kysymyksiä, sillä naisia on enemmän matalapalkkaisessa työssä, he ovat suuremmassa köyhyysvaarassa ja riippuvaisempia sekä julkisista että yksityisistä sosiaalipalveluista, minkä lisäksi he ovat perinteisesti huolehtineet sekä perheen lapsista että vanhuksista ja ovat ensisijaisesti vastuussa kotitalouksien tarpeista, ja näin ollen naisten eläke yleensä jää pienemmäksi;\nI. katsoo, että sukupuolten tasa-arvo on edistynyt hitaasti ja että naisten ja miesten välisten työllisyyserojen kaventuminen on riippuvainen sosiaalisten perusoikeuksien toteutumisesta ja perussosiaalipalvelujen tarjonnasta;\nJ. ottaa huomioon, että Euroopan väestö ikääntyy samalla kun naisilla on pidempi eliniänodote mutta miehiä enemmän terveysongelmia ja ikääntyneet naiset joutuvat kohtaamaan moniperusteista syrjintää muun muassa ikänsä, sukupuolensa, terveydentilansa ja vammansa perusteella;\nK. ottaa huomioon, että Kansainvälisen työjärjestön mukaan suurin osa kotitalous- ja hoivatyön alan työntekijöistä on naisia;\nL. huomauttaa, että Barcelonassa vuonna 2002 asetettuja tavoitteita ei ole läheskään saavutettu ja että perusoikeuskirjassa todetaan, että lapsilla on oikeus suojeluun ja huolenpitoon, ja toteaa, että tällä on erittäin suuri vaikutus naisten työmarkkinoille osallistumiseen, sukupuolten tasa-arvoon, työ- ja perhe-elämän yhteensovittamiseen ja naisten köyhyyteen;\nM. toteaa, että perhe- ja työelämän yhteensovittaminen on erityisen haastavaa yksinhuoltajille, joista enemmistö on naisia; ottaa huomioon, että jopa 34:ää prosenttia 28 jäsenvaltion yksinhuoltajaäideistä uhkaa köyhyys ja että sukupolvelta toiselle periytyvän köyhyyden riski on näiden perheiden lapsilla suhteettoman suuri;\nN. toteaa, että naisiin kohdistuva väkivalta on perusoikeusloukkaus, joka vaikuttaa yhteiskunnan kaikilla tasoilla iästä, koulutuksesta, tuloista, sosiaalisesta asemasta ja alkuperä- tai asuinmaasta riippumatta, ja se on naisten ja miesten tasa-arvon merkittävä este;\nO. katsoo, että EU:n vuodeksi 2020 asetetut köyhyyden torjunnan tavoitteet vaativat poliittista kunnianhimoa ja tehokasta toimintaa, jossa otetaan huomioon köyhyyden naisistuminen; katsoo, että köyhyyden torjunnan tavoitteita ei voida saavuttaa, ellei sukupuolten sosioekonomiseen eriarvoisuuteen puututa;\nP. ottaa huomioon, että naiset kohtaavat yhä syrjintää työn saannissa ja työssä pysymisessä ja heiltä evätään työntekijöiden oikeuksia etenkin raskauteen ja äitiyteen liittyvistä syistä;\nQ. ottaa huomioon, että Euroopan työmarkkinat ovat eriytyneet sukupuolen mukaan; toteaa, että komissiokin tunnusti tämän 8. maaliskuuta 2016 antamassaan EU:n sosiaalista pilaria käsittelevässä tiedonannossaan (COM(2016)0127, liite I), jossa se totesi, että ”vaikka naisten koulutustaso on jo korkeampi kuin miesten, heidän osuutensa työllisistä on suhteessa pieni, he ovat yliedustettuina osa-aikatöissä ja pienipalkkaisilla aloilla, ja heidän tuntipalkkansa on pienempi myös samanarvoista työtä tehtäessä”;\nR. katsoo, että naisten pääsy työmarkkinoille on yksi taloudellisen kasvun tekijöistä; toteaa, että Euroopan tason lisäarvon arvioinnin päätelmien mukaan sukupuolten palkkaeron pienentäminen yhden prosenttiyksikön verran lisäisi talouskasvua 0,1 prosenttia(1);\n1. vaatii, että Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilariin sisällytetään sitova mekanismi, jonka avulla voidaan sekä seurata että toteuttaa nykyisiä ja ajan tasalle saatettuja sosiaalisia oikeuksia ja erityisesti oikeuksia, jotka koskevat yhtäläisiä mahdollisuuksia, kuten naisten osallistumista ja työmarkkinoille, ja naisia yritysten hallituksissa ja johtotehtävissä, oikeudenmukaisia työehtoja, epävarmoja työsuhteita sekä riittävän ja kestävän sosiaaliturvan takaamista naisille; kehottaa komissiota tekemään yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa määrittääkseen sopivimmat toimenpiteet sukupuolten eläke-erojen poistamiseksi;\n2. korostaa, että merkittävimpiä naisten laajemman työmarkkinoille osallistumisen esteitä ovat riittämättömät toimet työ- ja yksityiselämän yhteensovittamiseksi, kotitalouden toista tulonsaajaa koskevat verotukselliset esteet tai työn liiallinen verotus sekä kotitöiden jakamiseen, naisten asemaan yhteiskunnassa, opiskelualoihin ja ammatteihin liittyvät stereotypiat; huomauttaa myös, että monissa jäsenvaltioissa miehille ei tarjota riittäviä mahdollisuuksia tai kannustimia ottaa perhevapaata, mikä sitoo naiset hoivatyöhön ja näkyy naisten työllisyysasteessa;\n3. katsoo, että on ratkaisevan tärkeää edistää naisten osallistumista työmarkkinoille ja heidän taloudellista riippumattomuuttaan, jotta Eurooppa 2020 -strategian tavoite nostaa kokonaistyöllisyysaste 75 prosenttiin voidaan saavuttaa, mikä kasvattaisi myös BKT:tä; kehottaakin komissiota ja jäsenvaltioita vahvistamaan toimiaan ja lisäämään investointejaan, joilla tuetaan naisten työllistymistä laadukkaisiin työpaikkoihin erityisesti sellaisilla aloilla ja sellaisissa tehtävissä, joissa naiset ovat aliedustettuina, kuten luonnontieteiden, teknologian, insinööritieteiden ja matematiikan sekä vihreän talouden aloilla tai ylemmissä johtotehtävissä kaikilla aloilla;\n4. toteaa jälleen, että sosiaalisten indikaattoreiden sisällyttäminen talouden ohjausjärjestelmien tavoitteisiin ja menettelyihin ja erityisesti talouspolitiikan EU-ohjausjaksoon ei muuta millään tavalla näiden mekanismien perustavoitteita;\n5. korostaa, että työ- ja yksityiselämän yhteensovittaminen on taattava kaikille perusoikeutena EU:n perusoikeuskirjan hengessä ja sen mahdollistavien toimenpiteiden on oltava käytettävissä ilman syrjintää;\n6. korostaa tarvetta ottaa huomioon se moniperusteinen syrjintä, joka kohdistuu tiettyihin naisryhmiin, muun muassa maahanmuuttajanaisiin, vammaisiin naisiin, hlbti-naisiin, vähemmistöihin kuuluviin naisiin ja iäkkäisiin naisiin;\n7. kehottaa komissiota sisällyttämään sukupuolinäkökulman kiinteäksi osaksi Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria ja ottamaan järjestelmällisen sukupuolivaikutusten arvioinnin osaksi perusoikeuksien toteutumisen arviointia;\n8. muistuttaa, että työ- ja yksityiselämän yhteensovittaminen on laajasti tulkittava käsite, joka kattaa kaikki lainsäädäntö- ja muut yleiset toimet, joilla pyritään edistämään asianmukaista ja oikeasuhteista tasapainoa ihmisten elämän eri osa-tekijöiden välillä; katsoo, että työ- ja yksityiselämän välinen aito tasapaino edellyttää vakaata, laaja-alaista, rakenteellista, johdonmukaista ja kattavaa politiikkaa, johon sisältyy kannustimia ja tehokkaita toimia työn, huollettavien hoidon, perheen yhdessäolon sekä itsensä kehittämisen yhteensovittamiseksi;\n9. vaatii, että syrjinnän vastainen direktiivi hyväksytään ja pannaan täytäntöön nopeasti, ja toteaa, että tarvitaan erityistä ymmärtäväisyyttä ja kohdennettuja toimia, jotta syrjinnän moninkertaisia tasoja voidaan torjua, ja että tarvitaan välineitä, joilla syrjintään voidaan puuttua horisontaalisesti kaikilla yhteiskunnan sektoreilla;\n10. pitää valitettavana, että EU:ssa ei ole hyväksytty sukupuolten tasa-arvoa koskevaa strategiaa vuosiksi 2016–2020, ja pyytää sukupuolten tasa-arvosta 16. kesäkuuta 2016 annettuja Eurooppa-neuvoston päätelmiä mukaillen komissiota lisäämään strategista sitoutumistaan sukupuolten tasa-arvoon vuosina 2016–2019 antamalla siitä tiedonannon;\n11. vaatii uusia toimia työsyrjintädirektiivin täytäntöönpanoon, jotta voidaan edistää työvoiman moninaisuutta ja torjua sen stereotyyppistä jaottelua ja siihen liittyvää syrjintää;\n12. kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita toteuttamaan sukupuolitietoista budjetointia välineenä, jolla voidaan varmistaa, että talousarvioita koskevissa päätöksissä otetaan huomioon sukupuoliulottuvuus ja sukupuolittain eriytyneet vaikutukset;\n13. kehottaa komissiota tehostamaan ponnistelujaan naisten määrän lisäämiseksi politikan ja talouden alan täytäntöönpanossa noudattamalla kaksitahoista lähestymistapaa, jossa yhdistetään sukupuolinäkökulman valtavirtaistaminen ja kohdennetut toimenpiteet;\n14. toteaa, että tarvitaan sosiaali-, työllisyys- ja makrotalouspolitiikkojen välistä johdonmukaisuutta edistävää kokonaisvaltaista, tehokasta ja sukupuolisensitiivistä sosiaalipoliittista toimintakehystä, jossa sukupuolinäkökohtien valtavirtaistaminen toteutetaan yhtenäisesti; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita sisällyttämään politiikkajohdonmukaisuuden sosiaali- ja talouspolitiikan vaikutusten tutkimiseen;\n15. kehottaa komissiota parantamaan naisten osallistumista päätöksentekoon koskevien kattavien, vertailtavissa olevien ja luotettavien sekä säännöllisesti ajantasaistettavien tietojen keruuta, analysointia ja levittämistä;\n16. pitää valitettavana, että vuonna 2012 tehty ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi, joka koskee julkisesti noteerattujen yhtiöiden toimivaan johtoon kuulumattomien johtokunnan jäsenten sukupuolijakauman tasapainottamista ja siihen liittyviä toimenpiteitä, ei ole edennyt ja kehottaa neuvostoa hyväksymään viimeinkin yhteisen kannan tästä ehdotuksesta;\n17. kehottaa komissiota hyödyntämään digitaalistrategiaa ja digitaalisten sisämarkkinoiden strategiaa ja parantamaan niiden kohdentamista, jotta voidaan puuttua tieto- ja viestintätekniikan alalla vallitseviin huomattaviin eroihin sukupuolten välillä, edistää naisten ja tyttöjen koulutusta tieto- ja viestintätekniikan alalla, lisätä naisten näkyvyyttä digitaalialalla, lisätä sukupuolten tasa-arvoa ja naisten osallistumista parantamalla rahoituksen saantia ja tukemalla kansalaisyhteiskuntaa ja naisjärjestöjä pyrittäessä toteuttamaan osallistava internet;\n18. kehottaa komissiota esittämään lainsäädäntöä ja myös muita toimia sisältävän paketin työ- ja perhe-elämän yhteensovittamisesta, jotta saavutetaan sukupuolten tasa-arvo, ja myös tarkastelemaan uudelleen äitiys- ja vanhempainvapaadirektiivejä ja esittämään direktiivit isyys- ja hoitovapaasta; korostaa, että miesten ja naisten tasa-arvo olisi sisällytettävä lainsäädäntöehdotuksiin oikeusperustana;\n19. pitää valitettavana, että sukupuolten välillä on yhä palkka- ja eläke-eroja, jotka rikkovat SEUT-sopimuksen 157 artiklassa vahvistettua perusperiaatetta, jonka mukaan miehille ja naisille maksetaan samasta työstä sama palkka; kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita laatimaan ja panemaan täytäntöön yhdessä työmarkkinaosapuolten ja tasa-arvojärjestöjen kanssa sukupuolten palkka- ja eläke-erojen poistamiseen tähtääviä toimia;\n20. kehottaa kiinnittämään huomiota uusköyhyyteen kaikkein haavoittuvimmassa asemassa olevissa ryhmissä, joihin kuuluvista naiset altistuvat kaikkein herkimmin sosiaaliselle syrjäytymiselle ja joita ovat esimerkiksi haavoittuvassa asemassa olevat aikuiset, köyhyysvaarassa olevat perheet ja pienituloiset työntekijät, ja toteaa, että unionin sosiaalipolitiikkoihin olisi sitä varten sisällytettävä innovatiivisia ennaltaehkäisy- ja toimintavälineitä;\n21. kehottaa komissiota esittämään neuvostolle hyväksyttäväksi direktiivin EU:n hoivatyöntekijäohjelmasta ja -viitekehyksestä;\n22. korostaa, että digitaalisen kehityksen mahdollistama työn organisoinnin joustavuus ja etätyö voivat myös auttaa saavuttamaan työ- ja yksityiselämän välisen tasapainon;\n23. kehottaa jäsenvaltioita panemaan tehokkaasti täytäntöön Barcelonan tavoitteet vuoteen 2020 mennessä ja hyväksymään vuoden 2014 varhaiskasvatuksen laatupuitteet;\n24. kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan käyttöön Barcelonan tavoitteiden kaltaisia vanhusten, vammaisten ja muiden hoivaa tarvitsevien hoitoa koskevia tavoitteita sekä niiden seurantavälineitä, joilla mitataan laatua, saatavuutta ja kohtuuhintaisuutta; kehottaa Eurostatia, Eurofoundia ja Euroopan tasa-arvoinstituuttia (sen sukupuolten tasa-arvoa koskevaa indeksiä varten) keräämään asiaan liittyviä tietoja ja suorittamaan tutkimuksia toimintansa tueksi;\n25. vaatii, että kehitetään eurooppalainen pitkäaikaishoidon laatukehys pitkäaikaishoitopalveluita koskevan Euroopan laatukehyksen pohjalta, jotta voidaan kehittää laadukkaita hoitopalveluita kaikkiin tarpeisiin, mukaan luettuna kaikkein vaikeimmat tapaukset, ja jotta hoitoa tarvitsevien itsenäisyyttä voidaan tukea mahdollisimman pitkään;\n26. korostaa, että vain pieni osa miehistä käyttää oikeutensa vanhempainvapaaseen; kehottaa siksi ryhtymään konkreettisiin toimenpiteisiin sellaisten vanhempainvapaaoikeuksien edistämiseksi, jotka ovat niin yksilöllisiä ja siirtämättömissä olevia kuin mahdollista;\n27. korostaa, että lasten köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen vaara kytkeytyy selkeästi heidän vanhempiensa asemaan työmarkkinoilla ja sosiaaliseen tilanteeseen;\n28. panee merkille, että naisia on usein suhteettoman paljon ja vastoin tahtoaan epävarmoissa työsuhteissa ja että myös heidän osa-aikaisten, matalapalkkaisten ja määräaikaisten työsopimustensa sekä nollastyösopimustensa osuus on suuri; muistuttaa, että miesten ja naisten tasa-arvo voidaan saavuttaa vain jakamalla oikeudenmukaisesti uudelleen palkallinen ja palkaton työ sekä työ-, perhe- ja hoivavelvollisuudet;\n29. korostaa vähimmäistulojärjestelmien tärkeyttä köyhyyden torjunnassa ja kehottaakin komissiota arvioimaan, millä tavoin ja millä keinoin voidaan tarjota riittävä vähimmäistulo, joka on sellaisen köyhyysrajan yläpuolella, joka on vähintään 60 prosenttia kansallisesta mediaanitulosta kaikissa jäsenvaltioissa;\n30. suosittelee, että lainsäädännössä tai työehtosopimusneuvotteluissa vahvistetaan kansallinen vähimmäispalkkataso pyrkien siihen, että taso on vähintään 60 prosenttia kansallisesta mediaanipalkasta ja ylittää kansallisen tai alueellisen toimeentuloon riittävän palkan;\n31. kehottaa tarkistamaan miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien ja yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta työhön ja ammattiin liittyvissä asioissa annettua direktiiviä 2006/54/EY ja sisällyttämään siihen muun muassa yrityksiä koskeva pakollinen vaatimus tasa-arvotoimenpiteiden tai -suunnitelmien laatimisesta, mukaan luettuna toimet, joilla vähennetään eriytymistä, poistetaan sukupuolten väliset palkka- ja eläke-erot, kehitetään palkkajärjestelmiä ja tuetaan naisten työuria; muistuttaa, että on tärkeää, että jäsenvaltiot kieltävät selvästi kansallisessa lainsäädännössään kaikenlaisen seksuaaliseen suuntautumiseen tai sukupuoli-identiteettiin perustuvan syrjinnän; katsoo, että direktiivin mukaista nykyistä oikeudellista suojaa olisi laajennettava kattamaan kaikki transihmiset; kehottaa kiinnittämään erityistä huomiota tasapainoiseen sukupuolijakaumaan, kun kehitetään työntekijöiden kuulemista, osallistumista ja tiedottamista yritysjohtamisessa;\n32. toteaa, että sukupuolten palkka- ja eläke-erojen torjuminen on sosiaalisesti oikeudenmukaisen ja sukupuolitasa-arvoisen yhteiskunnan keskeisiä tehtäviä, ja pyytää siksi painokkaasti uudelleen, että jäsenvaltiot ryhtyisivät lopulta toteuttamaan aktiivisesti komission suositusta miesten ja naisten samapalkkaisuusperiaatteen vahvistamisesta käyttäen hyväksi avoimuutta ja jatkuvaa positiivista erityiskohtelua mieluiten lainsäädännön keinoin ja ottamaan käyttöön palkkojen avoimuutta koskevia toimia ja sukupuolineutraaleja työnarviointeja;\n33. kehottaa kiinnittämään erityistä huomiota siihen, että sosiaaliturvan eläkkeiden oikeudenmukaisuus turvataan ja palautetaan eläkeuudistusten yhteydessä, muun muassa ottamalla käyttöön eläkejärjestelmien hoitohyvitykset ja joustavoittamalla siirtymistä työelämästä eläkkeelle;\n34. kehottaa todellisiin toimiin sukupuolten palkkaeron poistamiseksi, sillä ero vaikuttaa kielteisesti naisten sosiaaliseen ja taloudelliseen asemaan; kehottaa toimiin sellaisten mallien kehittämiseksi, joilla poistetaan sukupuolten eläke-erot, jotka johtuvat sukupuolittuneista työmarkkinoista ja palkkaeroista sekä siitä, ettei lasten ja muiden perheenjäsenten hoitamiseen käytettyä aikaa oteta huomioon;\n35. suosittaa, että varmistetaan työntekijöiden tehokas suojelu kaikilta työhön liittyviltä riskeiltä ennalta varautumisen periaatteen mukaisesti;\n36. suosittaa epätyypillisissä työsuhteissa olevien yhä useampien työntekijöiden riittävää suojelua EU:n sosiaalivakuutusjärjestelmissä;\n37. muistuttaa, että sosiaalisten oikeuksien pilaria ei voida toteuttaa ilman sosiaalisia investointeja, joilla varmistetaan erityisesti kohtuuhintaisten laadukkaiden päivähoitopalvelujen ja muiden hoivaa tarvitsevien hoitopalvelujen saatavuus, ja että tähän tarkoitukseen voidaan käyttää Euroopan sosiaalirahaston (ESR), Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) ja Euroopan strategisten investointien rahaston (ESIR) tukea; korostaa, että nuorisotakuuseen on tärkeä sisällyttää nuorille naisille suunnattuja resursseja ja erityistavoitteita, jotta heitä voitaisiin auttaa pääsemään työmarkkinoille etenkin aloilla, joilla sosiaaliset indikaattorit osoittavat merkittävää sukupuolijakauman epätasapainoa;\n38. muistuttaa, että makrotalouspolitiikka, joka edistää sellaisia säästötoimia ja rakenneuudistuksia, jotka lisäävät julkisen sektorin leikkauksia, vaikuttaa suhteettomasti naisiin ja tyttöihin, hidastaa talouskasvua, syventää köyhyyttä ja lisää sosiaalista syrjäytymistä; toistaa komissiolle ja jäsenvaltioille esittämänsä kehotuksen, että nämä tarkistaisivat makrotaloudellista lähestymistapaansa siten, että kannustetaan julkisen sektorin sosiaalisia investointeja, joilla edistetään kestävää ja osallistavaa kasvua, josta hyötyvät yhteiskunnan heikoimmassa asemassa olevat ryhmät, etenkin naiset ja tytöt;\n39. korostaa, että Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) mukaan unionin on torjuttava sosiaalista syrjäytymistä ja syrjintää ja että SEUT-sopimuksen mukaan unionin tavoitteena on poistaa miesten ja naisten välinen eriarvoisuus ja edistää sukupuolten tasa-arvoa; korostaa, että naisten ja miesten tasa-arvon periaate ei estä sellaisten toimenpiteiden ylläpitämistä tai käyttöönottoa, joilla tarjotaan aliedustettua sukupuolta hyödyttäviä konkreettisia etuja, kuten on määrätty perusoikeuskirjan 23 artiklassa;\n40. vaatii EU:n esteettömyyssäädöksen hyväksymistä ja nopeaa täytäntöönpanoa;\n41. pitää erittäin valitettavana, ettei neuvosto ole vieläkään hyväksynyt vuonna 2008 annettua ehdotusta direktiiviksi uskonnosta tai vakaumuksesta, vammaisuudesta, iästä tai seksuaalisesta suuntautumisesta riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta; suhtautuu myönteisesti siihen, että komissio on asettanut tämän direktiivin ensisijaiseksi tavoitteeksi, ja toistaa neuvostolle kehotuksensa hyväksyä ehdotus mahdollisimman pikaisesti;\n42. suosittaa, että asunnot olisi rakennettava siten, että niitä voidaan muunnella ikääntyvän väestön tarpeiden mukaisiksi, jotta ikääntyneet ihmiset voivat asua kotonaan niin pitkään kuin haluavat;\n43. panee merkille, että köyhyys ja sosiaalinen syrjäytyminen vaikuttavat suhteettoman paljon naisiin ja tyttöihin, ja vaatii uutta poliittista tahtoa kunnianhimoisen köyhyydenvastaisen EU:n strategian luomiseksi ja uusia sitoumuksia Euroopan köyhyydenvastaisten tavoitteiden saavuttamiseksi vuoteen 2020 mennessä; kehottaa jäsenvaltioita laatimaan yksityiskohtaiset kansalliset strategiasuunnitelmat köyhyyttä vastaan ja komissiota korostamaan köyhyyden vähentämistä EU-ohjausjakson yhteydessä;\n44. korostaa, että naisiin kohdistuvassa väkivallassa on kyse systeemisestä perusoikeuksien loukkaamisesta; kehottaa sen vuoksi unionia ja jäsenvaltioita ratifioimaan Istanbulin yleissopimuksen mahdollisimman pian ja kehottaa komissiota uudelleen esittämään ehdotuksen naisiin kohdistuvan väkivallan ja sukupuoliperusteisen väkivallan torjumista koskevaksi EU:n direktiiviksi;\n45. tuomitsee kaikkinaisen hlbti-henkilöihin kohdistuvan syrjinnän ja väkivallan;\n46. kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita toteuttamaan toimenpiteitä, joilla suojataan naisia ja hlbti-henkilöitä häirinnältä työelämässä;\n47. kehottaa tekemään sosiaalisten oikeuksien pilarin indikaattoreista ja tavoitteista sukupuolisensitiivisiä;\n48. kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunnan mukaan sukupuolten tasa-arvoa edistävään toimintapolitiikkaan; painottaa tällaisten toimintapolitiikkojen riittävää rahoitusta ja kollektiivisten sopimusten ja työehtosopimusten merkitystä syrjinnän torjunnassa ja edistettäessä sukupuolten tasa-arvoa työelämässä sekä korostaa tutkimuksen ja parhaiden käytäntöjen vaihdon tärkeyttä.


Moottori 1.2 l, Bensiini Rek.nro VUY-569\nTarkista ajoneuvon tiedot. Lähetä tekstiviesti AT VUY569 numeroon 16258, saat ajoneuvon omistaja-/haltijatiedot sekä tekniset tiedot suoraan Trafin ajoneuvorekisteristä. Hinta 3,00 €/viesti. Lisätietoja »\nTyylikäs auto pienillä metreillä!\nhuoltokirja, 2xrenkaat, cd/rds rattisäätimin (aux- ja usb-liitännät), ABS, useampi airbag (etumatkustajan airbag poiskytkettävissä), ESP-ajovakaudenhallinta, ilmastointi, vakionopeussäädin, ajotietokone, sähkölasit ja -peilit, Isofix\nVUY-569, Nettiauto ID 9268892


Pohjassa seisova pintasuodatin (skimmeri) Oase Aquaskim 40, enintään 40 m2:n altaalle | Vesielämä\nPumpun imupuoli liitetään pintasuodattimeen. Vesi imeytyy sisään suodattimen yläosasta, ja pinnalla kelluvat roskat jäävät kiinni siivilään, joka on helppo puhdistaa.\nTämä malli seisoo altaan pohjassa. Pintasuodattimen alaosassa on astia, joka täytetään kivillä tai vastaavilla, niin että suodatin seisoo tukevasti paikoillaan. Suodatin mukautuu jopa 160 mm:n suuruisiin vedensyvyyden muutoksiin.\nValittavasta pumpusta riippuen tämä pintasuodatin sopii jopa 40 m2:n altaalle.\nKoko: Syvyys 35 cm, korkeus 83 cm\nSiiviläkoriin mahtuu 1,4 l\nUlostulo: letkun koko 25, 32 tai 40 mm\nSuodatusteho: 8000–16 000 l/h\nSopivat pumput: Vortech X on erinomainen pumppu tälle pintasuodattimelle, koska siinä on kaksi imupuolen aukkoa. Näin sekä pinnalle että pohjalle saadaan hyvä virtaus. Yleensä tähän vaaditaan kaksi pumppua.


Espoo Kaupunkitekniikka -liikelaitos P. Heiskanen URAKKAOHJELMA. Irtilouhinnat - PDF Ilmainen lataus\nDownload "Espoo Kaupunkitekniikka -liikelaitos P. Heiskanen URAKKAOHJELMA. Irtilouhinnat"\n1 P. Heiskanen URAKKAOHJELMA Irtilouhinnat\n2 2 (12) SISÄLLYSLUETTELO 1. TIETOJA RAKENNUSHANKKEESTA RAKENNUTTAJA TILAAJA RAKENNUSKOHDE URAKKAMUOTO JA SUORITUSVASTUUN LAAJUUS URAKKAMUOTO MAKSUPERUSTE URAKKASUHTEET URAKOITSIJAN SUORITUSVELVOLLISUUS PÄÄSUORITUSVELVOLLISUUS Urakkaan kuuluvat työt ja hankinnat Tarkennuksia urakkarajoihin SIVUVELVOLLISUUDET Muut sivuvelvollisuudet (YSE 2, kohta 2) TYÖMAAPALVELUT LOUHINTASUUNNITELMAT TIETURVAKOULUTUS TILAAJAN SUORITUSVELVOLLISUUS URAKASSA NOUDATETTAVAT ASIAKIRJAT SOPIMUSASIAKIRJAT... 7 A KAUPALLISET ASIAKIRJAT:... 7 B TEKNISET ASIAKIRJAT: MÄÄRÄLASKENTA URAKKA-AIKA SUORITUSAIKA Töiden aloitus Töiden valmistuminen Välitavoitteet VIIVÄSTYSSAKKO TILAAJAN OIKEUS PURKAA SOPIMUS VAKUUDET JA VAKUUTUKSET URAKOITSIJAN VAKUUDET Rakennusajan vakuus Takuuaika ja takuuajan vakuus TILAAJAN VAKUUDET VAKUUTUKSET Rakennuskohteen vakuuttaminen TILAAJAN MAKSUVELVOLLISUUS URAKKAHINNAN MAKSAMINEN Maksumenettely Ennakko HINTASIDONNAISUUDET ORGANISAATIOT TILAAJAN ORGANISAATIO / EDUSTAJAT URAKOITSIJAN ORGANISAATIO / EDUSTAJAT RAKENNUSHANKKEEN RAKENTAMISVAIHEEN TURVALLISUUSKOORDINAATTORI... 11\n3 3 (12) 9.4 SUUNNITTELIJAN LAADUNVALVONTA YHTEISET TOIMITUKSET KATSELMUKSET TYÖMAAKOKOUKSET TYÖMAAPÄIVÄKIRJA LAADUNVARMISTUS URAKOITSIJAN LAADUNVARMISTUS RIITAISUUKSIEN RATKAISEMINEN MUUT SOPIMUSASIAT / ERITYISIÄ MÄÄRÄYKSIÄ OMISTUSOIKEUS IRROTETTAVIIN AINEKSIIN TYÖVOIMAMÄÄRÄYKSET ILMOITUKSET VEROHALLINNOLLE TEHTÄVIEN LAIMINLYÖNTIEN SEURAAMUKSET TARJOUSASIAKIRJOJEN JULKISUUS... 12\n4 4 (12) 1. TIETOJA RAKENNUSHANKKEESTA 1.1 Rakennuttaja 1.2 Tilaaja Rakennuttaja on Espoon kaupunki. Rakennuttajan edustajana, tilaajana toimii Espoon kaupungin Espoo Kaupunkitekniikka- liikelaitos. 1.3 Rakennuskohde Urakan kohteena on Espoon alueella olevia louhintoja. 2. URAKKAMUOTO JA SUORITUSVASTUUN LAAJUUS 2.1 Urakkamuoto Urakka on kokonaisurakka. Tilaaja tulee toimimaan työmaan päätoteuttajana, jolla on työmaan kokonaisjohto ja valvonta työturvallisuuskysymyksissä työmaalla koko urakka-ajan, lukuun ottamatta niitä erillisiä kohteita, joissa urakoitsija suorittaa koko työn, toimii urakoitsija päätoteuttajana. 2.2 Maksuperuste Maksuperusteena on urakkasopimuksen perusteella määräytyvät yksikköhinnat. Massamäärien muuttuessa ei sovelleta YSE:n 45 :n mukaista korvausta tai hyvitystä määrämuutoksesta yksikköhintaan. 2.3 Urakkasuhteet Urakoitsijan on sisällytettävä aliurakoita koskeviin tarjouspyyntöihinsä aliurakoitsijoille velvollisuus seuraavien mm. tilaajan selvitysvelvollisuudesta annetun lain (1233/2006) mukaisten selvitysten ja todistusten toimittamiseen: 1. selvitys siitä, että yritys on merkitty ennakkoperintä-, työnantaja- sekä arvonlisävelvollisten rekisteriin 2. kaupparekisteriote tai kaupparekisteristä muutoin saadut kaupparekisteriotetta vastaavat tiedot 3. todistus verojen maksamisesta tai verovelkatodistus, taikka selvitys siitä, että verovelkaa koskeva maksusuunnitelma on tehty 4. todistukset eläkevakuutusten ottamisesta ja suorittamisesta tai selvitys siitä, että erääntyneitä eläkevakuutusmaksuja koskeva maksusopimus on tehty 5. selvitys työhön sovellettavasta työehtosopimuksesta tai keskeisistä työehdoista 6. todistus sopimuspuolen ottamasta tapaturmavakuutuslaissa (608/1948) tarkoitetusta vakuutuksesta\n5 5 (12) 7. selvitys siitä, että rakennusmailla liikkuvilla henkilöillä on kuvallinen tunnistekortti 8. selvitys siitä, että rakennusmailla liikkuvat henkilöt ovat rekisteröityneet veronumerorekisteriin. Selvitykset eivät saa olla kahta (2) kuukautta vanhempia lukien tarjouspyynnön mukaisesta tarjouksen viimeisestä jättöpäivästä. Kohtien 2-6 mukaiset selvitykset ja todistukset voidaan korvata Rakentamisen Laatu RALA ry:n yritystietopankista tulostetulla voimassaolevalla RALA -perustietoraportilla, joka sisältää selvityksen em. vaatimusten täyttymisestä. Vaihtoehtoisesti kohtien 1-6 selvitykset ja todistukset voidaan korvata Tilaajavastuu.fi järjestelmästä tai vastaavanlaisesta sähköisestä järjestelmästä tulostetulla voimassaolevalla yritysraportilla, joka sisältää selvityksen em. vaatimusten täyttymisestä. Mikäli tarjoaja ei kuulu Tilaajavastuu.fi -järjestelmään ja sopimus kestää yli 12 kk, on tarjoajan esitettävä tilaajalle verovelkatodistus ja ilmoitus eläkevakuutusmaksuvelvoitteiden täyttämisestä 12 kuukauden välein tai em. sähköisestä järjestelmästä tulostetulla voimassaolevalla yritysraportilla, joka sisältää selvityksen em. vaatimusten täyttymisestä. Tarjoajan tulee vaatia alihankkijoiltaan ja niiden alihankkijoilta vastaavat selvitykset ja toimittaa ne tilaajalle. Urakoitsijan tulee hyväksyttää kaikki käyttämänsä aliurakoitsijat tilaajalla, sekä toimittaa kaikista käyttämistään aliurakoitsijoista em. tilaajan selvitysvelvollisuudesta annetun lain (1233/2006) mukaiset selvitykset ja todistukset tilaajalle. Tilaajalla on oikeus hylätä sellainen aliurakoitsija, jonka osalta em. vaatimukset eivät täyty. Maksuja, joihin sisältyy aliurakoitsijoiden töitä, ei makseta ennen kuin em. velvoitteet on hyväksyttävästi hoidettu. Pääurakoitsija vastaa tilaajalle aliurakoitsijan työstä kuten omastaan. Em. velvoitteiden laiminlyöminen on sopimuksen purkuperuste. 3. URAKOITSIJAN SUORITUSVELVOLLISUUS 3.1 Pääsuoritusvelvollisuus Urakkaan kuuluvat työt ja hankinnat Urakka käsittää Espoon alueella kallion irrotuksen urakoitsijan omaa kalustoa ja tarveaineita käyttäen. Rakennuttaja antaa veloituksetta täkkäysapua työmaalla mutta urakoitsija kuitenkin vastaa täkkäyksestä. Urakoitsija toimittaa täkkäysmatot kustannuksellaan louhintakohteeseen. Louhintakohteessa täkkäysmattojen siirtely kuuluu tilaajalle. Täkkäysmattojen siirto työmaalta toiselle kuuluu urakoitsijalle. Pääasiallisesti tilaaja antaa täkkäysavun urakoitsijalle, erikseen sovittavissa kohteissa täkkäys kuuluu urakoitsijalle.\n6 6 (12) Urakoitsijan tulee tehdä/hankkia louhintatöiden tarvitsemat ilmoitukset ja luvat Tarkennuksia urakkarajoihin Urakka käsittää katu- ja johtolinjalouhinnat Espoon alueella. Urakasta tehdään hankintasopimus yhdestä kolmeen halvimman tarjoajan kanssa. Hankintasopimuksen mukaan tilaaja tilaa oman työtilanteensa ja urakoitsijoiden työtilanteen mukaan kulloinkin vapaana olevalta urakoitsijalta, hintajärjestyksessä, kussakin kohteessa tarvittavan louhintatyön. Urakoitsijan on välittömästi louheen poiston jälkeen louhittava suunniteltujen louhintatasojen sisäpuolelle jääneet kallionosat (kynnet). Räjäytyskenttien peittämisessä tulee käyttää asianmukaisia täkkäysmattoja. Työssä on käytettävä asianmukaista pölynpoistoa, jottei pöly leviä ympäristöön. 3.2 Sivuvelvollisuudet Urakoitsijalle kuuluvat sivuvelvollisuudet on lueteltu YSE:ssä (2 ) Muut sivuvelvollisuudet (YSE 2, kohta 2) Kulkuluvat Jokaisella rakennustyömaalla työskentelevällä tulee olla työmaalla liikkuessaan näkyvillä henkilön yksilöivä kuvallinen henkilökortti, josta ilmenee henkilön veronumero henkilön nimi ja kuva onko henkilö työsuhteessa oleva työntekijä vai itsenäinen yrittäjä itsenäisen työnsuorittajan kortissa tulee näkyä yrityksen nimi työnantajan (palkanmaksajan) nimi Yrityksen on toimitettava ennen työvaiheen aloittamista tilaajalle työmaalla työskentelevien omien ja alihankkijoidensa työntekijöiden nimet ja syntymäajat työmaalla tarvittavien kulkulupien myöntämiseksi ja oikeellisuuden seuraamiseksi. 3.3 Työmaapalvelut Urakoitsijan velvollisuudet työmaapalveluiden järjestämisestä on esitetty YSE:n 3 :ssä. 3.4 Louhintasuunnitelmat Urakassa noudatetaan valtioneuvoston asetusta räjäytys- ja louhintatyön turvallisuudesta ( /644). Urakoitsija luovuttaa rakennuttajalle jokaisesta työkohteesta (työmaasta) räjäytys- ja louhintatyön turvallisuussuunnitelman ennen louhintaa. Urakoitsijan tulee ENNEN kunkin kentän räjäyttämistä luovuttaa tilaajalle ko. kentän\n7 7 (12) räjäytyssuunnitelma. Jos urakoitsija ei ole toimittanut ko. suunnitelmia tilaaja pidättää oikeuden olla maksamatta kohteen louhintaa. 3.5 Tieturvakoulutus Yleisillä liikennealueilla työskenneltäessä urakoitsijan työmaahenkilöstöllä tulee olla voimassa oleva todistus vähintään Tieturva 1 -kurssin suorittamisesta. Niissä kohteissa jossa urakoitsija on päätoteuttaja työ- ja liikenneturvallisuusasioista vastaavilla henkilöillä ja liikennejärjestelyjen suunnittelijoilla sekä vastaavalla työnjohdolla tulee olla voimassa oleva todistus Tieturva 2 kurssin suorittamisesta. Liikenteenohjaajaksi nimettävältä henkilöltä vaaditaan Tieturva 1-pätevyyden lisäksi erillinen perehdyttäminen liikenteenohjaajan tehtävään ja jokaiseen uuteen työkohteeseen työnantajan toimesta. Lisäksi liikenteenohjaajan tulee olla täysi-ikäinen ja omata normaalit aistit. 4. TILAAJAN SUORITUSVELVOLLISUUS Tilaaja suorittaa samanaikaisesti rakennuskohteissa urakka-aikana muita rakennustöitä, mm. kunnallistekniikan rakentamista ja valaistuskaapelien asennuksia. Louhinnan alku- ja loppukatselmukset kuuluvat tilaajalle, kuten esim. lähimpien rakennusten kiinteistökatselmukset ja tarvittavat tärinämittaukset. Tilaaja asettaa kustannuksellaan työssä tarvittavat mittaus- ja korkeusmallit sekä muut tarvittavat mitat. 5. URAKASSA NOUDATETTAVAT ASIAKIRJAT 5.1 Sopimusasiakirjat Sopimusasiakirjat ja niiden keskinäinen pätevyysjärjestys (YSE 13 ) on seuraava: A Kaupalliset asiakirjat: a) urakkasopimus, YSE RT b) tarjouspyyntö ja ennen tarjouksen antamista annetut kirjalliset lisäselvitykset c) urakkaohjelma liitteineen , turvallisuusasiakirja, turvallisuussäännöt ja menettelyohjeet, d) yleiset sopimusehdot YSE 1998 e) Infra Ryl 2006, rakennusosa- ja hankenimikkeistö, määrämittausohje, versio 2.1 f) tarjous g) määrä- ja yksikköhintaluettelo\n8 8 (12) B Tekniset asiakirjat: h) työkohtaiset laatuvaatimukset ja selostukset i) sopimuspiirustukset j) InfraRYL 2010, Infrarakentamisen yleiset laatuvaatimukset, Osa 1 väylät ja alueet Lisäksi työssä noudatetaan viimeksi julkaistuja voimassa olevia rakentamista koskevia Suomen lakeja, asetuksia ja määräyksiä, yleisesti hyväksyttyjä normeja, ohjeita ja järjestyssääntöjä sekä työsuojelu ym. ohjeita. 5.2 Määrälaskenta Tarjouspyyntöasiakirjojen mukana toimitettu massaluettelo (määrä- ja yksikköhintaluettelo) on ohjeellinen, eikä urakkahintaa sidota luettelon määrään. Luettelossa on ilmoitettu kahden tulevan vuoden ( ) arvioidut toteutuvat määrät. 6. URAKKA-AIKA 6.1 Suoritusaika Töiden aloitus Urakoitsijan on aloitettava työt heti kun tilaaja antaa luvan. Uuden työkohteen tai työvaiheen aloittamisesta sekä louhintatyössä tapahtuvista keskeytyksistä tulee ilmoittaa riittävän ajoissa Töiden valmistuminen Sopimuskausi on Louhintatöiden tulee valmistua sopimuskauden loppuun mennessä. Keskeneräiset louhinnat tehdään kuitenkin loppuun. Espoon kaupungilla voi olla vastaava sopimus yhden tai useamman urakoitsijan kanssa Välitavoitteet Kukin työkohde ja työvaihe tulee aloittaa noin 2 vrk:n sisällä työnjohdon ilmoituksesta sekä tehdä valmiiksi yhtäjaksoisesti mahdollisimman nopeasti annettujen ohjeiden mukaisesti. Porauksen ja panostuksen välillä ei saa olla ylimääräistä taukoa. Urakoitsijan on välittömästi louheenpoiston jälkeen työnjohdon ilmoituksesta louhittava suunniteltujen louhintatasojen sisäpuolelle jääneet kallionosat eli ns. kynnet. 6.2 Viivästyssakko Mikäli urakoitsija ei aloita louhintatyötä tai kynsien poistoa 2 työpäivän kuluessa työn-\n9 9 (12) johdon kanssa sovitusta ajankohdasta, peritään urakoitsijalta viivästyssakko. Viivästyssakko on kultakin työpäivältä 0,1 % arvolisäverottomasta urakkahinnasta. Viivästyssakkojen enimmäismäärä lasketaan 75 työpäivältä / vuosi (poikkeus YSE:stä). 6.3 Tilaajan oikeus purkaa sopimus Tilaaja muistuttaa urakoitsijaa siitä, että tilaajalla on YSE 78 :n 1.momentin a) kohdan mukaan oikeus purkaa sopimus: "jos urakoitsija ei noudata sovittua työn alkamisajankohtaa tai jos työtä tehdään niin hitaasti, ettei se ilmeisesti valmistu sopimuksen mukaisessa ajassa paitsi jos tämä aiheutuu syistä, jotka oikeuttavat urakoitsijan saamaan urakka-aikaan pidennystä." 7. VAKUUDET JA VAKUUTUKSET 7.1 Urakoitsijan vakuudet Rakennusajan vakuus Rakennusajan vakuus on 10 % arvonlisäverottomasta urakkahinnasta (YSE 36 ). Rakennuttaja pidättää oikeuden käyttää rakennusajan vakuutta kolmansille osapuolille aiheutuneiden vahinkojen korvaamiseen. Rakennusaikainen vakuus palautetaan urakoitsijalle heti, kun työntulos on kokonaisuudessaan otettu vastaan, kun vastaanottotarkastuspöytäkirja on allekirjoitettu, kun mahdolliset korvaukset on suoritettu kolmannelle henkilölle, jolle tilaaja saattaa joutua vastuuseen sekä kun tilaajan esittämät urakkasopimukseen perustuvat vaatimukset on suoritettu tai erillinen vakuus niiden selvittämiseksi ja suorittamiseksi on asetettu. Vakuudessa tulee olla maininta, että vakuus kattaa mahdolliset lisä- ja muutostyöt Takuuaika ja takuuajan vakuus Takuuaikaa ei ole eikä takuuajan vakuutta vaadita. 7.2 Tilaajan vakuudet Maksuvelvollisuutensa täyttämisestä tilaaja ei esitä selvitystä eikä aseta vakuutta. 7.3 Vakuutukset Rakennuskohteen vakuuttaminen Jokaisella työmaalla toimivalla urakoitsijalla tulee olla voimassa oleva tässä urakkaohjelmassa kuvattua toimintaa kattava, koko urakka-ajan voimassa oleva vastuuvakuutus, joka korvaa toiselle tuottamuksellisesti aiheutettuja suoria henkilö- ja esinevahinkoja. Vastuuvakuutuksen vakuutusmäärän on oltava vähintään euroa yksittäistä vahinkotapahtumaa kohden. Urakoitsijan tulee ottaa lisäksi räjäytys- ja louhintavakuutus, jonka vakuutusmäärä tu-\n10 10 (12) lee olla henkilövahingoissa vähintään ja esinevahingoissa vähintään Vakuutuksen omavastuu saa olla enintään Urakoitsija vastaa kaikista louhintatöistä aiheutuneista vahingoista. 8. TILAAJAN MAKSUVELVOLLISUUS 8.1 Urakkahinnan maksaminen Maksumenettely Urakasta maksetaan kahden viikon välein tehtyjen mittauspöytäkirjojen ja tarjouksen yksikköhintojen perusteella tehtävät laskut. Kustakin erillisestä, tilaajan tilaamasta, kaluston tuonnista työmaalle maksetaan erillinen tarjouksen mukainen starttiraha /kerta. Starttirahaa ei kuitenkaan makseta siinä tapauksessa, että urakoitsija siirtyy työmaalle poistamaan kynsiä oman louhintansa jäljiltä Ennakko Ennakkomaksua ei makseta. 8.2 Hintasidonnaisuudet Massamäärien muuttuessa ei sovelleta neuvottelumahdollisuutta urakkahinnan muuttamiseksi. Urakkahintaa ei sidota indeksiin. 8.3 Laskujen maksuaika ja viivästyskorko Laskujen maksuaika on 30 vrk siitä kun maksukelpoinen lasku on esitetty tilaajalle. Yliajalta urakoitsijalla on oikeus periä korkolain mukainen viivästyskorko (YSE 41 ). Tilaajan nimeämä valvoja toteaa, milloin mittauspöytäkirjan perusteena tai maksuerän perusteena oleva työvaihe on tehty. Tilaajan nimeämä valvoja toteaa, milloin maksuerän perusteena oleva työvaihe on tehty. Laskun virheellisyydestä aiheutuneesta maksun viivästymisestä on vastuussa urakoitsija. 9. ORGANISAATIOT 9.1 Tilaajan organisaatio / edustajat Tilaajan toimivaltaisena edustajana toimivat tuotantojohtaja ja rakentamispäällikkö. Muut urakkaa hoitavat henkilöt ilmoitetaan urakkasopimuksessa. Lisä- ja muutostyöt hyväksyy tilaaja voimassa olevan ohjesääntönsä mukaisesti.\n11 11 (12) 9.2 Urakoitsijan organisaatio / edustajat Urakoitsijaa pyydetään tarjouksessaan ilmoittamaan, ketkä ovat tähän työhön ehdotettavat urakoitsijan edustaja ja räjäytystyönjohtaja. Tilaaja pidättää itselleen oikeuden hyväksyä tai hylätä urakoitsijan esittämän työnjohdon. 9.3 Rakennushankkeen rakentamisvaiheen turvallisuuskoordinaattori Tilaaja nimeää urakan alkaessa antaman asetuksen 5 :n tarkoittaman rakentamisvaiheen turvallisuuskoordinaattori. 9.4 Suunnittelijan laadunvalvonta Valvontaa tekevät tilaajan organisaation lisäksi suunnittelijat. Suunnittelijoilla on oikeus valvoa, että työ muodostuu suunnitelmien mukaisesti. Heillä ei ole oikeutta sopia minkäänlaisista muutoksista, vaan kaikki muutokset ilmoittaa tilaajan edustaja / valvoja. 10. YHTEISET TOIMITUKSET 10.1 Katselmukset Tilaajan luovuttamat työalueet täsmennetään yhteisessä katselmuksessa. Tilaaja vastaa kiinteistökatselmuksista ja tärinämittauksista Työmaakokoukset Työmaakokoukset YSE 66 :n mukaisesti Työmaapäiväkirja Urakoitsijan tulee pitää päivittäistä työmaapäiväkirjaa (YSE 75 ) Vastaanottotarkastus Vastaanottotarkastus YSE 71 :n mukaisesti. 11. LAADUNVARMISTUS 11.1 Tilaajan laadunvarmistus Tilaajan laadunvarmistus YSE 9 :n mukaisesti. Tilaajan suorittamat kokeet ja mittaukset eivät vähennä eivätkä korvaa urakoitsijan laadunvalvontaa. Turvallisuuspuutteita ei voida hyväksyä arvonvähennyksiin, vaan ne on poistettava.\n12 12 (12) 11.2 Urakoitsijan laadunvarmistus Urakoitsijan tulee ennen työn aloitusta laatia työkohtainen laatusuunnitelma. 12. RIITAISUUKSIEN RATKAISEMINEN Riita-asiat, joista sopijaosapuolet eivät voi keskenään sopia ratkaistaan Suomen lain mukaan Espoon kaupungin käräjäoikeudessa (poikkeus YSE 92 ). 13. MUUT SOPIMUSASIAT / ERITYISIÄ MÄÄRÄYKSIÄ 13.1 Omistusoikeus irrotettaviin aineksiin Irrotettava kallio on tilaajan omaisuutta Työvoimamääräykset Urakoitsijan tulee antaa työvoimastaan tilaajalle henkilötietoilmoitus Ilmoitukset verohallinnolle Tilaaja pidättää itsellään oikeuden ilmoittaa verohallinnolle Espoon kaupungin kanssa urakkasopimuksen tehneiden urakoitsijoiden ja näiden aliurakoitsijoiden nimet ja urakkakohteet Tehtävien laiminlyöntien seuraamukset Tehtävien laiminlyönnistä tai laatusuunnitelmien vastaisesta toiminnasta annetusta kirjallisesta huomautuksesta tilaaja perii sakkoa urakkaohjelman liitteenä olevan taulukon mukaisesti. Sakko peritään välittömästi sen antamisesta seuraavasta laskutukseen tulevasta maksusta Tarjousasiakirjojen julkisuus Tähän hankintaan ja sitä koskeviin asiakirjoihin sovelletaan yleisten asiakirjojen julkisuutta koskevia sekä kuntalain säännöksiä. LIITTEET - turvallisuusasiakirja - tehtävien laiminlyöntien seuraamukset


Reserviläisten toimintakyvystä tutkittua tietoa – Oulun Reserviupseerikerho\nReserviläisten toimintakyvystä tutkittua tietoa\nPääesikunnan koulutusosasto on julkaissut vuonna 2016 ”Reserviläisten toimintakyky vuonna 2015” tutkimuksen. Tutkimukseen osallistui 792 reserviläistä. Tutkimus piirtää kuvan reserviläisten fyysisestä, psyykkisestä, sosiaalisesta ja eettisestä toimintakyvystä. Tutkimuksen päätavoite oli selvittää, onko reserviläisten toimintakyky riittävä operatiivisiin tehtäviin ja onko se muuttunut verrattuna vuosina 2003 ja 2008 mitattuihin reserviläisiin. Tutkimuksen mukaan reserviläisten kunto ja toimintakyky on karkeasti samalla tasolla ja laskeva trendi on katkennut. ”Hyvässä lihaskunnossa on yli puolet tutkituista reserviläisistä,” tiivistää koulutuspäällikkö prikaatikenraali Jukka Sonninen tulokset ja jatkaa: ”Puolet reserviläisistä saavutti kestävyyskunnossa sotilastehtävissä tavoiteltavan tason. Puolustusvoimat käynnistää nyt jatkotyön: sotilaan tehtäväkohtaiset kuntovaatimukset kuvataan, avaintehtävistä aloittaen.”\nTutkimuksen tukemana Puolustusvoimat määrittää minimivaatimukset fyysiselle toimintakyvylle eri sodanajan tehtäviin. Vaatimukset otetaan käyttöön 2017 alkaen asteittain. Reserviläiset tulee sijoittaa tehtäväkohtaisten vaatimusten mukaan sodanajan operatiivisiin joukkoihin huomioiden riittävä yksilön toimintakyky ja osaaminen. Samanaikaisesti Puolustusvoimat jatkaa reserviläisten ja kansalaisten fyysisen toimintakyvyn tukemista muun muassa tarjoamalla marsmars.fi kuntotestit ja harjoitusohjelmat kaikille käyttöön. Tutkimukseen osallistui 792 vapaaehtoista reserviläistä kertausharjoituksissa vuoden 2015 aikana. Tutkimus toteutettiin yhteistoiminnassa Pääesikunnan koulutusosaston, Jyväskylän Yliopiston, Maanpuolustuskorkeakoulun, Sotilaslääketieteen keskuksen, ja UKK-instituutin kanssa. Tutkimukseen osallistui lisäksi edustajia Puolustusvoimien tutkimuslaitoksesta, Helsingin yliopistosta, Lapin yliopistosta ja Itä-Suomen yliopistosta. Tutkimuksen tieteellisenä johtajana toimi Jyväskylän yliopiston liikuntabiologian laitoksen professori Heikki Kyröläinen.\nReserviläisten toimintakyky 2015 -tutkimus:\nLähde ja lisätietoja: Reserviläisten toimintakyky 2015 -tutkimus


Riku Kytösalmi | Uutiset Posti\nItse ottelun juoni oli selkeä: Lipolta tuntui onnistuvan kaikki, Tahkon pelaajilta ei oikein mikään. Tahko-legenda Kari Kuusiniemi yritti herätellä joukkuettaan kuumentamalla Lipon lukkaria Kari Kalliota, mutta kokenut Kallio ei antanut härnäyksen sotkea peliään.Kentän kuningas oli jo ensimmäisellä jaksolla neljä juoksua lyönyt Oulun Riku Kytösalmi.\nKuvassa pallon kiinniottotehtävissä olevan Arto Lippojoen takana varmistamassa on Riku Kytösalmi, jolla riittää suvussaan pesäpalloilijoita. Imatralaisissa urheilupiireissä veri on vettä sakeampaa. Lähes lajiyhteisöstä riippumatta on enemmän sääntö kuin poikkeus,\nPesäpallon sopupeliskandaali – Wikipedia – Pesäpallon sopupeliskandaali oli tapahtumasarja vuonna 1998, jolloin suuri joukko pesäpallon pelaajia, johtohenkilöitä, toimitsijoita ja edustajia tavoitteli taloudellista hyötyä sopimalla pesäpallo-ottelujen lopputuloksista ja lyömällä vetoa varmoista tuloksista. Poliisin käynnistämässä esitutkinnassa oli 460 henkilöä, joista valtaosalle ei tullut syytteitä.\nSinä aikana mitä itse olen pesiskatsomoissa istunut, on Riku Kytösalmi jäänyt mieleen. Todella monipuolinen pelaaja. Huipputasoa lähes missä vaan roolissa, heikkoudet puuttuivat. Lue lisää. Ai Riku Kytösalmi. Ei käy. Sehän heitti Kankaanpäässä himaan kahdella pompulla. Ei.\nYhtiön Lekolar-Printel Oy liikevaihto oli 22,08 miljoonaa ja tilikauden tulos 321 tuhatta. Liikevaihto nousi 8,2%. Liikevoittoprosentti oli 6%.\nRiku Kytösalmi Kari Tapanen Markku Lintunen Pasi Tuuva??? kova porukka aikoinaan. Iskivät tuolla joukkueella Sotkamon Jymyn kanssa kiivaasti yhteen 90- luvun alussa ja voittivat jopa mestaruuden 1991. Olen katsellut videolta noita 90- luvun alun finaaleja ja täytyy todeta, että laji on kehittynyt huimasti 15 vuodessa – onneksi.\nRiku on suomalainen miehen etunimi.Nimi on muunnelma nimistä Rikhard, Rickard, Grigori, Gregori tai joissain tapauksissa Risto. Suomessa nimi Riku on 1900-luvun alusta vuoden 2019 loppuun mennessä annettu 8 935 henkilölle, joista yli puolet on syntynyt 1980- ja 1990-luvuilla. Rikun nimipäivä on 7. helmikuuta samoin kuin Rikhardin. Tunnettuja Rikuja\nOULU-Oulun Lipon Riku Kytösalmi ylitti keskiviikkona pesispörssissä 1600 pisteen eli kolmen tähden pelaajan rajan. Tempun Kytösalmi teki 23. pelaajana kautta-aikain. Perhepiirissä Riku sijoittuu kakkoseksi, sillä hänen isänsä Ilpo keräsi aikanaan 2202 pistettä.\nRiku Kytösalmi palaa kentille ja Koskenkorvalle – Urheilu.\n– Kolmannen polven pesäpalloilija Riku Kytösalmi palaa kahden kauden tauon jälkeen tositoimiin. Kytösalmi, 31, edustaa ensi kaudella Koskenkorvan Urheilijoiden miesten superpesisjoukkuetta. Koskenkorva ja Kytösalmi sopivat vuoden mittaisesta pestistä torstaina, mutta julkisuuteen asiasta kerrottiin vasta lauantaina.