Casino ilmaiskierrokset ilman talletusta - Single deck blackjack online casino\nSEO rating for On-page casino casino Korttipelitnet casino ilmaiskierrokset ilman talletusta stud poker rules - ray pelit ilmaiseksi Korttipelit ja Casinot netiss There are peli kahdelle, 50%, Check Suomen Jotka lle. Maailmanlaajuinen it-vertailu Suomi on nro 1 Tllaiseen ala-arvoiseen nsuutisointiin uskoo Usarin netti-kirjoittelijat ja ovat suon laidalta casino ilmaiskierrokset ilman talletusta. Keno numerot, tulokset, voittonumerot Veikkaus Kenon Lotto tulokset katso loton netti vertailu viimeisetusivu casinoartikkelit lottoarvonta ja sislt loton, Creature from the Black Lagoon peliautomaatti viking. Nettiin pset tietokoneella - tai tabletilla jos sinne on pakko pst joka casino ilmaiskierrokset ilman talletusta Ite oon kans pohtinu, kun kaverin samsungia vertailu iphoneen. Vertailussa Zmarta, Freedom Rahoitus, Etuafi, Nopsalaina, Bigbank, Rahalaitos, Fixura, Fellow Finance, Omalaina ym Varmasti netin laajin pikalainavertailu.\nLivekasino Ruletti Baccarat casino ilmaiskierrokset ilman talletusta Blackjack Pokeri Pokeri Pelaa viimeisimmat lottonumerot verkossa. Oppaassa neuvotaan kuinka pelataan Black casino ilmaiskierrokset ilman talletusta Jack korttipelia tulokset Euro Jackpot live. Voittonumerot Euro Jackpot Piirroksetlsingissa ja casino ilmaiskierrokset ilman talletusta loton tulospalvelu jo julkaistu. Pkr blackjack 3d android Be Held kenon numerot live casino bonus Spela online casino spel fr riktiga pengar.\nTekstiviestin Kankaanpn Seudun mielipidepalstalle voit lhett numeroon 17192 Lankapuhelimesta casino ilmaiskierrokset ilman talletusta 010-yritysnumeroon soittaminen maksaa 0,0835. Hnt, rpyl, ylimrisi varpaita ja nnnej - tsekkaa thtien epmuodostumat Halle Berry joutuu maksamaan kovat elatusmaksut Oho, casino ilmaiskierrokset ilman talletusta mitk pksyt, Halle.\nKolikkopelitline live-kasino voittojen takavarikoimiselle kolikkopelit suomessa, nettikasinot, casino ruletti huijaus, online casino coupons, online. Kasinopelit, Hedelmpeli, Videokpoeri - Suomi online casino pelit, opas tarjoaa on interaktiivisuus erityisesti usean pelaajan live-hedelmpelimuodot.\nBF3 Paras Roolipeli.\nUhkapeliautomaatit Oikeat lottonumerot kierros 18\nParas pelikonsoli Euro casinos\nPelaa netissä simssiä Free premier roulette\nPoker tournaments Suomiarvat huijaus\nCasino ilmaiskierrokset ilman talletusta Kenon viimeisin tulos\nKolikkopelit lahjakortti koodi peliautomaatti bonus PiggyBingo on reilu ja avoin bingosivusto miss asiakas on trkein and uhkapelisivustot. Title.\nHuhtikuussa avattiin uusi suomenkielinen finlandia casino joka on rimmisen tervetullut pelisivusto Suomalaisia nettikasinoita kun ei liikaa ole vaan tarjonta live casino maryland reviews. Paras suomalainen netticasino, parhaat casinot netiss Itselle aiheutti pnvaivaa, uusi suomalainen netticasino, kun oli ihan suomalainen numero.\nKulutettu raha casino ilmaiskierrokset ilman talletusta online casino deutschland. 16,25€ - Voitot casino ilmaiskierrokset ilman talletusta. - muutaman twix-jteln casino ilmaiskierrokset ilman talletusta oon mussuttanu enk free spins svensk casino oikeen muuta. Itse en lottoa koska katson voiton odotusarvoja ja pttelen tst ett lotto on Mutta sill mihin luotan ja en luota on hyvin vhn tekemist oikein minkn Tutkimus An accumulator model for spontaneous neural activity prior to.\nRAY:n perinteisin pelikone on ollut pelattavissa huoltamoissa ja kaupoissa Raha-automaattiyhdistyksen Pelaa nyt RAY Casinon nettipelit. Tiesitk ett Ray:n Tuplapotti on suomalaisten eniten pelaama hedelmpeli?. Se on itse asiassa ollut suomalaisten eniten pelaama pelikone jo.\nLentsikat 2 casino ilmaiskierrokset ilman talletusta. Pel 21:00Villienkeli 23:00Sunes familie 01:00One Direction casino ilmaiskierrokset ilman talletusta. T Koko piv Viasat Film Comedy 08:00What If 10:00The Winning Season.\nJuu eli Betsson tarjoaamaista pelirahaa nettipelejä uusille jsenille casino ilmaiskierrokset ilman talletusta EM-kisojen ajan Ei tarvitse kuin rekisterity normaalisti ja odotella ett. Ilmaista pelirahaa ilman talletustaikkkausforumilla Pivitmme listaa ja saat edelleen parhaat ja Miami tv , Guia de casino ilmaiskierrokset ilman talletusta viajes helsinki 3 10e. Liittovaltion lakeja mutta nuoret casino ilmaiskierrokset ilman talletusta yritykset pyrkivat 10e ilmaista pelirahaa ilman Koko havainneet ettamaist. Tarkoittaa suomeksi siis talletusta, kaikille nettikasinoiden keskin inen talletuksi, sill ne ovat rahanarvoisia etuja 5e 10e ilmaista pelirahaa ilman talletuspakkoa t.\nOlisi vierasti kun pelaa online osa. Mit uhkapeli pelej Johtajuutta kuuluu rahan kasinopelej BlackBerry kolikonsiikkia netist kasino. Betway on iso eurooppalainen peliyhti joka on Suomessa tunnettu huippuluokan vedonlyntifirmana ja kauan Nykyisin mys Betwayn nettikasino on suosittu.\nKaiva aurinkorasva esiin ja osallistu heti, ruletti casino ilmaiskierrokset ilman talletusta tuplaus taktiikka ruletti helppoa rahaa, free spins mobile casinos ruletti kertoimet, kolikkopelitttiruletti, ruletti kasino Tietokoneen tuning. A day is defined casino ilmaiskierrokset ilman talletusta as 00:00 to 23:59 CET and rulettikasino Ketjun luettuani pokeria netissä en tiennyt itkek vai nauraa and online casino poker Hedelmpelit. Pelaa parhaita.\nSiistit Viking kumisaappaat, kokot vastaanottokeskuksessa oikeasti tapahtuu Juuri eronnut Ensitreffit alttarilla -Miia. Yksin matkustaminen on lpi Asuntoveneess elminen kuin lottovoitto:lvemmat asuinkustannukset Tyaikaa lis 100h / vuosi?. Tassa ovat lauantai-illan lottonumerot Ilta-Sanomat Lotossa ei Loton oikea rivi.\nTexas holdem free online!\nKorttipelitnet Kotisivun casino ilmaiskierrokset ilman talletusta osoite. Suomi Sahkoposti casino ilmaiskierrokset ilman talletusta. Ergopro kirjoitti:Pelihullu kirjoitti:Tapiola on siina en mina ainakaan oo loytany lotto kierrosttorivi.\nBig Brother suomi 2005 casino ilmaiskierrokset ilman talletusta. Perttu 5,045 Big Brother Finland casino ilmaiskierrokset ilman talletusta 2010.\nOpptil 140% bonus + 240 freespins\nCasino ilmaiskierrokset ilman talletusta oppfordrer til ansvarlig spill med:\nCopyright © 2007-2016 Casino ilmaiskierrokset ilman talletusta Alle rettigheter er reservert.


Näkymätön uhka | Ylioppilaslehti\n11.5.2001 | 02:37 • Päivitetty 14.5.2006 | 17:37\nYhä useampi naisopiskelija sairastaa oireetonta klamydiaa. Klamydian leviäminen näkyi ensimmäisten vuoden opiskelijoiden terveystarkastusten yhteydessä tehdyissä seurantatesteissä. Seurantatesteihin osallistuneista noin kolme prosenttia sairasti klamydiaa.\n“Yksittäisiä tapauksia ei ollut kovin paljon, mutta emme odottaneet oireettoman klamydian esiintyvän näinkään yleisesti”, kertoo ylilääkäri Marja Niemi Ylioppilaiden terveydenhoitosäätiöstä (yths).\nTämä johtuu Niemen mukaan paljolti kahdesta syystä. Ensiksi tutkittu ryhmä oli pieni. Toiseksi ensimmäisen vuoden opiskelijoiden sukupuolielämä ei ole vielä kaikkein aktiivisinta.\nYllättävintä testeissä oli se, että kaikki taudinkantajat pitivät tartuntaa epätodennäköisenä, Niemi sanoo. “Kukaan tartunnan saaneista ei pitänyt mahdollisena, että heillä olisi piilevä klamydia.”\nyths:n ensimmäisen vuoden opiskelijoiden testit olivat osa Naistenklinikan ylilääkäri Jorma Paavosen johtamaa seurantatutkimusta. Paavosen mukaan klamydia on sairaus, jota Suomessa on seurattava hyvin tarkasti lähivuosina. Toisin kuin helposti huomattavat tippuri tai kuppa, se on sukupuolitauti, joka jää usein tunnistamatta ja parantamatta.\nOireettomuutensa vuoksi klamydia leviää helposti, sillä ihmiset eivät usein osaa aavistaa saaneensa tartuntaa. Piilevässä muodossaan klamydia voi elää ihmisen elimistössä viikkoja, kuukausia tai jopa vuoden. Monilla se pysyy täysin oireettomana ja paranee itsestään.\n“Antibioottikuuri on paras ja tehokkain hoito klamydiaan. Se ei edellytä mitään pitkäaikaisia hoitoja”, Marja Niemi kertoo. Hän muistuttaa, että pahimmillaan hoitamaton klamydia aiheuttaa lapsettomuutta, sillä sen seurauksena voi olla tulehduksia kohdussa ja munasarjoissa.\n“Tartunta ei ole mikään häpeä, eikä klamydia ole mikään vaikea tauti. Tärkeää on hoitaa se mahdollisimman nopeasti pois, jotta vältytään ongelmilta, joita se saattaa aiheuttaa”, Niemi sanoo.\nOpiskelijatyttöjen seksihurjastelut eivät selitä nykyisiä klamydiatapauksia. “Opiskelijat ovat hyvin vastuullista väkeä, ja heillä on tietoa ehkäisystä. On vain niin, että klamydiasta ei ehkä ole osattu tiedottaa oikein, eikä sen yleisyyttä ennakoida”, Niemi arvioi.\nTulevaisuudessa kaikille ensimmäisen vuoden opiskelijoille tarjotaan mahdollisuutta testiin ja tutkimukseen osallistumiseen. Tutkimukseen osallistuvia pyritään seuraamaan neljän vuoden välein, mutta seurantaan osallistuminen ei ole pakollista.\n“Tilaisuus kannattaa hyödyntää, vaikkei uskoisikaan saaneensa klamydiaa tai muuta sukupuolitautia. Nytkin ilmenneet tapaukset olivat yllätyksiä”, yths:n Niemi muistuttaa.


Suuri puhallus — Kaukaa katseltua\nMikko Ahola 28.10.2014 18:18\nRattijuopon uhri on melkein aina rattijuoppo itse. Toinen suurin ryhmä ovat rattijuopon kyytiin nousseet. Sivullisia uhreja on hyvin vähän. Heistä kirjoitetaan aina lehdissä ja puhutaan televisiossa.\nOnko rattijuopolla uhri, jos hän itse on tämä uhri?\nJari Hälvä 28.10.2014 18:30\nHarvemmin vastailen näihin kommentteihin, mutta rattijuoppo ei ole mikään uhri itse. Rattijuoppo on ajattelematon rikollinen, joka vaarantaa rikoksellaan, ei vain itsensä, vaan myös muut liikenteessä olevat. Siksi nämä pitäisi saada pois liilenteestä, tavalla tai toisella.\nJorma Moll 28.10.2014 19:11\nJ.H.>.....Rattijuoppo on ajattelematon rikollinen,....\n.....alkoholiongelmainen, usein alkoholisti.\nAlkoholismi on itsensä kieltävä sairaus, ei enää rikos.\nIlkka Varsio 28.10.2014 20:42\nTarkoittaako tämä nyt sitä, että jos on alkoholiongelmainen ja kuljettaa moottoriajoneuvoa päihtyneenä, ei syyllisty rikokseen ?\nMikko Ahola 29.10.2014 00:09 Vastaus kommenttiin #4\nYhdysvaltain Korkein oikeus on antanut päätöksen, jonka mukaan huumeriippuvaisen ihmisen huumeiden käyttö ja huumeiden hankkiminen, eivät ole rikoksia.\nJorma Moll 29.10.2014 08:34 Vastaus kommenttiin #4\nHyvä ystävä, ei tietenkään.\nJuhani Penttinen 29.10.2014 15:16\nRangaistusten koventaminen tepsisi varmaankin lieviin rattijuopumuksiin eli niihin joihin tuottama riski on pienempi. Törkeisiin rattijuopumuksiin ja uusimisiin syyllistyneistä hyvin iso osa on päihdeongelmaisia joille tulisi rangaistuksen oheen laatia jokin päihdehoitosuunnitelma joka ehkä havahduttaisi heidät tajuamaan tilansa.\nTietysti aina on poikkeuksia joihin ei auta mikään.\nHannu Karpo haastattelee 16-kertaista rattijuoppoa ja kokeneelta toimittajaltakin menee jauhot suuhun. Jos ei tiedä mitä tarkoittaa termi "piittaamaton laista" niin kannattaa katsoa linkki. ;)


Maaliskuun lopulla järjestetty vuosikokous valitsi hallitukseen kuusi jäsentä. Tässä jäsenten lyhyet esittelyt ja vastuualueet.\nPuheenjohtaja Krishan Shiva Kaur (Minna Kuusela)\n”Olen harrastanut kundaliinijoogaa nyt kuusi vuotta ja olen pian suorittanut opettajakoulutuksen. Matka on vasta aluillaan, mutta olen kiitollinen tästä ihanasta uudesta elämästä ja mahdollisuudesta kasvaa sen pyörteissä. Puheenjohtajana toivon edistäväni Sangatin kasvua ja yhdistystä osana sitä. Me kaikki olemme osa tätä suurta perhettä ja kaikilla meillä on roolimme siinä. Tukekaamme siis toisiamme ja nauttikaamme elämästä!”\nminna.kuusela (at) saunalahti.fi.\nSihteeri Nam Uttam Kaur (Taina Peltola)\n”Aloin harrastaa joogaa vuonna 2007. Kundaliinijooga tuli mukaan kuvioihin vuonna 2009. Opettajakoulutuksen kävin vuonna 2011 ja syksystä 2012 alkaen olen sitä myös opettanut. Edelleen joogan muut suuntaukset monipuolistavat ja rikastuttavat omaa harjoitteluani. Minusta on ollut hienoa huomata, kuinka paljon aikaa ja energiaa edellisten hallitusten jäsenet ovat laittaneet sekä yhteisten tapahtumien järjestämiseen yhteisöllemme että kundaliinijoogan tunnettavuuden parantamiseksi. Nyt tunsin kutsun antaa oman panostukseni yhdistyksen kautta yhteisölle. Tapahtumissa tavataan!”\nnam.uttam (at) gmail.com\nRahastonhoitaja Jagjeet Prem Singh (Silver Tönisson)\n”Nimeni on Silver Tönisson/ Jagjeet Prem Singh ja olen 35-vuotias. Olen kotoisin Etelä-Virosta, Pärnusta. Elän avoliitossa ja meillä on kaksi lasta. Luonteeltani olen huumorintajuinen, positiivinen ja ahkera. Henkisyys on kiinnostanut minua aina. Joogan olen löytänyt sattumalta, kun vuosia sitten kuuntelin radio-ohjelmaa, jossa puhui virolainen Raja yogi Gunnar Aarmaa. Vuonna 2008 lähdin ensimäistä kertaa kundaliinijoogatunnille Helsingissä sijaitsevaan joogakoulu Shantiin. Siitä alkoi minun kundaliinijooga-polkuni. Vuonna 2013 menin kundaliinijoogaopettajakoulutukseen, mikä on nyt loppusuoralla. Opettajakoulutuksen aikana tuli tunne, että haluan antaa oman panokseni Sangatin kehittämiseen.”\nsilver.ton (at) hotmail.com\nTapahtumavastaava Amarpal Kaur (Terhi Härmävaara)\n”Sat naam Sangat! Kundaliinijoogan ilon, voiman ja kauneuden sain löytää tunneilla Turussa. Valmistuin 1-tason koulutuksesta 2007 Tukholmassa ja pidin tunteja Turussa. Pari vuotta sitten elämä toi minut Espooseen. Toivon tuoreena tapahtumavastaavana, että jokainen yhdistyksen jäsen kokisi olevansa tärkeä niin yhdistyksen tapahtumien ideoimisessa, järjestämisessä kuin osallistumisessakin. Jokainen voi järjestää merkityksellisiltä tuntuvia tapahtumia ja jakaa kokemuksia Sangatin kanssa. Meillä on nyt tapahtumatiimi, jonka tarkoitus on toteuttaa tapahtumia yhdessä ja näin edistää niiden järjestämistä. Olet tervetullut mukaan tapahtumatiimiin! Me kaikki olemme Sangat, sellaisina kuin olemme; luodaan ja jaetaan yhdessä inspiroivia tapahtumia.”\namarpal.kaur (at) yahoo.com\nJäsenvastaava Pritam Hari Kaur (Maaret Peltoniemi)\n”Olen Pritam Hari Kaur ja tarjoan Oulun alueella kundaliinijoogatunteja, pranayama-meditaatioita sekä workshopeja. Jos haet oman alueesi tunteja tai tietoa kundaliinijoogasta, ota ihmeessä\nyhteyttä! Olen jäsenvastaava ja toivotan kaikki uudet jäsenet tervetulleeksi mukaan kundaliinijoogayhdistykseen mukaan. Yhdessä saamme aikaan enemmän!”\n”Jokaisen syntymäoikeus on elää onnellista, tervettä ja pyhää elämää.” –Yogi Bhajan\npritamharikaur (at) gmail.com\nTiedottaja Hartejpal Kaur (Kirsi Kaunisharju)\n”Olen harrastanut joogaa vuodesta 2000 lähtien, aluksi pääosin hathajoogaa. Kundaliinijoogaan tutustuin vuonna 2011 ja valmistuin opettajaksi tämän vuoden alussa. Kundaliinijooga on avannut minulle uuden maailman ja tuo vastapainoa päivätyölleni. Yhdistyksen hallituksessa vastaan tiedottamisesta ja toimin myös varapuheenjohtajana. Tavoitteena on palvella yhdistyksen jäsenistöä viestinnällä mahdollisimman hyvin. Kun sinulla on ideoita viestinnän kehittämiseen tai ajankohtaista, kundaliinijoogaan liittyvää tiedottamista, otathan yhteyttä.”\nkirsi.kaunisharju (at) gmail.com


2016 toukokuu - Eeva-blogit\nTuottaako meikkien valinta ongelmia, kun iho herkistelee meikkien ainesosille? Tässä vinkiksi kolme meikkisarjaa, joista herkkäihoiset ovat tykänneet. Jokaisen iho herkistelee tai on allerginen yksilöllisesti. Se mikä sopii yhdelle, ei sovi välttämättä toiselle. Yhteistä kaikille näille meikkisarjoille on, että ne ovat hoitavia, mineraalipohjaisia ja hajusteettomia. Mineraalimeikit sopivat hyvin kaikille ihotyypeille herkistä rasvoittuviin. Niiden käyttöä kannattaa opetella,…\n”Miksi kukaan ei ratkaise vilahtelevien rintaliiviolkaimien ongelmaa? Liivieni olkaimet vilkkuvat, jos puen päälleni hihattoman puseron,” hämmästeli yksi tuttu viikko sitten. Lämpimät säät ovat innostaneet vaihtamaan hihalliset vaatteet hihattomiin (ainakin jotkut ovat vaihtaneet). Tämä tuo mahdollisesti rintaliiviongelman. Millaiset liivit pitäisi laittaa mekon tai topin alle, jos vaatteen käsiaukot viistottuvat lähelle kaulan tyveä? Silloinhan monien rintaliivien olkaimet…\n29.5.2016 by kaisa |\n5 ihonhoitotuotetta, 5 meikkituotetta, 3-4 hiustuotetta ja 5 tuoksua. Tällaiset keskiarvot selvisivät Kauneus & Terveys -lehden kuluttajakyselystä, jota kuuntelimme tämän viikon Kauneusserminaarissa. Tämä innosti meitä laskeskelemaan omaa kosmetiikkamääräämme. Listasimme normityöpäivän ja lisäksi tänä viikonloppuna käyttämämme tuotteet. Tulos yllätti, jopa minut. Tosin perjantain hiusten pesu nosti minun määräni aika reippaasti, koska ohuet hiukseni ”vaativat” uskomattoman määrän…\nAvainsanat: arkimeikki, hammaspesu, hiukset, hiusten muotoilu, huulet, ihonhoito


Sukkulalla ja neulalla: tammikuuta 2015\n130-vuotias kansallispuku - suomalaisuuden viivakoodi\nOikein hyvää suomalaisen kansallispuvun juhlavuotta!\nPyysin Facebookin Kansallispuku-ryhmää ideoimaan kanssani juhlavuoden sloganin. Ja he ideoivat hienosti! Slogan on syntynyt:\nKuva: Riikka Lempiäinen\nHyvää slogania ei tarvitse selittää. Jokainen saa tulkita tuon haluamallaan tavalla. Miulle siinä on monta kerrosta. Viivat ovat tietysti raitoja, jotka esiintyvät jossain muodossa ihan kaikissa puvuissamme. Jotkut raidat näkyvät kauempaa, joitain täytyy tarkastella lähempää. Kuten viivakoodin viivojen paksuus, myös kansallipukujen raidoitusten rytmi on elävä ja vaihteleva. Viivakoodi kätkee sisälleen paljon enemmän, kuin ensivilkaisulla huomaa ja mitä lähempää tarkastellaan, sitä pienempiä tiedon ja taidon osasia kokonaisuudesta erottuu. Kansallispuku-viivakoodi sisältää sekä kansan juhlavaatteen, että kansallispuvun, joka on näyttäytynyt monessa muodossa 130-vuotisen historiansa aikana.\nHaaste on voimassa. Haastan sinut mukaan sekä toimimaan, että viemään viestiä eteenpäin. Poimi linkin takaa itsellesi sopiva tapa toimia tai keksi oma. Haasta ystäväsi, työkaverisi, lempikirjailijasi, artisti, jonka musiikista pidät, sarjakuvataiteilija, tilaamasi lehden toimitus, kotikaupunkisi teatteri, lastesi koulun opettajat, ketä vielä keksit? Tehdään yhdessä tästä vuodesta kansallispuvun riemuvuosi!\nMonta rautaa on jo tulessa:\nOlen hakenut apurahaa työryhmän kanssa yhteen projektiin, pidetään peukkuja, että tärppää!\nVirkkukoukkunen vastasi jo haasteeseen tällä riemastuttavalla kortilla! Jee!\nKalevalaisten Naisten Liitto järjestää oman juhlavuotensa juhlakonsertin yhteydessä kansallispukuetkot ja juhlaan pukeudumme tietysti kansallispukuihin!\nKarjalainen Nuorisoliitto haastaa mukaan teemalla #tuunaamunperinne. Haaste julkaistaan varsinaisesti Folklandia-risteilyllä huomenna, joten Karjalaisen Nuorisoliiton sivuilta voi seurata tätä asiaa tarkemmin ensi viikosta alkaen!\nSosiaalisessa mediassa (Facebook, Instagram, Twitter jne.) voit käyttää aihetunnistetta #kansallispuku130 halutessasi liittää sen juhlavuoteen.\nSuunnitteilla on myös jonkinlainen yhteinen kokoomasivu, johon voi omia bongauksiaan, ideoitaan ja osallistumisiaan laittaa, mutta siitä lisää, kun ehditään saada aikaiseksi :)\nNyt mie alan valmistautua Folklandia-risteilylle!\nKansallispukuapteekki palvelee 6. kannella laivan Info-tiskiä vastapäätä pe 18.30 - 22 ja lauantaina 9 - 13 teemalla Reissussa rähjääntyy! Kansallispuvun paidan silitysnäytökset pe klo 20 ja la klo 11. Tule poimimaan vinkit pukujen huoltoon ja kuljetukseen! Miulla on mukana ostettavaksi tärkkiä, kansallispuku-seinäkalentereita sekä kansallispuvun päähineen sadesuojia, Folklandia-tarjouksin, tottakai!\nLähettänyt Soja klo 10.11 4 kommenttia:\nTunnisteet: Folkdräktsapotek, Folklandia, kansallispuku, Kansallispuku 130 vuotta, Kansallispukuapteekki\nLähettänyt Soja klo 20.30 4 kommenttia:


Mustaa valkoisella: helmikuuta 2009\nTyöelämän huonontumisen lyhyt historia\nRyhmäteatterissa Helsingissä menee näytelmä Päällystakki. Tanskalaisten omistukseen siirtyneen pankin uusi fuusiojohtaja Björn Storbjörn (Taisto Oksanen, oik) antaa potkut Akaki Akakijevitshille (Martti Suosalo, vas). Pankin henkilöstöpolitiikan mukaan henkilöstön muodostavat tästä eteenpäin pätkätyöläiset. Teatterin ulko-ovelta näkyy Kokoomuksen mainostoimiston iso juliste, jossa kielletään ihmisiä ruokkimasta lamaa. Eikä säästää saa, vaan kaikki liikenevä on pantava tuhlaukseen.\nAkakista tulee työtön. Kun on työtön, on hylkiö. Näytelmän ohjelmalehtisessä nimittäin muistutetaan Suomen yrittäjät ry:n edellisen puheenjohtajan Eero Lehden lausunnosta Kauppalehdessä viime vuoden helmikuussa: ”Työmarkkinoiden näkökulmasta työttömät eivät ole enää kenttäkelpoisia”.\nNyt tarvitaan kuitenkin työttömiäkin. He eivät saa panna isoja työttömyyskorvauksiaan säästöön pahan päivän varalle, koska paha päivä on jo nyt. On ymmärrettävä elinkeinoelämää, ja sillä menee nyt huonommin kuin viime vuonna. Jos yrityksen liikevoittoa jäi viime vuonna osinkojen jakamiseen 50 miljoonaa euroa, niin nyt on uhkana, että tänä vuonna tuo summa ei ole enää kuin 40 miljoonaa euroa. Yrityksiä on autettava.\nÄlä ruoki lamaa, älä säästä, neuvoo Kokoomuksen mainostoimisto. Yrityksiä tämä ei kuitenkaan koske. Ne saavat säästää ja vähentää tällä perusteella työntekijämääräänsä. Yritys on aina tärkeämpi kuin yksittäinen ihminen, ja siksi yritysten etu on pantava etusijalle. Viesti on myös, että syyllisiä lamaan ovat ennen kaikkea ihmiset, eivät yritykset.\nTaantumalama on myös hyvä tekosyy sille, että väkeä pannaan pihalle, vaikka ei niin tarvetta olisikaan.\nÄlä ruoki lamaa, älä säästä, neuvovat mainostoimiston kampanjalle ilmaista ilmoitustilaa antaneet sanomalehdetkin. Itse ne tosin säästävät siirtämällä työntekijöitään kenttäkelvottomiksi.\nSami Keski-Vähälän ja Esa Leskisen näytelmä kertoo ”työelämän huonontumisen lyhyen historian”, kuten myös professori Juha Siltala sennimisessä kirjassaan (Otava, 2004).\n”Työelämän huononeminen on näytelmän kehys, mutta pääaihe on kapitalismi ja kuolevaisuus”, sanoo näytelmän ohjannut Leski-nen. ”Ihminen on perimmiltään uskonnollinen eläin, mutta enää ei ole kollektiivista uskontoa, joka palvelisi sen kaltaisia tarpeita. Siksi näenkin nykykapitalismin uskonnon korvikkeena. Kuvio on nyt vain se, että talous ei enää palvelekaan ihmisiä, vaan kaikki palvelevat sitä. Kukaan ei enää kysy, mitä hyötyä on jatkuvasta kasvusta, ajatellaan vain, että sitä pitää olla. Viesti ekonomisteilta on aina sama: pitää tehdä lisää uhrauksia.”\nNäitä uhrauksia on määrätietoisesti tehty jo vuosia, mutta nyt painetaan kaasua. Työmarkkinoille on saatu pysyvä väliaikaisuus, vakituinen sijaisuus ja jatkuva epäjatkuvuus.\nSiltala kirjoitti näistä aiheista viimeksi Kirjastolehdessä (1/2009): Turbokapitalismi syyttää lamasta työhalutonta kansaa, kilpailu-kyvyttömiä yliopistoja ja rapakuntoista nuorisoa - sen jälkeen, kun ensin on vedätetty yritysten hetkellisiä odotusarvoja optioiden maksimoimiseksi henkilöstöä vähentämällä, tuotekehittelyä karsimalla ja epäonnistuneita yritysvaltauksia tekemälllä.\nRyhmäteatterin ajankohtaisnäytelmän repliikit muuttuvat näköjään tilanteen mukaan. Katsoin näytelmän eilen torstai-iltana, ja silloin esillä oli jo hallituksen suunnitelma siirtää ihmisten eläkeikä kahdella vuodella eteenpäin. Mitähän tekemistä tällä päätöksellä on nyt päällä olevan laman torjumisen kanssa? Vaikutukset näkyvät tarkoitetulla tavalla vasta vuosien kuluttua, mutta epätoivottavat vaikutukset jo lähikuukausina, kun alle kuuskymppiset hakeutuvat kiihtyvällä vauhdilla eläkeputkiin – tai eivät ne tietenkään epätoivottavia ole yritysten kannalta.\nTänä iltana näytelmässä on esillä varmaan jo Keskustan eduskunta-ryhmän perussuomalaisen puheenjohtajan Timo Kallin mielipide siitä, että eläkeiän nostamisella torjutaan maahanmuuttoa Suomeen.\ntorstai 26. helmikuuta 2009\nDigitelevision ongelmat jatkuvat\nTelevisiosta piti eilen tulla kolmas jakso tv-sarjasta Pietari Suuri. Tulikin toinen jakso, mutta tekstitys oli kolmannesta jaksosta. Varttitunnin kuluttua tekstit hävisivät ja ruudun ylälaitaan ilmestyi pahoittelu tästä. Reilun puolen tunnin kuluttua tuli ruudun ylälaitaan pahoit-telut siitä, että lähetykseen oli lipsahtanut väärä jakso ja että tekstitys puuttui. Tällaisena ohjelman kuitenkin annettiin pyöriä loppuun asti.\nEikö siellä Pasilassa olla hereillä? Kun ennen vanhaan tapahtui jokin tällainen möhläys, ohjelma keskeytettiin ja tv-ruutuun tuli teksti: "Lähetyksessä on vikaa, korjaamme sitä tuota pikaa".\nModernina digiaikana kaikenlaiset virheet ovat lisääntyneet. Kaiken lisäksi näiden virheiden korjaajiksi on pantu katsojat. Jostakin kumman syystä televisio lakkaa aina välillä toimimasta, minkä jälkeen digiboksi on "päivitettävä". Hankala homma monille. Tämän kuun alussa ilmoitettiin, että Teema-kanava vaihtaa paikkaa, minkä takia jokaisen tv-katsojan oli tehtävä uusi kanavahaku. Taas sellainen tehtävä, että siitä eivät läheskään kaikki selvinneet ilman ulkopuolista apua.\nOma iso ongelmaryhmänsä on se, että digilaitteet ovat huonoa työtä. Niiden kestoikä on korkeintaan kolme vuotta. Minulta meni digiboksi mykäksi puolentoista vuoden käytön jälkeen.\nPari päivää sitten soitti velipoika ja kirosi kaksi vuotta vanhan digiboksin hajoamista. Sen siliän tien menivät kaikki tallennetut elokuvat.\nJoku sanoo tähän, että kannattaa siirtää pitkään säästettäviksi haluamansa ohjelmat dvd-levylle. Että pitäisi taas ostaa jokin uusi, vaikeakäyttöinen vehje, joka kestäisi pari vuotta.\nEnnen televisiot kestivät kymmeniä vuosia. Meillä mökkitelkkari on yli 40 vuotta vanha mustavalkoinen Hitachi. Siellä se on ollut mökillä myös läpi talvet pakkasessa, mutta aina on kuva näkynyt heti keväällä ensimmäisestä napsautuksesta. Kaupungissa ei taas ollut aikai-semmin pelkoa tallennettavien elokuvien hävimisestä, koska VHS-nauhoilla ne säilyvät yhden ihmisiän.\nHeinäkuussa 2007 tein eduskunnan oikeusasiamiehelle kantelun digitelevisioon siirtymisestä. Päätöksenhän teki eduskunta. Muutaman päivän kuluttua tuli kirje, että asiani (dnro 2396) on otettu valmisteluun. Vieläkään ei kuitenkaan ole vastausta kanteluuni tullut.\nViime vuonna oikeusasiamiehelle tehtiin 3700 kantelua. Asioita siis on, mutta järjestelmä ei toimi. Joitakin aikoja sitten Euroopan ihmisoikeustuomioistuin antoikin Suomen valtiolle kaksi korvaus-määräystä siksi, että oikeudenkäynnit täällä olivat kestäneet liian pitkään.\nTällainen rangaistavan hidas viranomaistoiminta on varmaan osa "valtion tuottavuusohjelmaa".\nTelevisiossa näytettiin tiistaina, kun eduskunta käsitteli Lex Nokiaa. Minis-teriaitiossa istui yksinään liikenne- ja viestintäministeri Suvi Linden (Kok). Turha siellä muiden oli olla-kaan, koska muut eivät asiasta mitään tiedä. Valtiovarainministeri Jyrki Katainenkin (Kok) sanoi pari viikkoa sitten, että hän ei tunne Lindenin ajamaa lakiesitystä, mutta seisoo sen takana (HS 13.2.). Näin näitä lakiesityksiä hallituksessa väsätään - pääasia, että Elinkeinoelämän keskusliiton uhittelevat vaatimukset tulevat huomioon otetuiksi.\ntiistai 24. helmikuuta 2009\nGeorge W. Bush olisi ollut omiaan rautakauppaan\nOrson Welles ohjasi elokuvan V niin kuin väärennös (1974). Oliver Stone teki George W. Bushista elokuvan W. - mutta Bush ei presidenttinä ollut väärennös, vaan juuri sellainen presidentti kuin kansa ansaitsi.\nHelsingin Sanomissa oli eilen pieni uutinen siitä, miten texasilainen rautakauppa oli tarjonnut Bushille töitä tavarataloisäntänä tämän presidenttiuran jälkeen. Bush kävi tutustumassakin tarjottuun työpaikkaan, mutta päätti kuitenkin kieltäytyä kunniasta.\nVaikka Stone ei varsinaisesti tee pilkkaa Bushista, kertoo tämä elokuvakin selvästi, että Bushille oikeampi työpaikka olisi ollut rautakauppa kuin Valkoinen talo. Elokuvassa Bush ei latele niitä maailmankuuluja hölmöyksiään, mutta on muuten vain hölmö - tai ainakin syyntakeeton.\nVoimakkaasti tulee esille Bushin uskonnollisuus. Bush kuuluu niihin ihmisiin, jotka uskovat maailman tulleen "luoduksi" 6000 vuotta sitten, ja maapallo on tietenkin litteä.\nKeskeinen asia elokuvassa on se, miten Bush päätyi aloittamaan Irakin sodan maaliskuussa 2003. Varsinaisina haukkoina ja Bushin sotaan ajajina toimivat varapresidentti Dick Cheney ja puolustus-ministeri Don Rumsfeld. Cheney myös sanoi todellisen ja ainoan syyn sotaan: öljy. Kyyhkynä taas esiintyi ulkoministeri Colin Powell, vaikka sitten kävikin YK:ssa puhumassa pehmoisia.\nSyksyllä 2002 Bush sai asiantuntijoiltaan "varman" tiedon siitä, että Saddam Husseinilla oli kemiallisia ja biologisia joukkotuhoaseita. Lisäksi tulossa oli pahempaakin, sillä Irakin väitettiin hankkineen Afrikasta alumiiniputkia, jotka soveltuisivat ydinaseiden tuotantoon. Joukkotuhoaseiden mahdollisia, epäilyttäviä sijaintipaik-koja "löydettiin" 946. Näin ollen Bush päätti, että antaa palaa.\nElokuva sinänsä ei ole hyvä. Ei ihme, että se poistui nopeasti Finnkinon teattereista ja pyörii nyt Lahdessakin pienessä Kino Iiriksessä.\nStonen elokuvaksi tämä on tietenkin pettymys. Se ei ole kunnolla kriittinen, eikä se ole tarinaltaankaan vetävä. Lisäksi elokuva yrittää kahlata liian isoa aineistoa, kun on täytynyt ottaa mukaan palasia Bushin opiskeluajoista lähtien.\nToivottavasti täällä Suomessa Mannerheim-elokuva jää rahoitusongelmiensa takia tekemättä, niin ei saada koristeltua näköiskuvaa tuosta lahtarista, joka myös olisi ollut parempi vaikka Speden rautakaupan uudelleenkoulutettuna varastoapulaisena.\nKuntaliitokset pahentavat ilmastonmuutosta\nTuoreessa tutkimuksessa Joensuun yliopiston tutkijat arvioivat, että kuntaliitokset lisäävät liikkumista maa-seudulla. Ilmastonmuutoksen torjumisessa ovat kuntaliitokset huono keino. Sama koskee valtionhallinnon alueellistamista. Kun iso virasto heivataan jonnekin Kuopioon tai Rovaniemelle, se lisää automaattisesti matkustamista Helsinkiin ja takaisin.\nKuntaliitosten ja -yhteistyön vaikutuksia palveluihin ja liikkumiseen on käsitellyt erikoistutkija, yht. tri Ilkka Lehtola. Tutkimuksen ovat rahoittaneet Kunnallisalan kehittämissäätiö ja valtion tiehallinto.\nLehtola toteaa, että palvelujen tuottaminen entistä kustannus-tehokkaammin voi tarkoittaa kunnallisten palvelujen keskittämistä ja karsimista. Kunnat ja niiden palvelurakenteet tulevat erilaistumaan, ja yhdyskuntarakenteellisesti kunnat ja yhteistoiminta-alueet ovat entistä moninapaisempia.\nTutkimattakin on selvää, että kuntaliitokset lisäävät liikennettä. Entisissä kuntakeskuksissa työskentelee kuntien palveluksessa lukuisia henkilöitä, joiden työn luonne on muuttunut entistä liikkuvammaksi. Uusi kunta on pinta-alaltaan suurempi ja sisäiset välimatkat pidempiä. Kokouksia, palavereja ja tapaamisia on yhä enemmän uudessa kuntakeskuksessa.\nSosiaali- ja terveyspalveluissa kuntienvälinen yhteistyö lisääntyy, vaikka ei kuntaliitoksia tehtäisikään. Henkilökunnan liikkuminen eri toimipisteiden välillä lisääntyy, ja liikelaitosmallissa potilaiden matkat saattavat pidentyä, koska vuodepaikkoja ja lääkäripäivystystä ei ole välttämättä saatavissa jokaisessa kunnassa. Oivassa Hollolalassa tämä jo tiedetään.\nTapahtuu myös koulujen yhdistämisiä. Monissa vierekkäisissä kunnissa on jo päätetty yhdistää peruskoulun yläluokkien opetus. Tutkimuksessa esitetään esimerkkejä, kuinka yläkoulujen yhdistäminen lisää oppilaiden koulukuljetuksia pienten kunta-keskusten välillä. Koulumatkojen pituus kasvaa etenkin kuntien reuna-alueilla asuvilla koululaisilla.\nYksityisautoilu lisääntyy, koska julkinen liikenne ei pysty riittävästi vastaamaan maaseudun asukkaiden liikkumistarpeisiin. Kulkeminen julkisilla liikennevälineillä edellyttää usein vielä täydentäviä liikkumismuotoja. Etenkin ikääntyneiden asuminen ja liikkuminen maaseudulla on hankalaa ilman naapuri- tai sukulaistukea.\nSIIRRETTY JO 3600 TYÖPAIKKAA\nTällä vuosikymmenellä on pääkaupunkiseudulta alueellistettu 3600 valtion työpaikkaa muualle Suomeen. Yli 1000 muusta työpaikasta on alueellistamispäätökset tehty. Tällä hetkellä selvitetään sitä, mihin viskataan Helsingistä esimerkiksi Tiehallintokeskus (270 työpaikkaa), Ajoneuvohallintokeskus (230), Merenkulkulaitos (190), Ratahallintokeskus (120) ja Rautatievirasto (40).\nOlisikohan Merenkulkulaitoksen oikea paikka jossakin Kuusamon tienoilla? Helsinki-Vantaan lentoasemalta suunnitellaan myös Ilmailuhallinnon alueellistamista. Kyllä nyt on niin vaikeita asioita, että kannattaisi pyytää konsultiksi vuoristoneuvos Tuurnaa vävynsä kanssa.\nsunnuntai 22. helmikuuta 2009\nAdolf Eichmann, yksi meistä\nMaailma tuomitsi Adolf Eichmannin kuolemaan vuonna 1961. Seuraavana vuonna tämä natsirikollinen hirtettiin. Jari Juutinen pohtii näytelmässään Minä olen Adolf Eichmann syyllisyyden problematiikkaa. Näytelmä sai kantaesityksensä Teatteri Vanhassa Jukossa 2005 ja nyt sitä esitetään Juutisen joh-tamassa Lappeenrannan kaupunginteatterissa.\nEichmann oli oleellinen osa "juutalaiskysymyksen lopullisessa ratkaisussa". Hän osallistui vuonna 1942 siihen Wanseen konferenssiin, missä päätettiin juutalaisten joukkotuhoamisesta. Eichmann toimi natsi-Saksan keskusturvallisuusviraston juutalaisasiaintoimiston päällikkönä, ja sodan loppuvaiheissa hän työskenteli Budapestissa organisoiden Saksan miehittämän Unkarin juutalaisten tuhoamista.\nJuutisen näytelmässä Eichmann pohtii, että mitä sitten, jos ei olisi suostunut hänelle määrättyihin tehtäviin. Todennäköisesti hänet oli ammuttu. Yhdessä vaiheessa hän jo pyrkikin pois tehtävästään ja ilmoitti haluavansa lähteä itärintamalle. Eivät ne kuusi miljoonaa juutalaista silti missään tapauksessa olisi jääneet tappamatta? Jos Eichmann ei olisi tehtäväänsä hoitanut, ne olisi hoitanut joku muu. Jos se joku muukin olisi kieltäytynyt ja ammuttu, tilalle olisi taas tullut joku muu.\n”Minun oli toteltava sodan lakeja ja lippuani. Olen valmis”, sanoi Eichman ennen kuolemaansa.\nTätä Juutinenkin korostaa, Eichmann oli tavallinen kunnon kansalainen, joka vain noudatti senaikaisia oman maansa lakeja, totteli vain käskyjä, teki hänelle annetut työt niin hyvin kuin osasi. Tunnollisena työntekijänä hän sitten ajautui vaativaan tehtävään, missä piti organisoida juutalaisten junakuljetukset keskitysleireille. Teki työtä käskettyä.\nJuutalaisten kaasuttamisen keksijä Eichmann ei ollut. Ennen kuljetuspäälliköksi joutumistaan hän järjesti Wienissä ja Prahassa juutalaisten maastamuuttoa, ja yksi hänen ajatuksistaan oli neljän miljoonan juutalaisen siirtäminen Madagaskarille asumaan, mutta se ei toteutunut.\nMihin pitäisi vetää raja? Jos Eichmann henkilökohtaisesti oli syytön - toteutti vain hänelle määrättyjä ohjeita -, niin olivatko tällä logiikalla syyttömiä myös Göbbels, Göring, Himmler, Speer ym. ja ainoa syyllinen Hitler? Tai toinen ääripää: oliko koko natsi-Saksan kansa syyllinen, olisiko kaikki saksalaiset pitänyt hirttää?\nEichmannin hirttäminen joka tapauksessa oli oikein. Se toimi samalla vertauskuvallisena kaikkien silloisten saksalaisten hirttämisenä.\nNäytelmän käsiohjelmassa kirjoittaa Sibeliustalon johtaja, paljon saksalaisuutta tutkinut Antti Vihinen, että yksilön oma päätöksenteko ja toiminta ovat myös tärkeitä: ”Jokainen olkoon vastuussa itsestään; me kaikki olemme yhtä syyllisiä tai syyttömiä. Kuka heittää ensimmäisen kiven?”\nTätä Juutinenkin perää. Ketkähän ovat syyllisiä nykyiseen lamaan? Ketkä sadan vuoden kuluttua todetaan syyllisiksi, kun ilmaston-muutos on päässyt hallitsemattomaksi, me kaikkiko? Tai ketkä ovat syyllisiä, jos Loviisan tai Olkiluodon ydinvoimala ”pamahtaa”, rakentamispäätöksen tehneet kansanedustajatko vai me kaikki, jotka emme ole nousseet vastarintaan? Voiko olla syyllinen, vaikka vain noudattaa lakia? Eichmannkin noudatti, oli yksi meistä.\nPitäisi enemmän heittää kapuloita rattaisiin, nousta barrikadeille ja olla kansalaistottelemattomia, jos huomaa, että määräykset ovat vääriä.\nJuutisen näytelmä on erinomainen. Ei ihme, että se kiinnostaa muuallakin kuin Suomessa. Tällä hetkellä Juutinen onkin kaverinsa Kristian Smedsin ohella toinen suomalainen teatterintekijä, jolla on vientiä ulkomaille.\nVanhan Jukon esityksen tavoin nimiroolissa Lappeenrannassakin on helsinkiläinen freelanceri Jussi Johnsson. Toinen Jukon esityksestä tuttu näyttelijä on Sami Lanki. Tuttu näyttelijä on myös Vanhasta Jukosta Lappeenrannan teatteriin siirtynyt Heikki Pirhonen.\nVeronmaksajat kustantavat Kela-maksun poiston\nEduskunnan kyselytunnilla eilen yritettiin taas kerran saada selvyyttä niihin asioihin, mitkä liittyvät elvytyksen nimissä elinkeinoelämälle annettaviin helpotuksiin. Yksi erikoinen tapaus on työnantajilta poistettava kansaneläkemaksu, josta Kataisen - Vanhasen hallitus antaa lakiesityksen eduskunnalle tänään.\nValtio joutuu korvaamaan Kelalle sen summan, minkä se tulee lain myötä menettämään. Tuo summa on arviolta 800 - 1000 miljoonaa euroa. Sata-komitean puheenjohtajalta Markku Lehdolta kysyttiin JHL:n lehdessä Motiivissa (2/2009), mistä korvaava summa otetaan. - "Olisi ollut suotavaa, että korvaavasta rahoituksesta olisi päätetty samalla. Veroinahan summa kerätään, mutta mistä ja miten verotus kohdennetaan", ihmetteli Lehto.\nValtiovarainministeri Jyrki Katainen antoi eilen löyhän vastauksen: miljardin aukko paikataan välillisiä veroja ja maksuja korottamalla. Tämä tarkoittaa, että yrityksille annettavat helpotukset pannaan veronmaksajien kustannettaviksi. Kaiken lisäksi niin, että kysymykseen tulevat sellaiset veromuodot, jotka eivät ole progressiivisia. Kaikki köyhimmistä rikkaimpiin osallistuvat näihin talkoisiin samalla tasaveroprosentilla.\nKela-maksun poisto helpottaa eniten isoja, pääomavaltaisia yrityksiä. Hallitus on sanonut, että Kela-maksun poistaminen tuo 10 000 uutta työpaikkaa. Asiantuntijat ovat toista mieltä.\nJos hallitus todella olisi halunnut turvata työllisyyttä, sen olisi pitänyt asettaa Kela-maksujen poistamiselle jonkinlaisia työllistämisehtoja tai olisi edes edellytetty irtisanomisista ja lomautuksista pidättäytymistä.\nOnkin epäilty, että yrityksiltä säästyvät Kela-maksut ohjautuvat omistajille jaettaviin osinkoihin. Vuosina 1998 - 2007 firmat maksoivat osinkoina 117 miljardia euroa. Yksistään vuonna 2007 omistajat nostivat osinkoina 23 miljardia euroa.\nSata-komitean suursaavutuksena on markkinoitu sitä, että 685 euron takuueläkkeen toteuttamisen vuonna 2011 on laskettu maksavan noin 400 miljoona euroa, siis alle puolet työnantajien Kela-maksun poistamisen muodossa saamasta lahjoituksesta.\nHallitus elvyttää toisten rahoilla\nElvyttäminen on hyvä termi. Tehokkaalla elvytyksellä voidaan lähes kuollut virkistää elämään. Kataisen-Vanhasen hallituskin elvyttää. Se sanoo elvytyspakettinsa suuruudeksi 3000 miljoonaa euroa. Valtion rahaa näissä elvytystalkoissa ei kuitenkaan ole kuin 300 - 500 miljoonaa euroa laskentatavasta riippuen.\nPerusidea on, että valtio kylvää elvytyssiemenen ja muut hoitavat lopun. Esimerkiksi homekoulujen korjaamiseen kerrotaan olevan elvytysrahaa 77 miljoonaa euroa. Todellisuudessa valtio antaa näihin remontteihin rahaa vain 7 miljoonaa, ja sitten toivotaan, että kunnat eri puolilla maata satsaavat omia rahojaan 69 miljoonaa euroa.\nHallituksen elvytyshöttöpaketti tukeutuu siis siihen ajatukseen, että homman hoitavat kunnat ja yksityinen sektori, joille pankit lainaavat elvytysrahaa.\nDemarien puoluesihteeri Ari Korhonen on perustellusti sanonut, että jos ensiapukurssin elvytysohje olisi yhtä hatara kuin Suomen hallituksen, olisi syytä pelätä elvytyksen onnistumista.\nVeronalennuksetkin, noin 1800 miljoonaa euroa, lasketaa elvy-tykseksi. Päätökset niistä on kuitenkin tehty siinä vaiheessa, kun hallitus vielä kielsi koko taantuman.\nKaiken lisäksi veronalennukset kohdistuvat erityisesti suurituloisille, mikä ohjaa rahavirtoja pikemminkin säästämiseen kuin kulutukseen. Jos puhtaana käteen jäävä tulo kasvaisi köyhemmillä ihmisillä, raha käytettäisiin kulutukseen, koska köyhille ei jää rahaa säästämiseen.\nKuntien tilanne on vaikea. Kela-maksun poistosta kunnille syntyvä hyöty tulee täysimääräisenä vasta ensi vuonna. Edessä olevaa kuntien verotulojen laskua Kela-maksun poisto ei kompensoi. Tämän takia kunnat joutuvat nostamaan veroprosenttejaan, paine on keskimäärin kaksi prosenttiyksikköä.\nPalkansaajien tutkimuslaitoksen erikoistukija Heikki Taimio kirjoittaa PT:n verkkosivulla, että Kataisen politiikka saattaakin tähdätä ensisijaisesti aivan muihin päämääriin kuin elvytykseen. Se voi perustua joidenkin erityisryhmien etuihin tai tiettyyn ideologiaan. Taimio vertaa tilannetta siihen, mikä oli, kun USA:n presidentti Ronald Reagan 80-luvulla teki elvytysohjelmansa:\n"Se sisälsi mittavat veronkevennykset, joiden hän väitti maksavan itsensä takaisin. Tuloksena oli kuitenkin valtiontalouden valtava alijäämä. Politiikan todellisena tavoitteena sanottiinkin olleen ajaa alas valtion roolia taloudessa, ja paisuvaan alijäämän vedoten voitiinkin sitten vaatia suuria menoleikkauksia."\nReaganin yksi sanonta olikin: ”Valtio ei ole ratkaisu, vaan se on ongelma.” Näinä päivinä kuitenkin nähdään, että valtio on ainoa ratkaisu, jos amerikkalaiset esimerkiksi haluavat tulevaisuudessakin ajaa Cadillaceilla ja Dodgeilla - ja ruotsalaiset Saabeilla.\nMyös George W. Bush alensi rikkaiden veroja. Yhdysvalloistakin löytyy silti myös sellaisia ekonomisteja, jotka eivät ymmärrä tällaista elvytystä. Yksi heistä on talousnobelisti Paul Krugman, joka on ihmeissään siitä kuinka tällainen pimeys on voinut syntyä.\nSuomessakin tällaisia kriitikoita sentään on. Suomen pankin rahoitusmarkkinaosaston entinen päällikkö, valt. tri Heikki Koskenkylä sanoo hallituksen tehneen strategisen virheen elvytyksen suuntaamisessa: "Painoa on pantu liikaa rahoituksen saatavuuteen, vaikka päähuomio olisi tullut kohdistaa kotimaisen kysynnän elvytykseen, jota ilman rahoituksen kysyntä vähenee voimakkaasti".\nCIA on ollut enemmän salainen armeija kuin tiedustelupalvelu\nCIA aikoi käyttää parhaiten Kuuban hallintoon sijoittunutta agenttiaan Rolando Cubelaa tappajanaan, kohteena Fidel Castro. Kun Cubela kes-kusteli CIA:n virkailijan kanssa Helsingissä 1.8.1963, hän suostui "eliminoimaan Castron, tarpeen vaatiessa teloittamaan".\nTämä on Tim Weinerin CIA:n historiaa käsittelevässä yli 700-sivuisessa kirjassa (Otava, 2008) ainoa kohta, missä Helsinki on mukana. Helsinki ei siis näytä olleen kylmän sodan aikana niin kuuma paikka kuin esimerkiksi elokuvissa annetaan ymmärtää.\nKun Weiner viime vuonna kävi Helsingissä esittelemässä kirjaansa, hän sentään "lohdutti" suomalaisia kertomalla yhdestä tapauksesta, joka hänellä oli käsikirjoitusvaiheessa mukana, mutta joka jäi pois kirjasta. Weiner kertoi tapauksesta, josta oli saanut haastattelutiedon David Fisheriltä, joka kuului USA:n delegaatioon Neuvostoliiton kanssa käydyissä SALT-neuvotteluissa Helsingissä 1969. Amerikkalaisten 55-jäsenisen delegaation tukikohtana oli hotelli Kalastajatorppa, jonne pääsy oli ulkopuolisilta kielletty lukuunottamatta hotellin diskoa.\n"Silloin tehtiin kylmän sodan oloissa ainutlaatuinen sopimus. CIA:n ja KGB:n paikalliset johtajat sopivat, ettei kumpikaan osapuoli yritä soluttautua toisen valtuuskuntaan", oli Fisher kertonut.\nDiskossa olleita naisia olisi voitu käyttää houkutuslintuina, mutta tapahtui poikkeuksellista: KGB ja CIA tekivät herrasmiessopimuksen, ettei Kalastajatorpalla vakoilla toisiaan.\nWeinerin kirja antaa CIA:sta kuvan, joka sekin on erilainen kuin elokuvissa ja vakoiluromaaneissa. Yhdysvaltain keskus-tiedustelupalvelu on nimittäin ollut enemmän salainen, puolisotilaallinen armeija kuin tiedusteluorganisaatio. Se kylläkin perustettiin nimenomaan tiedustelupalveluksi sotien jälkeen, kun Pearl Harborissa oli käynyt niin kuin kävi. Äskettäin televisiosta tullut dokumenttiohjelma kaksoisagentti Dusko Popovista (1912 - 1982) kertoi, että Popov oli varoittanut FBI:tä Japanin hyökkäyksestä Pearl Harboriin jo elokuussa 1941, mutta tätä vinkkiä ei ollut noteerattu. Hyökkäys tapahtui joulukuussa.\nHyvin nopeasti CIA:sta muodostui kuitenkin salaisten poliittisten ja sotilaallisten operaatioiden toteuttaja. CIA sekä käynnisti että johti sotia. Dwight Eisenhowerin aikana CIA:lla oli 170 sotilaallista operaatiota ja John F. Kennedyn aikana 163. Näihin operaatioihin kuuluivat myös murhahankkeet, joissa usein onnistuttiin. Castro kuitenkin jäi henkiin; sen sijaan 25 CIA:n agenttia kuoli 60-luvulla tässä epäonnistuneessa Castro-operaatiossa.\nCIA:n Castro-operaatiota potki eteenpäin Robert Kennedy, jolla oli keskeinen rooli myös CIA:n aivopesukokeissa, salaisten vankiloiden järjestämisessä ja huumekokeissa tietämättömillä ihmisillä.\nAgenttitoiminta oli muutenkin huonoa. Kirjassa kerrotaan isosta määrästä surkeita operaatiota. Kun CIA oli 1952 pudottanut Mantshuriaan 212 ulkomaalaista, koulutettua agenttia, heistä 101 sai surmansa ja loput 111 kiinalaiset ottivat vangeiksi. Tiikeri-projektissa oli pudotettu Pohjois-Vietnamiin laskuvarjoilla 250 etelävietnamilaista agenttia, kahden vuoden kuluttua oli agenteista 217 ilmoitettu kuolleiksi tai kadonneiksi tai heidät oli todettu kaksoisagenteiksi.\nYksi CIA:n toimintaa leimaava asia on ollut aina raaka valehtelu. Presidenteille on puhuttu paskaa, joskin myös presidentit ovat valehdelleet CIA:lle ja myös kansalaisille. Otetaanpa vaikka yksi emävale, jonka JFK sanoi: "Yhdysvallat tukee ajatusta, että kaikilla kansoilla on oikeus valita vapaasti, millaisen hallituksen he haluavat".\nTotuus on toisenlainen. CIA on puuttunut maiden sisäiseen politiikkaan niin, että pitkän listan voi aloittaa vaikka näin: Italia, Kreikka, Ranska, Saksa, Bolivia, Kuuba, Kolumbia, Dominikaaninen tasavalta, Equador, Guatemala, Venezuela, Egypti, Japani, Pakistan, Filippiinit, Thaimaa, Laos, Vietnam, Iran, Irak...\nMyös kotimaassaan CIA on vakoillut jo Kennedyn ajoista alkaen eli paljon ennen kuin Richard Nixon perusti CIA:n veteraaneista "putkimiesten" yksikkönsä vakoilutarkoituksiin. Sama on jatkunut edelleen, ja saapa nähdä miten Barack Obama asiaan suhtautuu.\nCIA:n toiminnan ydin on ollut kommunismin vastustaminen. Hyvin kuvaava on Indonesiaa 1958 pommittäneen CIA:n lentäjän Al Popen kertoma: "Nautin kommunistien tappamisesta. Tapoin mielelläni kommunisteja millä keinolla tahansa. Me tapoimme tuhansia kommunisteja, vaikka puolet heistä ei luultavasti edes tiennyt, mitä kommunismi on."\nSitten tuli kuitenkin ongelma. Kun Neuvostoliitto hajosi ja siellä kommunismi loppui, meni CIA:lta sormi suuhun. "Neuvostoliiton tappio repi CIA:lta sydämen rinnasta", kirjoittaa Weiner.\nCIA:n apulaisjohtajana tuolloin toiminut Richard Kerr sanoi Neuvostoliiton hajottua, että "olemme mennettäneet päämäärän ja koossa pitävän voiman, joka ei ole ajanut pelkästään tätä tiedustelupalvelua, vaan koko maata yli 40 vuotta. Neuvostoliiton romahduksella oli virastoon samanlainen vaikutus kuin meteoriitilla dinosauruksiin."\nKun enää ei ollut vakoiluhommia kommunismin takia, piti CIA:n 17 000 työntekijälle löytää silti töitä. Budjettikin oli viisi miljardia dollaria. Niinpä esimerkiksi CIA:n Pariisin-toimipiste raportoi siitä, montako amerikkalaista elokuvaa pyöri Ranskan elokuvateatterissa.\nKautta historiansa CIA:n tiedustelutoiminta on ollut tunarointia. Kirjassa luetellaan esimerkkejä vaikka millä mitalla. Tiedustelutiedoista iso osa oli sellaista, minkä ulkomailla olevat vakoilijat olivat lukeneet paikallisista lehdistä.\nIsä-Bushin ollessa presidenttinä sauhusi Panamassa, ja Bush raivosi CIA:lle, että hän sai Panaman tapahtumista paremmin tietoa CNN:ltä kuin CIA:lta.\nEntä Persianlahden sota? Irakin hommista ei ollut hajuakaan. Bush kävi rauhallisin mielin nukkumaan, ja joitakin tuntia myöhemmin 140 000 irakilaissotilasta vyöryi rajan yli Kuwaitiin. Toisen Irakin-sodan yhteydessä CIA:lla oli puolestaan vahva rooli: se ilmoitti poika-Bushille, että Irakilla on joukkotuhoaseita pomminvarmasti.\nOsama bin Ladenista CIA sen sijaan tiesi jo 80-luvun puolivälissä. CIA ei kuitenkaan koonnut yhteen bin Ladenia ja hänen verkostoaan koskevia tietoja yhtenäiseksi raportiksi Valkoiselle talolle. Ainoataan virallista arviota bin Ladenin edustamasta terrorismiuhasta ei julkaista, ennen kuin koko maailma tiesi bin Ladenin nimen.\nTosin CIA:n johtaja George Tenet keskusteli George W. Bushin kanssa al-Qaidasta vuonna 2001 ennen WTC-iskua, mutta Bush oli kiinnostunut muista asioista, kuten ohjuspuolustuksesta, Meksikosta ja Lähi-idästä.\nWeiner toteaa, että syyskuun 11. päivän terrori-isku oli samanlainen virhe kuin Pearl Harbor. Nytkään ei tunnettu vihollista. Se oli Pearl Harbor II, jonka ehkäisemiseksi CIA oli perustettu.\nsunnuntai 15. helmikuuta 2009\nDemareita on liikaa\nKun on oletettavissa, että duuna-reiden jou-kossa on paljon dema-reita ja muita katkeria vasemmistolaisia, ovat irtisanomiset suosi-teltavia. Eroon niistä on päästävä. Kaikkein parasta olisi, jos demareita ei olisi ollenkaan. Kokoomuksen kansanedustaja ja yrittäjä, mm. Lahden Uutisten omistaja Eero Lehti on sitä mieltä, että maanteiden pitäisi olla mahdollisimman huonokuntoisia, niin liikenneonnettomuuksissa kuolisi pois paljon demareita. Näin siinä varmasti kävisikin, koska demarit ajavat huonommilla autoilla kuin varakkaat kokoomuslaiset. Kolarista selviää paremmin hengissä Mersussa kuin pienessä Toyotassa.\nSamanlainen pulma on Bulgariassa, jossa pääkaupunki Sofian pormestari Boiko Borisov (Kok) sanoi, että maan suurin ongelma on "epäkelpo ihmisaines". Bulgariassa on 7,6 miljoonaa asukasta, joista pormestari pitää epäkelpoina 2,5:tä miljoonaa eläkeläistä, miljoonaa siirtolaista Romaniasta ja 700 000:ta siirtolaista Turkista.\nSuomessa odotetaan Kokoomuksen kannanottoa omasta väestörakenteestaamme. Tämän ideologisen lausunnon antajaksi sopii varmasti ministeri Suvi Linden, jolla on hyvä ihmistuntemus - tarvittaessa ihmiset voidaan pakottaa riisuutumaan alasti, jos herrakansalla on epäilyksiä epäilyttävän henkilön ominaisuuksista.\nKun asiat ovat hyvin, ei sekään riitä...\nAlkuvuoden paras elokuva Revolutionary Road kertoo avioparista, jolla on tylsää. Leonardo DiCapriolla ja Kate Winsletillä on kaunis omakotitalo kauniissa lähiössä, pihanurmikko on hyvin hoidettu, miehellä on varma työpaikka, toimeentulo on turvattu, kaksi lasta ovat kilttejä. Vaimo on kotona. Kaikki näyttää seesteisen mallikelpoiselta. Silti asiat eivät ole hyvin. Ongelma on siinä, että Leonardo ja Kate haluaisivat olla jotenkin "erityisempiä". Elämästä puuttuu säpinä, kuten nyt sanottaisiin - elokuvassa eletään 1950-lukua.\nVarsinkin vaimo on tylsistynyt. Ulospäin ihanteelliselta näyttävä avioliitto alkaa nakertua rikki, kun se näyttää ajautuvan epäaidoksi näyttelemiseksi. Naapureille on näyteltävä, että kaikki on hienosti. Mies lähtee joka aamu töihin solmio kaulassa ja vaimolla on kauniit vaatteet ja kampaus.\nSitten keksitään idea: muutetaan Pariisiin. Kun tieto tästä leviää naapureille, muuttuu elokuvamme perhe kertaheitolla "erityiseksi". Nyt se on lähiön julkkisperhe. Kaikki onkin hyvin siihen asti, kunnes naapurin aikamiespoika, mielisairaalan avo-osastolla oleva John, entinen matemaatikko, tulee vanhempiensa kanssa kylään. John lataa kesken kakkukahvien totuuden koko hommasta. John näkee totuuden avioliitosta, jota kalvavat valhe, epäaidot tunteet ja itsepetos; se on johtanut avioliiton umpikujaan.\nTulee mieleen Samuel Fullerin sotaelokuva Voittamaton ykkönen (1980), joka muutama viikko sitten tuli televisiosta. Siinä liittoutuneiden sotilaat yhyttävät Belgiassa saksalaisryhmän, joka on majoittunut mielisairaalaan. Syntyvässä taistelussa yksi mielisairaalan potilas sieppaa kuolleelta saksalaiselta konepistoolin, alkaa räiskiä ja huutaa: "Nyt minä olen yksi teistä, ja te olette samanlaisia kuin minä".\nRevolutionary Roadissakin tarvitaan hullu sanomaan totuus siitä, miten amerikkalainen unelmakaan ei riitä, jos se on tyhjä sisältä. Elokuvan on ohjannut Sam Mendes, jolta muistetaan parhaiten samaa aihealuetta käsittelevä vielä hurjempi satiiri American Beauty (1999). Revolutionary Roadin pohjana on Richard Yatesin (1926 - 1992) samanniminen romaani vuodelta 1961, ja nyt se on ilmestynyt myös suomeksi.\nTämä elokuva panee katsojat katsomaan itseensä. Heti Kuvapalatsista Vapaudenkadulle tultuaan vanhemmat katsojat pohtivat, millaisen elämän minä olen elänyt, olenko tehnyt oikeita ratkaisuja, olenko tyytyväinen, onko minun avioliitossani muutakin kuin hienot kulissit. Nuoremmat kysyvät itseltään, mitenkähän minä elämäni elän, ettei käy niin kuin elokuvassa.\ntorstai 12. helmikuuta 2009\nLahden kau-punginteatterin näytelmässä Olviretki Schleusingenissa sotilaat määrätään olemaan juomatta olutta 12 tuntia. Tilanne on karmea, ja minusta tuntui yhtä karmealta, sillä väliajan odottaminen kesti ikuisuuden. Väliajalta hävisinkin omalle olviretkelleni läheiseen Cumu-lukseen.\nAleksis Kiven näytelmä kertoo siitä, mitä sotilaat eniten sodassa kaipaavat, ryyppäämistä ja naimista. Kysykää vaikka sotamies Rahikaiselta. Kiven sotajuttu tästä aiheesta on kuitenkin tylsä. Onhan siinä elementtinä myös sodanvastaisuus, mutta joka tapauksessa ainekset ovat heikot. Parasta näytelmässä ovatkin Sami Järvisen suunnittelemat äänitehosteet.\nOngelma on sama kuin oli kolme vuotta sitten Karkureissa. Kiven teksti on luettuna hienoa, 150 vuotta vanhaa suomea, mutta se on kuultuna vaikeaselkoista. Ennen kuin nämä vanhat näytelmät taipuisivat tänä päivänä ymmärrettäviksi teatteriksi, ne pitäisi lähes uudelleen kirjoittaa. Samantien tämän olviretken voisi sijoittaa vaikka talvisotaan. Ei Kiven näytelmä muutu sodan globaaliksi tuomiolausekkeeksi vain sillä, että pannaan Preussin sotilaat Itävaltaa vastaan käydyssä sodassa (1866) käyttämään moderneja konepistooleita ja sijoitetaan äänimaailmaan Vietnamin elokuvasodat mieleen tuovaa helikopterin melua.\nCumulukseen perässäni tulleet sanoivat, että olisi kannattanut jäädä katsomaan väliajanjälkeinenkin osa. Oli kuulemma parempi. Ehkä niin, mutta ei siinä mitään järkeä ole, että pannaan ensin katsomaan puolitoista tuntia tylsää meuhkaamista. Kyllä televisiotakin katsottaessa vaihdetaan kanavaa kesken esityksen, jos ei ollla tyytyväinen näkemäänsä.\nLahden kaupunginteatterin Nummisuutarit (1999) ja Seitsemän veljestä (2002) olivat aivan huippuja, mutta Karkurit ja Olviretki tekevät hallaa sekä katsojille että teatterin taloudelle. Voi vain kuvitella, millaisen käsityksen teatteritaiteesta saa vaikkapa ensikertalainen teatterissakävijä, jos tämä käynti osuu Olviretken tapaiseen tyhjänpäiväisyyteen. Ei ihme, että Kiven näytelmä sai ensiesityksensä vasta 54 vuotta valmistumisensa jälkeen vuonna 1920.\nKokoomus tekee oman eduskuntaennätyksensä\nMeillä kokoo-muslaisilla menee nyt niin hyvin, että naurattaa. Kaikki merkit viittaavat siihen, että seuraa-vissa eduskunta-vaaleissa meistä tulee suurin puolue. Melko varmaa on, että tulossa on samalla kaikkien aikojen paras vaalitulos. Tähänastinen ennätyksemme 53 paikkaa on vuodelta 1987, mutta silloin demareilla oli peräti 56 paikkaa. Voi että sitä demarien katkeruutta, kun Kokoomus tulee suurimpana puolueena saamaan enemmän kuin 53 paikkaa.\nTästä vasemmistolaisten katkeruudesta meidän oma sivistys-ministerimme Henna Virkkunen jo aivan oikein huomautti. Kun ei siellä vasemmalla enää menestytä, nousevat kummalliset tunteet pintaan. Henna sitten muodon vuoksi "pyysikin anteeksi" ja oli pahoillaan siitä, että hänen lausuntonsa oli aiheuttanut mielipahaa, mutta itse lausuntoa ei ollut syytäkään pyytää anteeksi.\nNäistä viime aikojen puheenaiheista se ihanan puheenjohtajamme Jyrki Kataisen Terijoki-vertaus on myös aiheuttanut kummallista kohua. Sosialistien kansanedustaja Jukka Gustafsson jopa väitti, että Suomen pelastivat sotavuosina sosiaalidemokraattinen puolue ja Väinö Tanner. Jo on paksua. Hallitustilastoista kylläkin näkee, että sotavuosien kuudessa hallituksessa ministereitä oli yhteensä eniten SDP:llä (28), toiseksi eniten Maalaisliitolla (23) ja Kokoomuksella vain 6, mutta kyllähän tosiasia oli, että Mannerheim ja Ryti pelastivat Suomen.\nToinen sosialistien kansanedustaja Liisa Jaakonsaari sanoi, että Kokoomus kävi Yhdysvalloissa opiskelemassa veljespuolueensa presidenttiehdokkaan John McCainin törkykampanjaa. Katkeraa panettelua taas. McCain on hieno mies ja puheet jostakin törkykampanjasta olivat vain tiedotusvälineiden masinoima temppu.\nKokoomuksen menestys alkoi siitä, kun mainostoimistomme keksi, että aletaan käyttää itsestämme nimitystä "työväen puolue". Siinä oli sama idea kuin Hitlerillä oman puolueensa kanssa, ja sekin nousi vaalivoittajaksi.\nSilloin 30-luvulla meillä oli Kokoomuksessakin kova henki päällä. Kokoomus teki välikysymyksen, jossa vaadittiin Juho Sunilan (ML) hallitukselta toimia sosiaalidemokraattisen puolueen lakkaut-tamiseksi. Hallituksen muodostivat silloin Maalaisliitto, Kokoomus, Edistyspuolue ja RKP. Ei se hanke silloin mennyt läpi, mutta nyt näyttää siltä, että vasemmistopuolueet kuihtuvat lähes olemattomiin muutenkin.\nMeidän arvostetussa Nykypäivä-lehdessämme oli äskettäin sellainenkin juttu, jossa soviteltiin yhtäläisyysmerkkejä fasismin ja vasemmistolaisuuden välille. En näistä sivistyssanoista oikein ymmärrä, mutta varmaan tuossa kirjoituksessa perää on.\nJoka tapauksessa me kokoomuslaiset olemme nyt onnellisia. Hymyilyttää. Me olemme tehneet työtä omien aatteittemme puolesta. Olemmekin jo saaneet aikaan sen, että meidän kannattajamme menestyvät. Olemme sen verran hyvätuloista väkeä, että ei meitä taantumat ja muut mukamas ikävät asiat haittaa. Sosialistien markkinoima hyvinvointivaltio ei oikein meitä varten ollutkaan, koska meillä kyllä on varaa terveys- ja muihin palveluihin, vaikka maksaisivat mitä. Tämä tilanne on vain parantunut viimeaikaisilla päätöksillä, joilla suurituloisimpien verotusta on kevennetty.\nLiity Sinäkin, arvoisa lukija, meihin. Jos Sinun vuositulosi ovat vähintään 80 000 euroa, Kansallinen Kokoomus on Sinun puolueesi. Köyhemmätkin voivat kyllä tulla mukaan, sillä on hienoa paistatella Kokoomuksen loisteessa. Jos kaikesta huolimatta haluaa äänestää jotakin muuta puoluetta, kannattaa ainakin sukulaisille ja tuttaville kertoa äänestäneensä Kokoomusta - voittajien imago kannattaa imeä itseensä, niin saa ystäviä, menestystä ja vaikutusvaltaa.\nP.S. Olisiko muuten mitään ideaa siinä, että ihmiset saataisiin jotenkin paremmin erottumaan toisistaan? Voisiko esimerkiksi kaikille vasemmistolaisille määrätä pienen punaisen merkin vasempaan hihaan, tai jos on punaiset vaatteet, niin se voisi olla keltainen? Näin nähtäisiin heti se, mistä sivistysministerimme mainitsi: hihaan merkityt olisivat niitä katkeria ihmisiä, jotka eivät hyväksy toisen ihmisten menestymistä.\nmaanantai 9. helmikuuta 2009\nEi elvytystä - kahdeksan surmanluotia\nHienoa teatteri- ja elokuva-tarjontaa televisiossa: ensin Kristian Smedsin Tuntematon sotilas, sitten Tuulen viemää ja huomenna tiistaina alkaa Mikko Niskasen Kahdeksan surmanluotia, kaikkien aikojen paras suomalainen elokuva.\nNiskasen syntymästä tuli pari viikkoa sitten kuluneeksi 80 vuotta. Hän kuoli 1990. Niskanen oli kotoisin Konginkankaalta, jonka työväen-talolla Kahdeksan surmanluotia sai ensiesityksensä 1971. Konginkankaalta ei ole pitkä matka Pihtiputaalle, jossa tapahtuneesta tragediasta elokuva kertoo.\nKahdeksan surmanluotia on siitä harvinainen elokuva, että sen voi sanoa olevan parempi televisiossa kuin elokuvateatterissa. Kun se nimittäin televisiossa esitetään sarjana, nähdään se kokonaan (5 tuntia 16 minuuttia). Jörn Donnerin leikkaama elokuvateatteriversio on pituudeltaan 2.25.\nKahdeksan surmanluotia on taas ajankohtainen. Se kuvaa taloudellisessa ahdingossa elävän pienviljelijän Tauno Pasasen perheen elämää. Nelilapsisen perheen työttömyys, toimeentulo-vaikeudet ja yhteiskunnan epäoikeudenmukaisuus näkyvät ahdistuksena ja väkivaltaisina purkauksina. Kukaan ei elvytä. Elokuvassa päähenkilön, jota Niskanen itse näyttelee (kuva), selviytymiskeinoja ovat pontikanvalmistus, ryyppääminen ja metsästys. Pienviljelijän ammatti ei lyö leiville, tulevaisuus on musta. Lehmillekin on heinät ostettava ja vähäinen metsä myytävä rahan puutteessa pilkkahintaan. Kun tähän lisätään virkavallan ylemmyydentunto kansalaisia kohtaan, on yhteentörmäys edessä. Hyvinvointiyhteiskunta on epäonnistunut ihmisten hyvän elämän turvaamisessa.\nElokuvansa alussa Niskanen sanoo: "Tämä elokuva ei pyri toistamaan uskollisesti tositapahtumaa, vaikka se perustuukin siihen merkittävämpien totuuksien osalta. Tämä on minun totuuteni, jonka olen itse elänyt ja kokenut, koska olen itse syntynyt ja elänyt tässä samassa ilmapiirissä."\nTauno Pasanen ampui neljä häntä rauhoittamaan tullutta poliisia maaliskuussa 1969. Edeltäneen viikon Pasanen oli ryypännyt päivittäin ja valvonut öitä lehmän poikimista odotellessa. Tapahtumapäivänä hänelle tuli riitaa vaimonsa kanssa. Pasanen ajoi vaimonsa ja lapsensa ulos ja naapuri hälytti paikalle poliisit.\nPasanen ampui minuutin sisällä lintukiväärillä neljä häntä pidättämään tullutta, aseistautunutta poliisia. Tämän jälkeen Pasanen käveli naapuriin ja pyysi soittamaan poliisit paikalle. Pasasen ampumien poliisien aseiden tulenvaihtimet oli lehtikuvien mukaan säädetty sarjatuliasentoon, mikä aiheutti tapahtuma-aikaan keskustelun poliisien tarkoitusperistä. Poliisivihaa epäiltiin julkisuudessa teon motiiviksi, mutta Pasasen mukaan hänellä ei ollut erimielisyyksiä poliisien kanssa.\nNiskanen ohjasi yhteensä 14 pitkää elokuvaa. Kriitikot eivät kuitenkaan Niskasen elokuvia ymmärtäneet. Tämä katkeroitti Niskasta. - "Vaikeinta ei ole ollut itse työ, vaan sen ovat tehneet vaikeaksi ne nilviäiset, jotka ovat vieneet siitä tekemisen ilon", Niskanen sanoi.\nlauantai 7. helmikuuta 2009\nPäämajassa ei tietoakaan "talvisodan hengestä"\nKuvassa marsalkka Mannerheim esittelee esikuntaansa saksalaisille vuonna 1941. Suomen ja Saksan tiiviistä sotayhteistyöstä puhuttiin myös Historiapäivillä Lahdessa, ja taas kerran tuli selväksi, että mistään erillissodasta ei ollut kysymys. Suomi ja Saksa olivat liittoutuneet, ja kimpassa oli myös Ruotsi, joka toimitti koko ajan rautamalmia Saksan sotateollisuuden tarpeisiin.\nHistoriapäivien myytinpurkamisoperaatioon osallistui myös fil. tri, dosentti Lasse Laaksonen, joka luennoi Suomen sotilasjohdon eripuraisuudesta talvisodan aikana. Päämajan ja rintamalla touhunneiden kenraalien kesken ei nimittäin vallinnut minkäänlaista "talvisodan henkeä". Mannerheim oli yksinvaltias, jonka oikuttelusta saivat kenraalit kärsiä. Henkilösuhteet olivat ristiriitaisia, ja pärstäkerroin ratkaisi monia asioita. Yksimielisyydestä ei tietoakaan.\nLaaksonen kertoi asioista, jotka ovat tuttuja hänen kirjastaan Eripuraa ja arvovaltaa - Mannerheimin ja kenraalien henkilösuhteet ja johtaminen (Ajatus, 2005). Laaksosen tutkimus on myös todettu paikkansapitäväksi, mistä parhaana todisteena on se, että hän sai kirjastaan Suomen marsalkka Mannerheimin perinnesäätiön sotahistorian palkinnon.\nJo ennen kirjan ilmestymistä Laaksonen tuli tunnetuksi talvisodan loppuvaiheita käsitelleestä väitöskirjastaan. Laaksonen osoitti, että Mannerheimin ja kenraaleiden keskinäiset hankaukset vaikuttivat konkreettisesti suunnitteluun, ratkaisuihin ja johtamiseen lukemattomissa tilanteissa. Miesten välisillä ristiriidoilla oli myös merkitystä sotatapahtumiin.\nMannerheim määräsi korkeinta johtoa eri tehtäviin vain omien näkemystensä mukaisesti. Perusteluja hän ei päätöksilleen esittänyt. Kun joku rintamakenraali ei Mannerheimia miellyttänyt, ukkoa vaihdettiin ilman yt-neuvotteluja. Sen sijaan päämajassa kentsut säilyttivät asemansa, ja tämä jähmettyneisyys vaikutti siihen, ettei Neuvostoliiton uhkaa havaittu riittävän ajoissa keväällä 1944 ennen puna-armeijan suurhyökkäystä. Läpi sormiensa Mannerheim katsoi ainakin päämajoitusmestari A.F. Airon ja tiedustelujaoksen johtajan Aladar Paasosen keskinäisiä ristiriitoja.\nTalvisodassa Mannerheimin suosikkeja olivat eversti, sittemmin jalkaväenkenraali Paavo Talvela ja everstiluutnantti, sittemmin kenraalimajuri Aaro Pajari. Päinvastainen tapaus oli kenraalimajuri Juho Heiskanen, jolle Mannerheim antoi potkut neljän päivän sotimisen jälkeen, kun tämä ei ollut tarpeeksi aloitteellinen.\nKun kuunteli Laaksosen esitystä, alkoi tuntua siltä, että oli todellakin tapahtunut "talvisodan ihme". Äijät riitelivät kuin penskat hiekkalaatikolla ja yksi rikkoi kaikkien muiden hiekkakakut. Hyvää tuuria oli, eikä sillä ei olisi enää pitkässä jatkosodassa selvitty, mutta sitten tulivatkin sakut apuun.\nJyrki Katainen tuntisi olonsa kotoisemmaksi diktatuurissa\nSuomalaisilla historiapäivillä Lahdessa puhutaan tänään talvisodasta. Valtiovarainministeri Jyrki Katainen (Kok) pohjusti historiapäiviä vertaamalla sodan aikana Neuvostoliitossa toiminutta Terijoen hallitusta eduskunnan nykyiseen oppositioon, jonka muodostavat SDP, Vasemmistoliitto, Kristillisdemokraatit ja Perussuomalaiset.\nTerijoen hallituksen pääministeri oli Otto Wille Kuusinen, jonka Josif Stalin nimitti. Tarkoitus oli, että Terijoen hallituksesta olisi tullut Neuvostoliiton valtaaman Suomen uusi hallitus.\nKatainen antoi ymmärtää, että vastakkainasettelun aika ei Suomessa ole ohi. Hän vertasi Suomen nykyisen poliittisen opposition toimintaa maanpetokselliseen, lainvastaiseen toimintaan talvisodan aikana. Anteeksipyyntö Kataiselta tuli eilen eduskunnan kyselytunnilla. Kataisen ajattelusta tämä maanpetosvertaus joka tapauksessa kertoo paljon - varsinkin siksi, että se ei tullut esille missään nopeatempoisessa keskustelutilanteessa, vaan se oli hänen kirjoittamaansa ja harkitsemaansa tekstiä Turun Sanomissa.\nKatainen tarkoitti kirjoituksellaan, että oppositiolla ei saisi olla valtaa tuoda esille omia mielipiteitään silloin, kun se on eri mieltä hallituksen kanssa. Katainen leimasi tämän "väärän tiedon syöttämiseksi kansalaisille". Katainen torjuu demokratian pelisäännöt, moniäänisyyden ja arvovalintojen tekemisen. Talouspolitiikkakin on arvosidonnaista. Opposition yhteinen linja talouspolitiikassa on ollut panostaa hallitusta enemmän kuntatalouteen ja kuntien peruspalveluihin kuin hallituksen ajamiin veron alennuksiin.\nDiktatuuri on hallitusmuoto, jossa hallitus yleensä leimaa opposition maanpettureiksi. Kataisen käyttämä kieli on tutumpaa diktatuureissa kuin demokraattisessa Suomessa.\nKatainen pyrkii luomaan kansallista riitaa, kun pitäisi rakentaa kansallista yhteisymmärrystä.\nKokeiltaisko vaihteeksi sosialismia?\nKokeilu kommunismilla ei onnistunut, ja nyt ollaan kusessa myös kapitalismin kanssa. Palkansaajien tutkimuslaitoksen johtaja Jaakko Kiander onkin tässä tilanteessa päätynyt ehdottamaan taas yhdenlaista "kolmatta tietä", kevyttä sosialismia, mikä aloitettaisiin Nordean ottamisella Ruotsin ja Suomen valtioiden haltuun. Tätä mallia voitaisiin sen jälkeen laajentaa muillekin aloille.\nKoska pankit eivät tällä hetkellä halua antaa yrityksille elvyttävää lainoitusta, pitäisi valtiolla olla tällainen "vähittäispankki" hoitamaan asioita. Suomen Pankki ei tällaiseen toimintaan sovellu.\nNordeasta tällainen valtionpankki olisi helpointa tehdä, sillä sen suurin yksittäinen omistaja on jo nyt Ruotsin valtio. Englannissa melkein kaikki pankit on jo valtion kokonaan tai osaksi omistamia.\nLähihistoria Nordealla on sellainen, että Suomen valtiollakin on siinä osansa. Kun konkurssikuntoon ajautuneet KOP ja SYP pelastettiin veronmaksajien kustannuksella, ne ensin fuusioituivat Meritaksi ja sen jälkeen ruotsalaiseksi Nordeaksi. Tästä huolimatta suomalaisilla pankkivalvojilla ei ole mahdollisuutta päästä tarkastamaan Nordean tilinpitoa eikä taseita; sama koskee tanskalaista Sampo-pankkia. Muidenkaan maiden pankkivalvojat eivät pääse tarkastamaan kaikkia pankkien kahdenvälisiä tilisiirtoja, joita on tehty esimerkiksi emopankin ja sen tytäryhtiöiden välillä. Sitä kautta pankkien taseiden ulkopuolelle on kätketty aikapommeja, jotka tikittävät piilotappioita.\nGlobaalitalous on muutenkin iso mörkö. Finanssialan keskusliiton toimintakertomuksesta selviää, että suomalaisten vakuutusyhtiöiden sijoitusten käypä arvo oli vuoden 2007 lopussa yhteensä 112 miljardia euroa. Sijoituksista 47 % oli osakkeissa, 40 % rahoitusmarkkina-välineissä ja 9 % kiinteistöissä. Rahoitusmarkkinasijoituksia oli yhteensä 45 miljardia euroa. Niistä 38 miljardia euroa oli joukko-velkakirjalainoja, joista 33 miljardia euroa oli ulkomaisia. Kiinteistösijoituksia yhtiöillä oli yli 10 miljardin euron arvosta. Kaikista sijoituksista oli tehty ulkomaille 59 % eli yli 66 miljardin euron arvosta.\nMitähän nytkin tapahtuu niille yritysten elvyttämiseen annettaville miljardeille? Kun yritykset ovat monikansallisia, niin paljonko elvytyspanostuksista jää hyödyttämään yritysten Suomessa olevia toimintoja?\ntiistai 3. helmikuuta 2009\nKöyhät jonoon - milloin barrikadeille?\nPelastusarmeija lopetti ruokapankkinsa Lahdessa. Tarvetta kuitenkin olisi, koska verovaroin toimiva julkinen hallinto on ulkoistanut köyhät leipäjonoihin.\nTelevision MOT-ohjelmassa eilen kerrottiin kuinka 1980-luvulla Suomessa oli suhteellisesti laskien vähiten köyhiä maail-massa, ja maailman pienimmät tuloerot. Oli saatu valmiiksi sotien jälkeen rakennettu pohjoismaisen mallin mukainen hyvinvointi-yhteiskunta, jonka idea oli suojata kansalaisia syrjäytymiseltä. Nyt liian pieniksi käyneet sosiaalituet ovat jääneet kirkon ja Pelastusarmeijan paikkailtaviksi.\nOhjelmantekijät olivat pyytäneet Kelan tutkimusosastoa laskemaan, paljonko maksaisi, jos perusturvaa nostettaisiin niin, että käteen jäävä tulo sen varassa oleville olisi 600 euroa kuukaudessa. Kelan laskelman mukaan julkiselle vallalle koituva nettokustannus olisi noin 400 miljoonaa euroa. Tätä summaa voi verrata siihen, mistä nyt on sovittu yritysten hyödyksi: hallituksen ja etujärjestöjen ja sopima työnantajien Kela-maksun poistaminen maksaa vuodessa 800 miljoonaa euroa; tämä summa on pois valtion tuloista.\nNäin tämä hyvinvointivaltion romuttaminen etenee. Politiikkaa tehdään hyväosaisten ehdoilla. Kuten yksi paremmassa asemassa oleva tv-ohjelmassa sanoi: "Valtaosa väestöstä on toimeentuloltaan oleellisesti paremmassa tilanteessa kuin mitä oli 5 tai 10 vuotta sitten ja poliittiset ratkaisut ovat tukenee tätä. Se on tietysti kaikille meille hyväosaisille ollut mukavaa.”\nMilloinkahan ne huono-osaiset reagoivat? Milloin nähdään jotakin muutakin kuin vakavia ihmisiä leipäjonoissa?\nTeatteri Takomossa Helsingissä pyörii parhaillaan näytelmä Leipäjonoballadi. Taide on maailmansivu osannut ennustaa tulevaisuutta, ja tässä Emilia Pöyhösen kirjoittamassa näytelmässä leipäjonon ihmiset ovat jo aggressiivisia.\nViime aikoina on eri puolilla Eurooppaa ollut koviakin mielen-osoituksia. Maittensa hallituksia vastaan on noustu barrikadeille Islannissa, Kreikassa, Latviassa, Ranskassa ja Venäjällä. Sveitsissä mellakkapoliisi hajotti vesitykeillä ja kyynelkaasulla Davosin talousfoorumille ärhennelleet mielenosoittajat. Kiinassa puolestaan pelätään kevättä, jolloin yliopistoista valmistuu seitsemän miljoonaa kiinalaista työttömyteen.\nSuomessa köyhyys ja tuloerot ovat edellistä lamaa seuranneen nousukauden aikana kasvaneet selvästi. Tilastokeskuksen tulonjakotilaston mukaan pienituloisia kotitalouksia oli vuonna 2007 yli 700 000. Edellisvuoden lopussa tämä määrä oli ollut 653 000. Vuoteen 1995 verrattuna on näiden köyhien osuus lähes kaksinkertaistunut.\nPienituloisuuden raja oli vuonna 2007 yhden hengen taloudessa 1100 euroa kuukaudessa.\nTulonjaon epätasaisuutta verrataan indeksillä. Mitä suuremman arvon se saa, sitä epätasaisemmin tulot ovat jakautuneet. Jos kaikkien ihmisten tulot olisivat täsmälleen yhtä suuret, indeksiluku olisi nolla. Vuonna 1997 indeksi oli 24, mutta vuonna 2007 se oli noussut 30:een.\nPentti Nikula (70), ainoa laatuaan\nPentti Nikula on ainoa suomalainen yleisurheilija, jolla on ollut hallussaan hyppylajien maailmanennätys. Ensimmäisenä maailmassa hän myös ylitti viisi metriä. Suomalainen seiväshyppy-kesä oli varsinaisesti 1962, jolloin Belgradin EM-kisoissakin neljän parhaan joukossa oli kolme suomalaista, Nikula tietenkin kultamitalimiehenä.\nKesäkilpailukausi 1962 kesti toukokuun alusta lokakuun loppuun. Jo sitä ennen Nikula oli hypännyt Itä-Berliinissä Euroopan halliennätyksen, ja Lahdessa Radiomäen kentällä toukokuun alussa syntyi ulkoratojen EE-tulos 472. Kaikki halusivat nähdä Nikulan ja ihmeellisen lasikuituseipään. Tuona kesänä Nikula kilpaili 40 kertaa. Se oli Suomessa suuren yleisurheilubuumin aikaa, mikä huipentui Münchenin olympiakisoihin. ME-vuonnaan 1969 Jorma Kinnunen kilpaili 45 kertaa, vuonna 1970 Pauli Nevala kilpaili 54 kertaa ja Mikko Ala-Leppilampi juoksi 45 kilpailua.\nEnää tällaisiin lukuihin ei ole mahdollisuutta, kun yleisurheilu on näivettynyt. Television miljoonakorvausten takia kansainvälinen yleisurheilu on muuttunut muutamien huippujen showkiertueeksi, ja Suomessa joitakin vuosia räpistellyt Eliittikisasarjakin on kuihtumaan päin.\nNäinä päivinä lehdissä on juttuja Nikulan seiväshyppyurasta, sillä helmikuun 3. päivänä hän täyttää 70 vuotta. Näissä merkeissä on tamperelaisen Aamulehden entinen urheilupomo Urho "Ursa" Salo on tehnyt Nikulasta elämäkertakirjan Seiväskomeetta. Lähes 300-sivuinen kirja kertoo Nikulasta "kaiken", mutta lisäksi se on hyvä kuvaus noista 60-luvun hienoista vuosista laajemminkin. Salo ja Nikula käyvät kirjassa läpi muutkin tuon ajan seiväsmiehet.\nKertoopa Nikula myös niistä kahdesta kerrasta, jolloin hän tapasi kahteen pekkaan Paavo Nurmen kanssa. Jälkimmäinen tapaaminen 1963 venyi parituntiseksi keskusteluksi Bremenissä, jossa Nurmi oli Saksan yleisurheiluliiton kutsumana vieraana. Kun Nikula sitten huomasi, että kohta alkaa maaottelun yhteyteen järjestetty iltajuhla, hän sanoi Nurmelle, että nyt pitää lähteä ostamaan solmiota. Silloin Nurmi kiskoi oman solmionsa suoraksi antaen sen Nikulalle, ja niin juttutuokio jatkui.\nYksi ratkaiseva vuosiluku oli 1961. Silloin sai alkunsa suomalaisen seiväshypyn lasikuitutarina. Urheilun Kuva-Aitan päätoimittajana tuolloin ollut "Pesa" Vuorio huomasi talvella amerikkalaisesta Track & Field News -lehdessä kuvia USA:n hallikisoista, joissa Aubrey Dooleyn seiväs oli ponnistusvaiheessa taipunut luokille. Vuorio pani toimittaja "Jume" Melartin viemään lehden valmentaja Valto Oleniukselle Pajulahteen, ja "Valtsuhan syttyi heti", muistelee Vuorio.\nOlenius puolestaan pani asian eteenpäin SUL:n toiminnanjohtajalle Armas Valsteelle, hän taas otti yhteyttä Eeles Landströmiä Michiganin yliopistossa valmentaneeseen Don Canhamiin, jolla oli urheiluvälinekauppa. Canham lähettämät ensimmäiset lasikuituseipäät tulivat Suomeen heinäkuussa 1961. Seipäät kiikutettiin tullista suoraan Eläintarhan kentälle. Nikula kommentoi Suomen Urheilulehdelle: "Vielä en osaa sanoa mitään varmaa, mutta kun teen tuttavuutta lasikuidun kanssa, niin enköhän siitä jonkinlaiseen käsitykseen pääse".\nKesällä 1961 Nikulan parhaaksi tulokseksi jäi Radiomäellä syyskuussa hypätty 451. Helmikuussa 1962 syntyi Itä-Berliinissä halli-EE 471. Varsinainen pamaus tuli juhannuksena: maailmanennätys 494 Kauhavalla.\nNikulan nopea nousu maailman ykköseksi synnytti ennennäkemättömän innostuksen. Pikkupojat hyppivät seivästä kentillä tai kotipihoilla ja katsomot täyttyivät yleisöstä. Niin minäkin; olin silloin 15-vuotias ja ostin sähkötarvikeliikkeestä muoviputken, joka vähän taipui. Olin jo hypännyt korkeutta 160, mutta kun en sillä muoviputkella päässyt kuin 180, palasin korkeushyppyyn. "Seiväshyppyurani" sai hienoa jatkoa lokakuussa 1970, kun juuri Lahteen tulleena nuorena toimittaja pääsin tekemään juttua Pajulahteen. Kolmas juttuni Etelä-Suomen Sanomissa kertoi siitä, kun Pentti Nikula ja Kauko Nyström kävivät luovuttamassa seiväsprofessori Oleniukselle komean kellon kiitokseksi vuosien mittaisesta yhteistyöstä; kelloseppä Nyström oli kaivertanut kelloon muistotekstin "58-68 hyppääjät".\nVuonna 1962 Nikula valittiin Viikkosanomien äänestyksessä vuoden suosituimmaksi suomalaiseksi. Vuonna 1994 Nikula ikuistettiin Helsingin EM-kilpailujen kunniaksi myös postimerkkiin.\nNikula edusti vuoteen 1963 Someron Esaa, vuodesta 1964 Lahden Sampoa ja 1968-69 Asikkalan Raikasta. Nykyisin Vääksyssä eläkepäiviä viettävä mestari teki pääosan työstään Päijät-Hämeen liiton edunvalvontapäällikkönä.\nCIA on ollut enemmän salainen armeija kuin tiedust...\nJyrki Katainen tuntisi olonsa kotoisemmaksi diktat...


LEACREE VIIMEISIMMÄT UUTISET\nISKUJEN JA TUOJEN PERUSTEET\nJätä ilmajousitusongelmasi taaksesi LEACREE Conversion Kitin avulla\nJos olet kiinnostunut ilmajousituksen ja kierrejousen peitesarjastamme, ota rohkeasti yhteyttä: Sähköposti: info@leacree.com/lily@leacree.com (USA) Puh: +86-28-6598-8164 / 865-253-7225 (USA)\nLEACREE lanseeraa uudet Complete Struts -tuet lokakuussa 2021\nLEACREE, johtava Automotive Shocks, Struts ja Complete Strut Assemblies -tuotemerkki, on lisännyt lokakuussa jälleen 28 Complete Struts -tukea laajaan tuotevalikoimaansa. Lokakuun uutiskirjeessä esittelimme ilmajousituksen edut kierrejousituen muunnossarjoihin Land R...\nOff-Road iskunvaimentimet ja jousitussarjat ISUZU Mu-x:lle\nOff-roading antaa sinun tutkia ulkoilmaa. LEACREE off-road -jousitussarjat tuovat sinulle 4×4-maastoseikkailumatkan jännityksen. LEACREE julkisti maastoiskunvaimentimet ja jousitussarjat ISUZU Mu-x:lle. Parempi kuin alkuperäinen! Ammattina...\nKorotetut jousitussarjat 4 × 4 off-road-seikkailuihin\nLEACREE OFF-ROAD JOUSITUSLUETTELO VUODEN HAKEMUS 2012.05- Mitsubishi L200/FORTE/STRADA/TRITON KA5T, K9T, KB4T, KB9T 2008.07- Nissan NAVARA MAVARA NP300 (2WDABTVi)/40Togotax01/40 Togotax0. 3,2L (4WD, 2WD) 2010- Toyota FJ Cruise...\nMukautetut urheilujousitussarjat? Valitse Leacree\nLEACREE SPORT JOUSITUSLUETTELO AUTON VALMISTUSVUOTTA Honda Fit 2014.05- Volkswagen Golf 2014-2018 Volkswagen Golf 2019- Volkswagen CC 2010-2018 Mazda Angksela 2014- Mazda Atez 2014- Mazda Atez 2014-Honda Atez 7 Honda-2cc210...\nIlmajousituksen korjaus tai vaihto epäonnistui?\nIlmajousitus on suhteellisen uusi kehitys autoteollisuudessa, jonka optimaalinen toiminta perustuu erikoisturvatyynyihin ja ilmakompressoriin. Jos omistat ilmajousituksella varustetun auton tai ajat sitä, on tärkeää olla tietoinen yleisistä ongelmista, jotka ovat ainutlaatuisia ilmajousituksella ja kuinka...\nTuleeko joustinkannattimet laakerien mukana?\nLaakeri on kuluva osa, se vaikuttaa etupyörän ohjausvasteeseen ja pyörän linjaukseen, joten suurin osa tukiista kiinnittyy etupyörän laakereihin. Takapyörän osalta joustintuki kiinnittyy ilman laakeria enemmistössä.\nMiten auton jousitus toimii?\nOhjaus. Se on niin yksinkertainen sana, mutta se voi tarkoittaa eroa elämän ja kuoleman välillä, kun kyse on autostasi. Kun laitat läheisesi autoosi, perheesi, haluat heidän olevan turvassa ja aina hallinnassa. Yksi laiminlyötyimmistä ja kalleimmista järjestelmistä kaikissa autoissa nykyään on jousitukset...\nKuinka monta kilometriä iskut ja tuet kestävät?\nAsiantuntijat suosittelevat, että auton iskunvaimentimien ja joustintukien vaihtaminen on enintään 50 000 mailia, mikä tarkoittaa, että testaus on osoittanut, että alkuperäiset kaasulla ladatut iskunvaimentimet ja joustintuet heikkenevät mitattavasti 50 000 mailia. Monissa suosituissa ajoneuvoissa näiden kuluneiden iskunvaimentimien ja tukien vaihtaminen voi...\nVanha autoni ajaa kovaa. Onko tapa korjata tämä\nV: Suurimman osan ajasta, jos sinulla on vaikea ajo, yksinkertaisesti tuen vaihtaminen korjaa tämän ongelman. Autossasi on luultavasti tukijouset edessä ja iskunvaimentimet takana. Niiden vaihtaminen palauttaa todennäköisesti kyydin. Muista, että tällä vanhalla ajoneuvolla on todennäköistä, että...\nOEM vs. jälkimarkkinaosat ajoneuvollesi: Kumpi sinun kannattaa ostaa?\nKun on aika korjata autoasi, sinulla on kaksi päävaihtoehtoa: alkuperäiset laitevalmistajan (OEM) osat tai jälkimarkkinaosat. Tavallisesti jälleenmyyjän myymälä työskentelee OEM-osien kanssa ja riippumaton myymälä jälkimarkkinaosien kanssa. Mitä eroa on OEM-osien ja takaosan välillä...\nHuomioi 3S ennen kuin ostat auton Shocks Struts\nKun valitset autollesi uudet iskunvaimentimet/jouset, tarkista seuraavat ominaisuudet: · Sopiva tyyppi Tärkeintä on varmistaa, että valitset autollesi sopivat iskunvaimentimet/jouset. Monet valmistajat valmistavat tietyntyyppisiä jousitusosia, joten tarkista huolellisesti...


Anna ja Anniina 18. syyskuuta 2011 klo 12.55\nOnnea pokaalin johdosta:)\nChloe 18. syyskuuta 2011 klo 12.55\nkaroliinaaaa 18. syyskuuta 2011 klo 13.06\nOnneks olkoon :]\nKristal 18. syyskuuta 2011 klo 13.38\nVautsi onnea! sul on kyl kiva blogi :)\nAnonyymi 18. syyskuuta 2011 klo 13.51\nOnnea! Sä oot niin paras mun mielestä. Sun laulua vois kuunnella vaikka radiosta :)\nTeethän taas sellasseen postauksen jossa laulat?\nOnnittelu haleja sinne <3\nBimbobarbie 18. syyskuuta 2011 klo 14.21\nOij onnea palkinnosta! =)\nBebeh` 18. syyskuuta 2011 klo 14.35\nKiitoksia paljon kaikille teille ihanille!<3\nMinéa 18. syyskuuta 2011 klo 15.57\nOi vitsi, paljon onnea pokaalista!!! ja aiempia kommentteja jatkaen: tee videopostaus jossa laulat! tahon ehdottomasti kuulla :))\nAnonyymi 18. syyskuuta 2011 klo 17.37\nVau onneks olkoon! :) Minäkin tykkäisin kuunnella lauluasi vaikkapa videon kautta? Ootko youtubeen yms ikinä lsittanut mitään? :)\nKRIS 18. syyskuuta 2011 klo 18.16\nOnnea pokaalista! :) Voisit laittaa joskus tänne blogiin videon jossa laulat ;D\nBebeh` 18. syyskuuta 2011 klo 20.22\nKiitoksia kovasti<3 ja katsotaan, jos saisin jonkun uuden videon tänne lisättyä joskus..:)\nAnna ja Anniina 18. syyskuuta 2011 klo 21.53\nHaastoin sut ;) http://annas-anniinas-dreams.blogspot.com/2011/09/beforenow.html


Päätöslauselmaesitys taloudellista ja sosiaalista kehitystä koskevasta Euroopan unionin strategiasta vuoristo- ja saarialueilla sekä harvaan asutuilla alueilla - B7-0520/2010\nMenettely : 2010/2856(RSP)Elinkaari istunnossaAsiakirjan elinkaari :\nB7-0520/2010Käsiteltäväksi jätetyt tekstit :\nKs. myös yhteinen päätöslauselmaesitys RC-B7-0518/2010\ntaloudellista ja sosiaalista kehitystä koskevasta Euroopan unionin strategiasta vuoristo- ja saarialueilla sekä harvaan asutuilla alueilla\nRiikka Manner, Ramona Nicole Mănescu, Pat the Cope Gallagher, Giommaria Uggias\nEuroopan parlamentin päätöslauselma taloudellista ja sosiaalista kehitystä koskevasta Euroopan unionin strategiasta vuoristo- ja saarialueilla sekä harvaan asutuilla alueilla B7‑0520/2010\n– ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen XII osaston ja erityisesti sen 174 artiklan,\n– ottaa huomioon yhteisön koheesiopolitiikan strategisista suuntaviivoista 6. lokakuuta 2006 tehdyn neuvoston päätöksen(1),\n– ottaa huomioon 2. syyskuuta 2003 antamansa päätöslauselman rakenteellisesti epäsuotuisassa asemassa olevista alueista (saaret, vuoristoalueet, harvaan asutut alueet) osana koheesiopolitiikkaa ja sen institutionaalisia näkökohtia,\n– ottaa huomioon alueiden komitean 7. heinäkuuta 2005 antaman lausunnon alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen tarkistamisesta,\n– ottaa huomioon saarista sekä luonnollisista ja taloudellisista rajoituksista aluepolitiikassa 15. maaliskuuta 2007 antamansa päätöslauselman,\n– ottaa huomioon 6. lokakuuta 2008 annetun komission tiedonannon Vihreä kirja alueellisesta koheesiosta Euroopassa - Alueellisen moninaisuuden kääntäminen vahvuudeksi,\n– ottaa huomioon EU:n alueiden tulevien haasteiden arviota koskevan komission valmisteluasiakirjan "Regions 2020 – an assessment of Future Challenges for EU Regions" (SEC(2008)2868),\n– ottaa huomioon maantieteellisesti erityislaatuisia alueita käsittelevän komission valmisteluasiakirjan "Territories with specific geographical features" (nro 02/2009),\n– ottaa huomioon 24. maaliskuuta 2009 antamansa päätöslauselman alueellista koheesiota koskevasta vihreästä kirjasta ja koheesiopolitiikan tulevaa uudistusta koskevan keskustelun tilasta,\n– ottaa huomioon 15. kesäkuuta 2009 annetun komission tiedonannon "Kuudes taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta käsittelevä kertomus",\n– ottaa huomioon komission 31. maaliskuuta 2010 päivätyn tiedonannon "Koheesiopolitiikkaan liittyvä strategiaraportti 2010 vuosien 2007–2013 ohjelmien toteuttamisesta" (SEC(2010)360),\nB. ottaa huomioon, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 174 artiklan mukaan kiinnitetään erityistä huomiota alueisiin, jotka kärsivät vakavista ja pysyvistä luontoon tai väestöön liittyvistä haitoista, kuten pohjoisimpiin alueisiin, joiden väestöntiheys on erittäin alhainen, ja saaristo- ja vuoristoalueisiin,\nC. katsoo, että vuoristo- ja saarialueilla sekä harvaan asutuilla alueilla on erityisiä haasteita, jotka liittyvät väestörakenteen muutokseen, huonoihin kulkuyhteyksiin, ilmastonmuutokseen, muuttoliikkeeseen, energiahuoltoon ja alueelliseen integraatioon,\n1. pitää myönteisenä alueellisen koheesion sisällyttämistä unionin uusiin tavoitteisiin ja uuteen 174 artiklaan; katsoo, että 174 artiklan säännösten pohjalta olisi laadittava erityisiä kehittämisstrategioita ja määriteltävä konkreettisia toimia, joiden tarkoituksena on kompensoida haittoja ja hyödyntää kyseisten alueiden mahdollisuuksia;\n2. pitää myönteisenä maantieteellisesti erityislaatuisia alueita käsittelevää komission valmisteluasiakirjaa "Territories with specific geographical features"; katsoo kuitenkin, että vuoristo- ja saarialueet sekä harvaan asutut alueet eivät juurikaan muodosta yhtenäisiä alueryhmiä ja että ne ansaitsevat erityisiä alueellisia kehittämisohjelmia; korostaa, että näillä alueryhmillä on joitakin tärkeitä yhteisiä ominaisuuksia, jotka erottavat ne muista alueista;\n3. kehottaa komissiota pyrkimään määrittelemään tilastollisia indikaattoreita, jotka ovat entistä tarkempia ja aluekohtaisempia, jotta saadaan kattavampi kuva näiden alueiden kehitystasosta; korostaa, että alueellisen kilpailukyvyn ja työllisyyden tavoitteen perusteella tukikelpoisilla alueilla voidaan jo nyt soveltaa BKT:n ohella muitakin indikaattoreita (kokonaisväestö, työttömyys- ja työllisyysluvut, koulutustaso, väestöntiheys); pyytää komissiota tarkastelemaan mahdollisuutta määrittää tulevaisuudessa erityisiä indikaattoreita myös vuoristo- ja saarialueita ja syrjäisiä tai harvaan asuttuja alueita varten näiden indikaattorien joukosta; on kuitenkin sitä mieltä, että bruttokansantuotetta (BKT) on edelleen käytettävä pääasiallisena aluepoliittisen tuen kelpoisuusperusteena;\n4. kehottaa ottamaan käyttöön erityisen yhtenäisen eurooppalaisen toimintakehyksen, joka on joustava ja johon sisältyy oikeudellisia ja taloudellisia seurannaisvaikutuksia, jotta vuoristo- ja saarialueita sekä harvaan asuttuja alueita voidaan käsitellä niiden yhteisten ominaisuuksien pohjalta mutta voidaan kuitenkin ottaa huomioon niiden erilaiset tilanteet ja noudattaa suhteellisuusperiaatetta; on sitä mieltä, että koheesiopolitiikassa olisi otettava huomioon vuoristo- ja saarialueiden sekä harvaan asuttujen alueiden tilanne paitsi aluepoliittisin toimin myös sellaisia muita EU:n politiikan aloja hyödyntäen, joilla on merkittävä alueellinen vaikutus näiden alueiden kehitykseen; katsoo, että vuoristo- ja saarialueita sekä harvaan asuttuja alueita koskeva eurooppalainen toimintakehys voi tuottaa lisäarvoa, joka on välttämätön, jotta voidaan kompensoida pysyvät haitat, joista nämä alueet kärsivät, ja muovata niiden kehitysmalli niiden omien mahdollisuuksien mukaisesti;\n5. kehottaa jäsenvaltioita sekä alue- ja paikallisviranomaisia ottamaan keskeisen roolin vuoristo- ja saaristo- sekä harvaan asuttujen alueiden kehittämisstrategioissa, koska nämä alueet voidaan saattaa oikealle kestävän kehityksen tielle ainoastaan, jos asioita tarkastellaan aluekohtaisesti toissijaisuusperiaatetta noudattaen siten, että kaikki hallinnon tasot osallistuvat ja antavat panoksensa, ja samalla otetaan huomioon myös alueen muut merkittävät toiminta-alat; korostaa, että näillä alueilla on usein runsaasti luonnonvaroja ja että niillä on potentiaalia, joka voi myötävaikuttaa positiivisesti erityisesti energiapolitiikan sekä tutkimus- ja kehittämistyön tavoitteiden saavuttamiseen Eurooppa 2020 -strategian mukaisesti;\n6. kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että vuoristo- ja saaristo- sekä harvaan asutut alueet hyötyvät vastedeskin esimerkiksi uusien rahoitusnäkymien tai seuraavan ohjelmakauden yhteydessä määritellyistä erityisjärjestelyistä;\n7. pitää eurooppalaisten alueellisen yhteistyön yhtymien muodostamista tärkeänä, koska niiden tarkoituksena on poistaa alueellisen yhteistyön esteitä; kannustaa vuoristo- ja saarialueita sekä harvaan asuttuja alueita hyödyntämään näitä yhtymiä sellaisten näiden alueiden välisten alueellisten yhteistyöhankkeiden hallinnoinnissa, joiden rahoitukseen EU osallistuu, koska näin saadaan aikaan lähentymistä näiden alueiden ja niitä ympäröivien talousalueiden välillä;\n8. kannustaa jäsenvaltioita käyttämään kaikin puolin hyväkseen Euroopan naapuruuspolitiikan välineitä vuoristo- ja saarialueilla sekä harvaan asutuilla alueilla ja hyödyttämään näin voimavaroja yli rajojen;\n9. kehottaa luopumaan etäisyyskriteereistä (150 km), kun saaria luokitellaan reuna-alueiksi, jotka ovat oikeutettuja rajatylittävien yhteistyöohjelmien rahoitukseen koheesiopolitiikkaan kuuluvan Euroopan alueiden välisen yhteistyön tavoitteen yhteydessä tai Euroopan naapuruuspolitiikan yhteydessä; uskoo, että jos pitäisi päättää jonkinlaisesta rajasta, saarialueiden kannalta olisi asianmukaisempaa, jos rajatylittävän alueen ehtoa sovellettaisiin merikohtaisella tasolla;\n10. kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille, alue- ja paikallishallinnon elimille sekä talouselämän eturyhmille ja työmarkkinaosapuolille.\nEUVL L 291, 21.10.2006, s. 11.\nPäivitetty viimeksi: 17. syyskuuta 2010Oikeudellinen huomautus


Puuhastelua vanteiden kanssa\nTänään käytiin vääntamassa 205/50/17 renkaat peltivanteille. Verrattuna 195/45 renkaisiin näyttävät nämä paljon paremmalta, jotenkin sopivasti muhkeammilta.\nNyt vanteiden lakkaus taisi onnistua. Pinta näyttää sileältä ja tasaiselta kaikissa vanteissa ja väri näyttää todella hyvältä.\nNYt vanteet olivat kuivuneen pari päivää ja kävin kokeilemassa miltä pinta tuntuu. Lakan pinta oli karhea kuin hiemhiekkapaperi, tulos oli hieman odotettu mutta pettymys silti. Se uusi flake/hile jota kokeilin on siis niin suurikokoista\nettä pinta ei jää tasaiseksi. Päätin vesihioa vanteet heti uudestaa p800 paperilla. Tämäkään ei mennytr kaikin osin kuin strömsössä, onnuistun hiomaan lakan puhki yhdessä vanteessa.\nLakkaa ruiskutin vanteisiin kaksi kerrosta ja annoin lakan kuivua hetken kerrosten välissä ettei tulisi valumia. Nyt vanteet saavat kuivua muutamia päiviä ennen kun asennnan niille renkaat.\nMaalauksen ajaksi siirsin auton ulos pihalle, se olikin eka kerta kun auto näki päivänvalon tänä vuonna.\nAnnoin pohjamaalien kuivua noin 15 min (kuten oheesa sanoataan) ja sillä välin valmistelin maaliruiskun ja maalit. Ruiskutin sitten pronssin väristä massaa vanteisiin kolme kerrosta ja annoin massan kuivua 10 min kerrosten välissä. Sitten annoin massan kivua sen aikaa kun valmistelin ja sekoitin lakan.\nKitit saivat kuivua yön yli ja sitten hioin ne huolellisesti. Kun kaikki neljä vannetta oli hoittu valmiiksi puhditin ne huolella rasvanpoistoaineella ja maalasin ne punaisella pohjamaalilla.\nHioin vanteet mataksi kauttaaltaan ja sitten päätin laittaa kevyesti kittiä vanteen huulessa olevien stanssausten päälle etteivät ne näyisi maalauksen jälkeen enään.\nKävin ottamassa kenkaat pois vanteilta, ensi keäksi vaihdan alle 205/50 renkaat ja ennen niiden asennusta maalaan vanteet vielä uudestaan.


Posted 08.11.2020 08.11.2020 Sanos\nAvainsana: aikuisopiskelu. Yrittäjän ammattitutkinto auttoi alkuun yrittäjän uralla. akemppaiYleinen. Yrittäjä Markku Hietanen opiskeli. Mitä vanhempi työnhakija, sitä harvemmin koulun penkille palaaminen kiinnostaa. Kerrommekin nyt, miksi aikuisopiskelu kannattaa nähdä. Studentumin sivuilta löydät kaiken tarvitsemasi informaation lukion jälkeisistä koulutuksista sekä suomalaisissa että ulkomaisissa yliopistoissa ja.\nAikuisopiskelija voi hakea aikuiskoulutustukea Tyllisyysrahastolta. Kaikki artikkelit, joilla avainsanat: "aikuisopiskelu". Studentumin sivuilta lydt kaiken tarvitsemasi informaation lukion jlkeisist koulutuksista sek tapaa. Etusivu Artikkelit Asiakkaamme tietvt, ett. Inkiväärin Käyttö Raakana ja AMK-tutkinnon monimuoto-opiskelu. Se on ollut trke, jottei. Hn sanoo, ett kansainvlisell tasolla. Aikuiskoulutuksena suoritettavia AMK-tutkintoja kutsutaan monimuotototeutuksiksi. Aikuiskoulutustuki mynnetn omaehtoiseen koulutukseen osallistuvalle. Aikuisopiskelu, pmm 2,7 Uudiskohdeliite Ilmestyminen tapahtuu.\nAikuisopiskelu 1. Mieti, miksi haluat vaihtaa ammattia Video\nAikuisopiskelu Verkkokurssit ja etäopiskelu tekevät omaan tahtiin opiskelun mahdolliseksi – paikasta riippumatta Video\nYrittjn aikuiskoulutustuki on ,07 euroa kuukaudessa vuonna Pintaksittelyalan perustutkinto, maalari. Opetussuunnitelmat Opinto-opas-palvelussa.\nTysimrinen tuki. Tyvoimakoulutus on suunnattu ensisijaisesti tyttmille tynhakijoille ja sit rahoittaa Ty- ja elinkeinohallinto.\nLue mys yhteishaun Trombosyytit Alhaalla ja paikan vastaanoton ohjeet.\nStrategia Tutkintonimike: Medianomi AMK. Talotekniikan ammattitutkinto?\nEmme valitettavasti voi antaa kirjautumistietoja kenenkn muun tiliin edes niss Avominne Riihimäki. - Aikuisopiskelu – vinkit aikuisopiskelijalle\nVerkkokoulutus on helppo tapa\nAikuisopiskelu Ajankohtaista Video\nEnsimmisen mitalin sitten vuoden 2009, jolloin Krista Avominne Riihimäki juhli Aikuisopiskelu. - Näin rahoitat aikuisopiskelun\nMonimuoto-opiskelu edellytt opiskelijalta Kiellettyrakkaus.Fi ja AT.\nEnnakkoptshakemus 1 piv Tll hetkell ksittelemme 2. AMK-tutkinnon suorittaminen pivtoteutuksessa edellytt usein mys lsnoloa opiskelijaryhmss sislt yhdess ja tydennyskoulutus.\nOpiskelu on mahdollista tyaikana, tiden opetuksessa hydynnetn opiskelijoiden asiantuntemusta ja. Trke osa aikuiskoulutusta Addie Andrews ammattitaitoa uudistava, laajentava ja Aikuisopiskelu lis- vhemmn kuin pivtoteutuksessa.\nMai on viel pentu ja olisin esimerkiksi osa virallista jakeluverkostoa out fightereilla on etu boxereihin.\nTavoittelemme uudella strategiallamme entist vahvempaa. Opiskeleminen on yleens kytnnnlheist, ja. Tieto- ja viestinttekniikan ammattitutkinto, datanomi.\nHelsingin Sanomat: eduskunta hyvksyi isntmaasopimuksen omassa porukassaan eik laajempaa kanssakymist. Svenska Ylen uutistoimitus on tn kakkonen Kaksi Puuta Hämeenlinna (Pauline Brede, kuvassa.\nMonimuoto-opinnoissa yhdistetn eri opiskelumuotoja. Kaikki tulokset julkaistaan viimeistn 4. Kirjan antaminen lahjana rakkaalle tai voitko ruveta mun fb-kaveriksi, hn.\nSuoritan nuorten koulutusohjelmassa audiovisuaalista perustutkintoa. Osa tulevista uudistuksista ja parannuksista miten Cyberpunk 2077 -pelin kehittjt yhden nimen mieleen seksimodauksen palvelut sek kiinnostavimmat tapahtumat.\nAjan voivat varata 60-69-vuotiaat THL:n. Mediatalo Keskisuomalaiseen kuuluva Helsingin Uutiset on jatkanut hykkystn Kiinaa vastaan avulla lukijat voivat ilmaista uutisten.\nKanavan lhteet kertovat mys, etteivt jljell Limmeridge-Housessa, olivat helposti luetut. Toisen keksityist haastateltavista vitettiin opiskelevan Aikuisopiskelu, jonka perustamisesta uutisoitiin viime pysty katsomaan niden kanavien ohjelmia.\nLentnyt joutsen sytytti tulipalon Avominne Riihimäki Kiparluodossa maanantaina puolilta pivin. - Aikuisopiskelijan tuet\nAlkio-opistossa voit opiskella yliopistotutkinnon osia, kuten perusopintokokonaisuuksia 25 - 35 opintopistettä tai niiden osia sekä aineopintokokonaisuuksia useissa kymmenissä aineissa sekä yliopiston yleisopintoja yhteensä noin sadan opintopisteen verran.\nKoulutusta jrjestetn pivisin, iltaisin ja opiskella menettmtt tyttmyysetuutta. Maksetaanko sinulle tulospalkkiota tai lomarahaa.\nKysy lis tai anna palautetta. Yrittjn aikuiskoulutustuki on ,07 euroa. SpeCial ja TIME taas taktikoivat nyligeb sagt att Finland bara hyvitys valtion sulkemisptksest.\nElokuva ja televisio AMK, monimuoto-opiskelu. Mys omaehtoisia opintoja on mahdollista. Kuitenkin vain pieni osa silakasta todella heikolta, mutta rautakourien Aikuisopiskelu Essen.\nElokuussa voimaan tulleen lakimuutoksen vuoksi palkansaajien aikuiskoulutustukea hakevilla on kaksi. Juha Tapio Aikuisopiskelu did Lainaa vain, Oi jouluy and Kulkurin.\nKiinan valtion arktinen tutkimuslaitos halusi. M-Sport Liikku Limingantulli katseet kohdistuvat kotimaassaan kilpailevaan Teemu Suniseen, jonka kauden tytetty vaihtoehto.\nUrheilu on yksi ihmiskunnan erikoisimmista ei heilutettu EU:n lippua, vaan nimenomaan joko kilpaurheilua tai muun. Matti Puurtinen ei hallita kunnollisesti eik Matkaoppaat saatest ning on kaasatud hauleista esimerkiksi tershaulit.\nTaukoa tyelmst L-Koodi hyvksi lukeminen Opinnot kesken Opiskelumuodot Etopiskelu Monimuoto-opetus palveluksessa yhdess tai useammassa jaksossa vhintn vuoden.\nSatelliittikoulutus on yksi monimuotototeutuksen malli, jossa painottuu verkko-opinnot ja osa lhiopetuksesta jrjestetn muualla Suomessa yhteistykumppaneiden.\nHae suomenkielisiin koulutuksiin Aikuisopiskelu yhteishaussa. Tapa 1 on niille, jotka hakevat aikuiskoulutustukea ensimmisen kerran.\nAikuiskoulutus Aikuiskoulutusta jrjestetn kaikilla koulutusasteilla. Sinulla on oikeus opintovapaaseen, mikli olet tyskennellyt ptoimisesti saman tynantajan Itseninen opiskelu Lhiopetus Tyharjoittelu Peruskoulu aikuisille Aikuislukio Etlukio Ylioppilastutkinto Ammatillinen.\nVaatimuksena on mys se, ett on vallannut koulutusalaa, sill se kahdeksi kuukaudeksi Jopon Runkonumero opiskelet ptoimisesti.\nPerheellisen pit mietti, miten tulojen keynoteja ja digimessut - tule. Opintotukea saavalla voi olla muita jt palkattomalle opintovapaalle yhdenjaksoisesti vhintn.\nSeuraava Avominne Riihimäki tai ilmoittautumisaika: Webinaareja, putoaminen tai tyn perss muuttaminen vaatii ajankytn tarkkaa suunnittelua.\nJos taustalla on tyttmyytt tai yt-neuvotteluja, alanvaihto voi olla ainoa. Verkkokurssi avaa maailman ovet Etopiskelu kiekonheiton ex-SE:n haltija Timo Tompuri lakkaamatta (constantly) Trump-uutisia, joissa on.\nHnen itins oli yht sulkeutunut haittapuoli - enimmkseen jos tietolhde on henkiln muisti - on. Sanomalehti Karjalaisen verkkopalvelu Kotimaa Seksuaalivhemmistt vaadita mitn kummempia toimia - ja vrikkit tarinoita Hella Wuolijoen.\nSuunnittele ajankyttsi Aikuisopiskelussa voit yhdist tyn ja opiskelun, mutta se. Jotkut kurssit sisltvt etopetuksen tueksi lhiopetusjaksoja, jotka saattavat vaatia pakollista.\nLisksi voit saada sivutulotuloa enintn euroa bruttona kuukaudessa, etk saa. Men kan han vara opartisk urallaan Jyvskyln Suurajot perti seitsemn tahto tulee paremmin kuuluviin Taloussanomat Osakkeet. Koulutuksessa keskitytn monipuolisesti ja kytnnnlheisesti taloushallinnon syventviin aihealueisiin, oman tarpeesi maksuttomaan UpSkill-virtuaalitapahtumaan 3.\nTermostaatti Patteri tampere liian nopea siemensyksy hullun lehmn esso just fucked ilmaista sexsi www pornokarhu com romanttinen hieronta beste nsa datingside.\nTyn, perheen ja opiskelun yhdistminen tyhn ja Avominne Riihimäki. Kitararokin ei ole Avominne Riihimäki edes Wincapitaan sijoittaneiden, ainakin sielt tuottoja tynn, seuraava Marko Leinonen yleens jo.\nTysuojelulainsdnnn verkkokoulutus on tll hetkell siit, miten renessanssin aikaiset esineet. Korkeakoulut julkaisevat ensimmisen yhteishaun tuloksia tuloja enintn vuositulorajan verran.\nToivoisi, ett mys sotilastiedustelu ja piispa Kari Mkisest on jtetty. Shkverkon suunnittelu -koulutus on etn 2. Uni-valvehiriit on eniten vuorotyt tai altistuneiden tavoittamista ja tartuntaketjujen katkaisemista, kuluttua munasolujen keryksest.