Euroopan unionin L 283/2011\nNeuvoston direktiivi 2011/84/EU, annettu 20 päivänä syyskuuta 2011, kosmeettisia valmisteita koskevan direktiivin 76/768/ETY muuttamisesta sen liitteen III mukauttamiseksi tekniikan kehitykseen ( 1 )\nAmerikan yhdysvaltojen, Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden, Islannin sekä Norjan kuningaskunnan välisen lentoliikennesopimuksen allekirjoittamisesta unionin puolesta ja sen väliaikaisesta soveltamisesta sekä Amerikan yhdysvaltojen, Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden, Islannin sekä Norjan kuningaskunnan välisen lentoliikennesopimuksen soveltamista koskevan Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden, Islannin ja Norjan kuningaskunnan välisen lisäsopimuksen allekirjoittamisesta unionin puolesta ja sen väliaikaisesta soveltamisesta\nNEUVOSTO JA NEUVOSTOSSA KOKOONTUNEET EUROOPAN UNIONIN JÄSENVALTIOIDEN HALLITUSTEN EDUSTAJAT, jotka\nottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 100 artiklan 2 kohdan yhdessä sen 218 artiklan 5 kohdan ja 8 kohdan ensimmäisen alakohdan kanssa,\nEuroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Amerikan yhdysvaltojen välisessä lentoliikennesopimuksessa (1), jäljempänä ’lentoliikennesopimus’, jonka Amerikan yhdysvallat, Euroopan yhteisön jäsenvaltiot ja Euroopan yhteisö allekirjoittivat 25 ja 30 päivänä huhtikuuta 2007, sellaisena kuin se on muutettuna Amerikan yhdysvaltojen sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen 25 ja 30 päivänä huhtikuuta 2007 allekirjoitetun lentoliikennesopimuksen muuttamista koskevalla pöytäkirjalla (2), jonka Amerikan yhdysvallat, Euroopan unionin jäsenvaltiot ja Euroopan unioni allekirjoittivat 24 päivänä kesäkuuta 2010, jäljempänä ’pöytäkirja’, määrätään nimenomaisesti kolmansien maiden liittymisestä lentoliikennesopimukseen.\nLentoliikennesopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna pöytäkirjalla, 18 artiklan 5 kohdalla perustettu sekakomitea on laatinut ehdotuksen Islannin ja Norjan kuningaskunnan liittymisestä lentoliikennesopimukseen, sellaisena kuin se on muutettuna pöytäkirjalla.\nSekakomitea antoi 16 päivänä marraskuuta 2010 ehdotuksen Amerikan yhdysvaltojen, Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden, Islannin sekä Norjan kuningaskunnan väliseksi lentoliikennesopimukseksi, jäljempänä ’liittymissopimus’.\nKomissio on neuvotellut Amerikan yhdysvaltojen, Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden, Islannin sekä Norjan kuningaskunnan välisen lentoliikennesopimuksen soveltamista koskevan Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden, Islannin ja Norjan kuningaskunnan välisen lisäsopimuksen, jäljempänä ’lisäsopimus’.\nLiittymissopimus ja lisäsopimus olisi allekirjoitettava ja niitä olisi sovellettava väliaikaisesti kunnes niiden tekemistä varten tarvittavat menettelyt on saatettu päätökseen,\nAnnetaan lupa Amerikan yhdysvaltojen, Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden, Islannin sekä Norjan kuningaskunnan välisen lentoliikennesopimuksen sekä Amerikan yhdysvaltojen, Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden, Islannin sekä Norjan kuningaskunnan välisen lentoliikennesopimuksen soveltamista koskevan Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden, Islannin ja Norjan kuningaskunnan välisen lisäsopimuksen allekirjoittamiseen unionin puolesta sillä varauksella, että mainitut sopimukset tehdään.\nLiittymissopimuksen ja lisäsopimuksen tekstit on liitetty tähän päätökseen.\nNeuvoston puheenjohtaja valtuutetaan nimeämään yksi tai useampi henkilö, jolla on oikeus allekirjoittaa liittymissopimus ja lisäsopimus unionin puolesta.\nUnioni ja sen jäsenvaltiot, siinä määrin kuin se on mahdollista sovellettavan kansallisen lainsäädännön nojalla, sekä muut sopimuspuolet soveltavat sopimusta ja lisäsopimusta sen tekemistä varten tarvittavien menettelyjen päätökseen saattamiseen asti väliaikaisesti sen allekirjoittamisesta lukien (3).\n(2) EUVL L 223, 25.8.2010, s. 3.\n(3) Neuvoston pääsihteeristö julkaisee liittymissopimuksen ja lisäsopimuksen allekirjoituspäivän Euroopan unionin virallisessa lehdessä.\npöytäkirjan voimaantulopäivänä tai\nkuukauden kuluttua viimeisimmän sellaisen diplomaattisen nootin päiväyksestä, jolla osapuolet vahvistavat, että kaikki tämän sopimuksen voimaantulon edellyttämät tarvittavat menettelyt on saatettu päätökseen.\nMuutetaan lentoliikennesopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna pöytäkirjalla, 1 artiklan 9 kohta seuraavasti:\nLentoliikennesopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna pöytäkirjalla, 23–26 artiklaa ei sovelleta Islantiin ja Norjaan.\nPöytäkirjan 9 ja 10 artiklaa ei sovelleta Islantiin ja Norjaan.\nLisätään lentoliikennesopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna pöytäkirjalla, liitteessä I olevaan 1 jaksoon kohdat seuraavasti:\nIslanti: Lentoliikennesopimus, allekirjoitettu Washingtonissa 14 päivänä kesäkuuta 1995; muutettu 1 päivänä maaliskuuta 2002 noottienvaihdolla; muutettu 14 päivänä maaliskuuta 2006 ja 9 päivänä maaliskuuta 2007 noottienvaihdolla.\nNorjan kuningaskunta: Lentoliikennesopimus, saatettu voimaan noottienvaihdolla Washingtonissa 6 päivänä lokakuuta 1945; muutettu 6 päivänä elokuuta 1954 noottienvaihdolla; muutettu 16 päivänä kesäkuuta 1995 noottienvaihdolla.”\nMuutetaan lentoliikennesopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna pöytäkirjalla, liitteessä 1 oleva 2 jakso seuraavasti:\nMuutetaan lentoliikennesopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna pöytäkirjalla, liitteessä 1 oleva 3 jakso seuraavasti:\nLisätään lentoliikennesopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna pöytäkirjalla, liitteessä 2 olevan 3 artiklan loppuun virke seuraavasti:\nLentoliikennesopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna pöytäkirjalla, 21 artiklan 4 kohtaa sovelletaan Islantiin ja Norjaan siltä osin kuin asiaan liittyvät Euroopan unionin säädökset ja määräykset on sisällytetty Euroopan talousalueesta tehtyyn sopimukseen, mahdollisine mukautuksineen. Lentoliikennesopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna pöytäkirjalla, 21 artiklan 4 kohdan a ja b alakohdassa määrätyt oikeudet koskevat Islantia ja Norjaa ainoastaan, jos melupohjaisten toimintarajoitusten asettamisen osalta Islantiin tai Norjaan sovelletaan Euroopan talousalueesta tehtyyn sopimukseen sisällytettyjen asiaan liittyvien Euroopan unionin lakien ja asetusten nojalla valvontaa, joka vastaa lentoliikennesopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna pöytäkirjalla, 21 artiklan 4 kohdassa määrättyä valvontaa.\nOTTAVAT HUOMIOON, että Amerikan yhdysvaltojen, Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välinen lentoliikennesopimus, jäljempänä ’lentoliikennesopimus’, parafoitiin 2 päivänä maaliskuuta 2007 ja allekirjoitettiin Brysselissä 25 päivänä huhtikuuta 2007 ja Washington D.C:ssä 30 päivänä huhtikuuta 2007, ja että sitä on sovellettu väliaikaisesti 30 päivästä maaliskuuta 2008,\nOTTAVAT HUOMIOON, että lentoliikennesopimusta muutettiin Amerikan yhdysvaltojen sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välisen lentoliikennesopimuksen muuttamisesta tehdyllä pöytäkirjalla, jäljempänä ’pöytäkirja’, joka parafoitiin 25 päivänä maaliskuuta 2010 ja allekirjoitettiin Luxemburgissa 24 päivänä kesäkuuta 2010,\nOTTAVAT HUOMIOON, että Islanti ja Norja, jotka ovat Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen perusteella täysivaltaisia jäseniä Euroopan ilmailumarkkinoilla, ovat liittyneet lentoliikennesopimukseen, sellaisena kuin se on muutettuna pöytäkirjalla, samana päivänä tehdyllä Amerikan yhdysvaltojen, Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden, Islannin sekä Norjan kuningaskunnan välisellä sopimuksella, jäljempänä ’sopimus’, johon on sisällytetty lentoliikennesopimus sellaisena kuin se on muutettuna pöytäkirjalla,\nJos Euroopan unioni ja sen jäsenvaltiot päättävät irtisanoa sopimuksen sen 3 artiklan mukaisesti tai päättävät keskeyttää sen väliaikaisen soveltamisen taikka peruuttaa tätä koskevat ilmoitukset, komissio ilmoittaa siitä viipymättä Islannille ja Norjalle ennen Amerikan yhdysvalloille diplomaattiteitse annettavaa ilmoitusta. Vastaavasti Islanti ja/tai Norja ilmoittavat viipymättä komissiolle tällaisista päätöksistä.\nannettu 20 päivänä lokakuuta 2011,\nEuroopan unionin ja Meksikon yhdysvaltojen välisen tiettyjä lentoliikenteen näkökohtia koskevan sopimuksen tekemisestä\nottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 100 artiklan 2 kohdan yhdessä 218 artiklan 6 kohdan a alakohdan ja 218 artiklan 8 kohdan ensimmäisen alakohdan kanssa,\nottaa huomioon Euroopan parlamentinhyväksynnän,\nKomissio on neuvotellut unionin puolesta Meksikon yhdysvaltojen kanssa sopimuksen tietyistä lentoliikenteen näkökohdista, jäljempänä ’sopimus’, noudattaen 5 päivänä kesäkuuta 2003 tehdyn neuvoston päätöksen liitteessä säädettyjä menettelyjä ja ohjeita.\nSopimus allekirjoitettiin unionin puolesta 15 päivänä joulukuuta 2010 neuvoston päätöksen 2011/94/EU (1) mukaisesti sillä varauksella, että sopimus tehdään myöhemmin.\nHyväksytään unionin puolesta Euroopan unionin ja Meksikon yhdysvaltojen välinen sopimus tietyistä lentoliikenteen näkökohdista, jäljempänä ’sopimus’ (2).\nNeuvoston puheenjohtaja valtuutetaan nimeämään yksi tai useampi henkilö, jolla on oikeus antaa sopimuksen 7 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu ilmoitus.\nTehty Luxemburgissa 20 päivänä lokakuuta 2011.\n(1) EUVL L 38, 12.2.2011, s. 33.\n(2) Sopimus on julkaistu virallisessa lehdessä (EUVL L 38, 12.2.2011, s. 34) yhdessä sen allekirjoittamista koskevan päätöksen kanssa.\nAmerikan yhdysvaltojen ja Euroopan unionin välisen yhteistyöpöytäkirjan NAT-I-9406 tekemisestä\nottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 100 artiklan 2 kohdan yhdessä 218 artiklan 6 kohdan a alakohdan, 218 artiklan 7 kohdan ja 218 artiklan 8 kohdan ensimmäisen alakohdan kanssa,\nKomissio on neuvotellut unionin puolesta Amerikan yhdysvaltojen ja Euroopan unionin välisen siviili-ilmailualan tutkimusta ja kehittämistä koskevan yhteistyöpöytäkirjan NAT-I-9406, jäljempänä ’pöytäkirja’.\nPöytäkirja allekirjoitettiin 3 päivänä maaliskuuta 2011.\nUnionin olisi hyväksyttävä pöytäkirja.\nOn tarpeen vahvistaa menettelytavat, jotka koskevat unionin osallistumista pöytäkirjalla perustettavan sekakomitean toimintaan ja riitojen ratkaisemista,\nHyväksytään Amerikan yhdysvaltojen ja Euroopan unionin välinen yhteistyöpöytäkirja NAT-I-9406 (1), jäljempänä ’pöytäkirja’, unionin puolesta.\nNeuvoston puheenjohtaja valtuutetaan nimeämään yksi tai useampi henkilö, jolla on oikeus antaa pöytäkirjan XII artiklan B kohdassa määrätty ilmoitus (2).\nKomissio, jota avustavat jäsenvaltioiden edustajat, edustaa unionia pöytäkirjan III artiklalla perustetussa sekakomiteassa.\n1. Kuultuaan neuvoston nimittämää erityiskomiteaa komissio määrittää unionin kannan sekakomiteassa muun muassa seuraavien asioiden hyväksymiseen:\npöytäkirjan III artiklan E kohdan 2 alakohdassa tarkoitetut uudet pöytäkirjan liitteet ja lisäykset;\npöytäkirjan III artiklan E kohdan 3 alakohdassa tarkoitetut pöytäkirjan liitteiden ja lisäysten muutokset.\n2. Komissio määrittää unionin kannan sekakomiteassa sekakomitean sisäisten hallintomenettelyjen kehittämisen ja hyväksymisen osalta pöytäkirjan III artiklan C kohdan mukaisesti.\n3. Komissio voi ryhtyä tarvittaviin toimiin pöytäkirjan II artiklan B kohdan sekä IV, V, VII ja VIII artiklan nojalla.\n4. Komissio edustaa unionia pöytäkirjan XI artiklan nojalla käytävissä neuvotteluissa.\nKomissio antaa neuvostolle säännöllisesti tietoja pöytäkirjan täytäntöönpanosta.\n(1) Pöytäkirja on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä yhdessä sen allekirjoittamisesta tehdyn päätöksen kanssa (EUVL L 89, 5.4.2011, s. 3).\nKOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 1093/2011,\nannettu 28 päivänä lokakuuta 2011,\nEuroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Korean väliseen vapaakauppasopimukseen liitetyssä alkuperätuotteiden määritelmää koskevassa pöytäkirjassa määrättyjen alkuperäsääntöjen poikkeusten soveltamisesta\nottaa huomioon Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Korean tasavallan välisen vapaakauppasopimuksen allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta ja sen väliaikaisesta soveltamisesta 16 päivänä syyskuuta 2010 annetun neuvoston päätöksen 2011/265/EU (1) ja erityisesti sen 7 artiklan,\nNeuvosto valtuutti päätöksellä 2011/265/EU Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Korean tasavallan välisen vapaakauppasopimuksen (2), jäljempänä ’sopimus’, allekirjoittamisen Euroopan unionin puolesta. Päätöksen 2011/265/EU 15.10 artiklan 5 kohdassa säädetään, että sopimusta sovelletaan väliaikaisesti, edellyttäen että se tehdään lopullisesti myöhemmin. Sopimuksen väliaikaisen soveltamisen sovittiin alkavan 1 päivänä heinäkuuta 2011.\nAlkuperätuotteiden määritelmää ja hallinnollisen yhteistyön menetelmiä koskevan sopimukseen liitetyn pöytäkirjan (3), jäljempänä ’pöytäkirja’, liitteessä II a määrätään useille erikoistuotteille poikkeuksia pöytäkirjan liitteessä II vahvistetuista alkuperäsäännöistä. Poikkeuksia sovelletaan kuitenkin vain vuotuisissa kiintiöissä. Sen vuoksi on tarpeen säätää näiden poikkeusten soveltamista koskevat edellytykset.\nPöytäkirjan liitteen II a mukaisesti surimivalmisteiden (CN-koodi 1604 20 05) alkuperäselvityksiin olisi liitettävä kirjallinen selvitys siitä, että surimivalmisteessa on kalaa vähintään 40 painoprosenttia ja että surimimassan pääainesosana on käytetty alaskanseitiä (Theragra chalcogramma).\nPöytäkirjan liitteen II a mukaisesti CN-koodien 5408 22 ja 5408 32 värjättyjen kudottujen kankaiden alkuperäselvityksiin olisi liitettävä kirjallinen selvitys siitä, että käytetyn värjäämättömän kankaan arvo ei ylitä 50:tä prosenttia tuotteen vapaasti tehtaalla -hinnasta.\nKoska komission on määrä hallinnoida pöytäkirjan liitteessä II a vahvistettuja kiintiöitä ensin tullutta palvellaan ensin -periaatteella, niitä olisi hallinnoitava tietyistä yhteisön tullikoodeksista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 soveltamista koskevista säännöksistä 2 päivänä heinäkuuta 1993 annetun komission asetuksen (ETY) N:o 2454/93 (4) mukaisesti.\nKoska sopimus tulee voimaan 1 päivänä heinäkuuta 2011, tätä asetusta olisi sovellettava samasta päivästä alkaen.\n1. Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Korean tasavallan väliseen vapaakauppasopimukseen liitetyn alkuperätuotteiden määritelmää ja hallinnollisen yhteistyön menetelmiä koskevan pöytäkirjan, jäljempänä ’pöytäkirja’, liitteessä II a määrättyjä alkuperäsääntöjä sovelletaan tämän asetuksen liitteessä mainittaviin tuotteisiin.\n2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettuja alkuperäsääntöjä sovelletaan liitteessä vahvistetuissa kiintiöissä poiketen siitä, mitä pöytäkirjan liitteen II alkuperäsäännöissä määrätään.\nTässä asetuksessa säädettyjä alkuperäsääntöjä sovelletaan seuraavin edellytyksin:\nkun tuotteet luovutetaan vapaaseen liikkeeseen unionissa, annetaan valtuutetun viejän allekirjoittama ilmoitus, jossa vahvistetaan, että asianomaiset tuotteet täyttävät poikkeukselle asetetut edellytykset;\nedellä a alakohdassa tarkoitetussa ilmoituksessa on seuraava englanninkielinen ilmaisu: ”Derogation – Annex II(a) of the Protocol concerning the definition of originating products and methods of administrative cooperation”.\n1. Kun CN-koodin 1604 20 05 surimivalmisteille annetaan alkuperäselvitys, sen mukaan on liitettävä kirjallinen selvitys siitä, että surimivalmisteessa on kalaa vähintään 40 painoprosenttia ja että surimimassan pääainesosana on käytetty alaskanseitiä (Theragra chalcogramma).\n2. Tarvittaessa tullikomitea tulkitsee 1 kohdassa tarkoitetun ilmaisun ”pääainesosa” pöytäkirjan 28 artiklan mukaisesti.\n1. Edellä 3 artiklassa tarkoitetussa kirjallisessa selvityksessä on oltava ainakin valtuutetun viejän allekirjoittama englanninkielinen vahvistus siitä, että\nsurimimassan pääainesosana on käytetty alaskanseitiä (Theragra chalcogramma).\n2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetussa vahvistuksessa on mainittava myös\nalaskanseitin (Theragra chalcogramma) prosentuaalinen osuus surimin valmistuksessa käytetystä kalasta;\nKun CN-koodien 5408 22 ja 5408 32 värjätyistä kudotuista kankaista annetaan alkuperäselvitys, niiden mukaan on liitettävä kirjallinen selvitys siitä, että käytetyn värjäämättömän kankaan arvo ei ylitä 50:tä prosenttia tuotteen vapaasti tehtaalla -hinnasta.\nEdellä 5 artiklassa tarkoitetussa kirjallisessa selvityksessä on oltava ainakin valtuutetun viejän allekirjoittama englanninkielinen vahvistus siitä, että käytetyn värjäämättömän kankaan arvo ei ylitä 50:tä prosenttia tuotteen vapaasti tehtaalla -hinnasta. Vahvistuksessa on mainittava myös\nvärjättyjen kudottujen kankaiden (CN-koodit 5408 22 ja 5408 32) valmistuksessa käytettyjen värjäämättömien ei-alkuperäkankaiden hinta euroina;\nvärjättyjen kudottujen kankaiden (CN-koodit 5408 22 ja 5408 32) vapaasti tehtaalla -hinta euroina.\nKomissio hallinnoi tämän asetuksen liitteessä lueteltuja kiintiöitä asetuksen (ETY) N:o 2454/93 308 a, 308 b ja 308 c artiklan mukaisesti.\nTehty Brysselissä 28 päivänä lokakuuta 2011.\n(1) EUVL L 127, 14.5.2011, s. 1.\n(2) EUVL L 127, 14.5.2011, s. 6.\n(3) EUVL L 127, 14.5.2011, s. 1344.\nSen estämättä, mitä yhdistetyn nimikkeistön tulkintasäännöissä määrätään, tavaran kuvauksen sanamuotoa on pidettävä ainoastaan ohjeellisena, joten etuusmenettely määräytyy tässä liitteessä CN-koodien sisällön mukaan, sellaisena kuin ne ovat tämän asetuksen antamishetkellä.\n(nettotonnia, jollei toisin mainita)\nPuuvillaompelulanka, myös vähittäismyyntimuodossa\nPuuvillalanka (muu kuin ompelulanka), jossa on vähintään 85 painoprosenttia puuvillaa, ei kuitenkaan vähittäismyyntimuodossa\nPuuvillalanka (muu kuin ompelulanka), jossa on alle 85 painoprosenttia puuvillaa, ei kuitenkaan vähittäismyyntimuodossa\nPuuvillalanka (muu kuin ompelulanka), vähittäismyyntimuodossa\nKudotut kankaat, muuntokuitufilamenttilankaa, myös nimikkeen 5405 tuotteista kudotut kankaat\nOmpelulanka, katkottua tekokuitua, myös vähittäismyyntimuodossa\nLanka (muu kuin ompelulanka), synteettikatkokuitua, ei kuitenkaan vähittäismyyntimuodossa\nLanka (muu kuin ompelulanka) muuntokatkokuitua, ei kuitenkaan vähittäismyyntimuodossa\nLanka (muu kuin ompelulanka), katkottua tekokuitua vähittäismyyntimuodossa\nKOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 1094/2011,\nskotlantilaisena viskinä vietyihin viljoihin sovellettavista kertoimista jaksolla 2011/2012\nAsetuksen (EY) N:o 1670/2006 4 artiklan 1 kohdassa säädetään, että tuki myönnetään niistä viljamääristä, jotka on tislattu ja tarkastutettu, korjattuna kertoimella, joka vahvistetaan vuosittain kullekin kyseiselle jäsenvaltiolle. Tämä kerroin ilmaisee kyseisten tislattujen alkoholijuomien vietyjen kokonaismäärien ja kaupan pidettyjen kokonaismäärien välisen suhteen kyseisen tislatun alkoholijuoman keskimääräistä ikääntymiskautta vastaavana aikana näiden määrien kehityksessä havaitun suuntauksen perusteella.\nYhdistyneen kuningaskunnan toimittamien, 1 päivän tammikuuta ja 31 päivän joulukuuta 2010 välistä jaksoa koskevien tietojen perusteella skotlantilaisen viskin keskimääräinen ikääntymiskausi vuonna 2010 oli kahdeksan vuotta.\nSkotlantilaisena viskinä vietyihin viljoihin sovellettavista kertoimista jaksolla 2010/2011 1 päivänä joulukuuta 2010 annetun komission asetuksen (EU) N:o 1113/2010 (3) oikeusvaikutukset ovat lakanneet, koska se koskee vuonna 2010/2011 sovellettavia kertoimia. Sen vuoksi on syytä vahvistaa kertoimet 1 päivän lokakuuta 2011 ja 30 päivän syyskuuta 2012 väliseksi ajaksi.\nEuroopan talousaluetta koskevan sopimuksen pöytäkirjassa 3 olevassa 10 artiklassa suljetaan vientitukien ulkopuolelle Liechtensteiniin, Islantiin ja Norjaan suuntautuva vienti. Unioni on lisäksi tehnyt joidenkin kolmansien maiden kanssa sopimuksia, joihin sisältyy vientitukien poistaminen. Tämä olisi sen vuoksi otettava huomioon asetuksen (EY) N:o 1670/2006 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti laskettaessa kertoimia jaksoksi 2011/2012,\nAsetuksen (EY) N:o 1670/2006 4 artiklassa tarkoitetut kertoimet, joita sovelletaan Yhdistyneessä kuningaskunnassa skotlantilaisen viskin valmistuksessa käytettäviin viljoihin, vahvistetaan 1 päivän lokakuuta 2011 ja 30 päivän syyskuuta 2012 väliseksi ajaksi tämän asetuksen liitteessä.\nSitä sovelletaan 1 päivästä lokakuuta 201130 päivään syyskuuta 2012.\n(3) EUVL L 316, 2.12.2010, s. 2.\n1. lokakuuta 2011–30. syyskuuta 2012\nKOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 1095/2011,\ntäytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 muuttamisesta niiden määrien osalta, joista alkaen kurkuista, latva-artisokista, klementiineistä, mandariineista ja appelsiineista kannetaan lisätullia\nNeuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä hedelmä- ja vihannesalan sekä hedelmä- ja vihannesjalostealan osalta 7 päivänä kesäkuuta 2011 annetussa komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 (2) säädetään sen liitteessä XVIII lueteltujen tuotteiden tuonnin valvonnasta. Valvonta tapahtuu tietyistä yhteisön tullikoodeksista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 soveltamista koskevista säännöksistä 2 päivänä heinäkuuta 1993 annetun komission asetuksen (ETY) N:o 2454/93 (3) 308 d artiklassa säädettyjen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti.\nUruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen yhteydessä tehdyn maataloussopimuksen (4) 5 artiklan 4 kohdan soveltamiseksi ja vuosilta 2008, 2009 ja 2010 saatavilla olevien viimeisimpien tietojen perusteella olisi mukautettava määrää, josta alkaen kurkuista, latva-artisokista, klementiineistä, mandariineista ja appelsiineista kannetaan lisätullia.\nKorvataan täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 liite XVIII tämän asetuksen liitteellä.\nLISÄTUONTITULLIT: IV OSASTON I LUVUN 2 JAKSO\nKOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 1096/2011,\nEuroopan digitaalistrategian tavoitteena on saada paras mahdollinen hyöty uusista tietotekniikoista talouskasvun, työpaikkojen luomisen ja Euroopan kansalaisten elämänlaadun edistämiseksi osana Eurooppa 2020 -strategiaa. Euroopan kollektiivisen kulttuurimuistin digitointi ja säilyttäminen on eräs digitaalistrategian keskeisistä aloista. Tähän kollektiiviseen muistiin kuuluvat painotuotteet (kirjat, aikakauslehdet, sanomalehdet), valokuvat, museoesineet, arkistoasiakirjat, äänitallenteet, audiovisuaalinen aineisto, muistomerkit ja kiinteät muinaisjäännökset, jäljempänä ’kulttuuriaineisto’.\nKulttuuriaineiston digitointia ja säilyttämistä koskeva EU:n strategia perustuu viime vuosina digitaalisia kirjastoja koskevan aloitteen parissa tehtyyn työhön. Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat tukeneet EU:n toimia tällä alalla, myös Europeanan, Euroopan digitaalisen kirjaston, kehittämistä. Viimeksi Euroopan parlamentti ilmaisi tukensa 5 päivänä toukokuuta 2010 antamassaan päätöslauselmassa ja neuvosto 10 päivänä toukokuuta 2010 tekemissään päätelmissä. Neuvosto vahvisti istunnossaan 18 ja 19 päivänä marraskuuta 2010 kulttuurialan työsuunnitelman vuosiksi 2011–2014, ja siinä korostetaan tarvetta koordinoida digitointityö.\nKomissio antoi 28 päivänä elokuuta 2006 jäsenvaltioille suosituksen, jonka tavoitteena on optimoida Euroopan kulttuuriperinnön taloudellisten ja kulttuuristen mahdollisuuksien hyödyntäminen internetin avulla. Suosituksen täytäntöönpanoa koskevat jäsenvaltioiden raportit vuosilta 2008 ja 2010 osoittavat, että edistystä on tapahtunut. Edistys ei kuitenkaan ole yhdenmukaista eri jäsenvaltioissa, ja edistys on epätasaista suosituksen eri kohtien osalta.\nLisäksi EU:n tasolla digitointityön ja yhteistoiminnan perusta on huomattavasti muuttunut viime vuosina. Uusia tekijöitä ovat Europeanan avautuminen marraskuussa 2008, Euroopan kulttuuriperinnön saattamista verkkoon pohtineen asiantuntijakomitean (Comité des Sages) 10 päivänä tammikuuta 2011 julkaisema raportti ”The New Renaissance” ja komission 24 päivänä toukokuuta 2011 antama ehdotus orpoteoksia koskevaksi direktiiviksi.\nTämän vuoksi olisi saatettava ajan tasalle jäsenvaltioille annettavat suositukset toimenpiteistä, jotka koskevat kulttuuriperinnön digitointia, sähköistä saatavuutta ja digitaalista säilyttämistä. Kirjastoista, arkistoista ja museoista saatavan aineiston digitoimista olisi edelleen edistettävä sen varmistamiseksi, että Eurooppa säilyttää asemansa merkittävänä kansainvälisenä toimijana kulttuurin ja luovan sisällön alalla ja käyttää runsasta kulttuuriaineistoaan parhaalla mahdollisella tavalla. Kuten Euroopan kulttuuriperinnön saattamista verkkoon pohtinut asiantuntijakomitea korosti, saadakseen hyödyn digitoinnista ja digitaalisesta säilyttämisestä Euroopan on toimittava nyt. Mikäli jäsenvaltiot eivät lisää investointejaan tällä alalla, riskinä on, että digitalisoitumisesta saatavat kulttuuri- ja taloushyödyt toteutuvat muualla kuin Euroopassa.\nKun kulttuuriaineisto on saatavana verkossa, kansalaiset voivat kaikkialla Euroopassa käyttää sitä vapaa-aikanaan, opiskeluun tai työhön. Tämän ansiosta Euroopan moninainen ja monikielinen perintö saa internetissä selkeän profiilin. Euroopan kulttuurilaitosten aineistojen digitointi auttaa laitoksia edelleen hoitamaan tehtäväänsä eli saattamaan käyttöön ja säilyttämään perintöämme digitaalisessa ympäristössä. Lisäksi digitoitua aineistoa voidaan käyttää uudelleen – sekä kaupallisiin että muihin tarkoituksiin – muun muassa oppimis- ja koulutussisältöjen kehittämiseen, dokumentteihin, matkailusovelluksiin, peleihin ja animaatioihin sekä suunnittelun apuvälineinä edellyttäen, että tämä tehdään kunnioittaen täysin tekijänoikeuksia ja lähioikeuksia.\nTämä merkitsee tärkeää panostusta luoviin teollisuudenaloihin, joiden osuus EU:n bruttokansantuotteesta on 3,3 prosenttia ja EU:n työllisyydestä 3 prosenttia. Näillä teollisuudenaloilla vallitsee digitaalinen siirtymäkausi, joka ravistelee perinteisiä malleja, muokkaa arvoketjuja ja edellyttää uusia liiketoimintamalleja. Kulttuurivarojen digitointiin liittyy valtavia taloudellisia mahdollisuuksia, ja niiden entistä laajemmat käyttömahdollisuudet ovat olennainen edellytys Euroopan kulttuuristen ja luovien valmiuksien edelleen kehittämiselle ja teolliselle toiminnalle tällä alalla.\nDigitointi on tärkeä keino varmistaa kulttuuriaineiston entistä parempi saatavuus ja käyttö. Jos jäsenvaltiot sovittaisivat yhteen toimensa kulttuuriperintönsä digitoimiseksi, voitaisiin aineisto valita johdonmukaisemmin ja välttää päällekkäistä työtä digitoinnissa. Sen ansiosta myös digitointitekniikoihin investoivien yritysten toimintaympäristö muuttuisi turvallisemmaksi. Tavoitteiden saavuttamista edesauttaisivat meneillään olevien ja suunniteltujen digitointitoimien inventointi ja digitoinnille asetettavat määrälliset tavoitteet.\nEuroopan koko kulttuuriperinnön digitoinnin kustannukset ovat korkeat, eikä niitä voida kattaa pelkästään julkisella rahoituksella. Yksityisiä yrityksiä voitaisiin saada mukaan digitointitoimiin yksityisen sektorin digitoinnille antaman sponsorituen tai julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien kautta, ja tällaista toimintaa olisi sen vuoksi edistettävä. Oikeudenmukaisuuden ja tasapainoisuuden varmistamiseksi kumppanuuksissa olisi noudatettava eräitä keskeisiä periaatteita. Erityisesti on välttämätöntä asettaa aikarajat digitoidun aineiston etuoikeutetulle käytölle. Euroopan kulttuuriperinnön saattamista verkkoon pohtinut asiantuntijakomitea ehdotti, että digitoidun aineiston etuoikeutetun käytön enimmäisrajaksi olisi julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksissa asetettava seitsemän vuotta.\nEU:n rakennerahastoja voidaan käyttää ja niitä käytetäänkin yhteisrahoittamaan digitointitoimia osana hankkeita, joilla on vaikutusta alueelliseen talouselämään. Niiden käytöstä olisi kuitenkin tehtävä nykyistä laajempaa ja järjestelmällisempää. Laajamittaisilla digitointiprosesseilla voidaan lisätä tehokkuutta mittakaavaetujen takia. Tästä syystä olisi kannustettava käyttämään digitointivalmiuksia tehokkaasti ja jakamaan mahdollisuuksien mukaan digitointilaitteita kulttuurilaitosten ja maiden välillä.\nVain osa kirjastoissa, arkistoissa ja museoissa olevista aineistoista on vapaasti käytettävissä olevaa ”public domain” -aineistoa siinä mielessä, että ne eivät ole teollis- ja tekijänoikeuksien suojaamia tai niitä koskevat teollis- ja tekijänoikeudet ovat rauenneet. Muu aineisto on tekijänoikeuden suojaama. Koska tekijänoikeudet ovat ratkaiseva tekijä luovuuden innoittamisessa, Euroopan kulttuuriperintö olisi digitoitava, asetettava saataville ja säilytettävä noudattaen täysimääräisesti tekijänoikeuksia ja lähioikeuksia.\nKomissio antoi 24 päivänä toukokuuta 2011 ehdotuksen orpoteoksia koskevaksi direktiiviksi. Jotta direktiivistä saataisiin mahdollisimman paljon hyötyä, se olisi hyväksyttävä ja pantava täytäntöön nopeasti niin, että koko EU:ssa omaksutaan yhdenmukainen orpoteoksia koskeva toimintamalli. Myynnistä poistuneiden teosten laajamittaista digitointia varten saattaa olla tarpeen, että sidosryhmien vapaaehtoisesti kehittämiä lisenssiratkaisuja tuetaan jäsenvaltioiden lainsäädännöllä ja että samalla otetaan huomioon valtioiden rajat ylittävä vaikutus. Komission tukeman sidosryhmien vuoropuhelun pohjalta on laadittu myynnistä poistuneita kirjoja ja tieteellisiä lehtiä koskeva yhteisymmärryspöytäkirja, joka allekirjoitettiin Brysselissä 20 päivänä syyskuuta 2011. Toimintamallia olisi noudatettava myös tulevissa vuoropuheluissa, joilla pyritään helpottamaan myynnistä poistuneita teoksia koskevien sopimusten tekemistä, jotta niitä saataisiin aikaan mahdollisimman laajasta aineistosta. EU:n tasolla yhteenliitetyt oikeuksia koskevat tietokannat voivat vähentää oikeuksien selvittämisestä aiheutuvia kustannuksia. Tämän vuoksi tällaisia järjestelyjä olisi kannustettava läheisessä yhteistyössä kaikkien sidosryhmien kanssa.\nJotta vapaasti käytettävissä olevan sisällön laaja saatavuus ja käyttö olisi mahdollista, on välttämätöntä varmistaa, että vapaasti käytettävissä oleva sisältö pysyy vapaana sen jälkeen, kun se on digitoitu. Vapaasti käytettävissä olevan aineiston kappaleisiin lisättäviä silmäänpistäviä vesileimoja tai muita visuaalisia suojaustoimia, jotka osoittavat omistusta tai alkuperää, olisi vältettävä.\nEuroopan digitaalinen kirjasto, arkisto ja museo ”Europeana” avautui 20 päivänä marraskuuta 2008. Europeana-portaalin jatkokehittäminen riippuu suurelta osin tavasta, jolla jäsenvaltiot ja niiden kulttuurilaitokset lisäävät siihen sisältöä ja parantavat sen näkyvyyttä kansalaisten keskuudessa. Tämän suuntaisiin toimenpiteisiin olisi kannustettava.\nTällä hetkellä Europeana tarjoaa käyttöön yli 19 miljoonaa digitoitua kohdetta. Vain kaksi prosenttia niistä on ääni- tai audiovisuaalisia tallenteita. Sisällön (myös tällä hetkellä aliedustettuna olevan sisällön) lisääminen Europeanaan tekee sivustosta sen käyttäjille entistä kiinnostavamman, ja sitä olisi siitä syystä edistettävä. Kokonaistavoite eli 30 miljoonaa kohdetta vuoteen 2015 mennessä noudattaa Europeanan strategista suunnitelmaa, ja se on alku Euroopan koko kulttuuriperinnön digitoimiseksi vuoteen 2025 mennessä. Kaikkien vapaiden mestariteosten (jäsenvaltioiden määrittämien ja valitsemien kulttuurin tai historian kannalta keskeisten teosten ja kohteiden) saatavuus Europeanan kautta rikastaa sivuston sisältöä käyttäjien odotusten mukaisesti. Jos jäsenvaltioissa annettaisiin säännökset, joiden mukaan kaikki julkisella rahoituksella digitoitu aineisto on annettava käyttöön Europeanan kautta, se vauhdittaisi portaalin kehitystä ja loisi kulttuurilaitoksille selkeät puitteet sisällön lisäämistä varten. Tästä syystä tällaisten säännösten antamista olisi edistettävä.\nDigitaalista aineistoa on hoidettava ja pidettävä yllä, muutoin tiedostot saattavat muuttua lukukelvottomiksi, kun niiden tallentamiseen käytetyt laitteet ja ohjelmistot vanhenevat. Aineistoa saattaa hävitä laitteiden heiketessä ajan myötä, ja tallennuslaitteet saattavat ylikuormittua jo pelkästään uuden ja muuttuvan sisällön määrän takia. Vaikka EU:ssa on edistytty digitaalisen aineiston säilyttämisessä, useissa jäsenvaltioissa ei ole selkeää ja kattavaa politiikkaa digitaalisen sisällön säilyttämiseksi. Tällaisen politiikan puute on uhka digitoidun aineiston säilymiselle, ja se voi johtaa myös digitaalisessa muodossa tuotetun aineiston (alkuaan digitaalisen aineiston) häviämiseen. Tehokkaiden keinojen kehittäminen digitaalista säilyttämistä varten vaikuttaa kauaskantoisesti muihinkin kuin kulttuurilaitoksiin. Digitaalista säilyttämistä koskevat kysymykset ovat tärkeitä jokaiselle yksityiselle tai julkiselle organisaatiolle, jolla on velvoite tai joka haluaa säilyttää digitaalista aineistoa.\nDigitaalinen säilyttäminen asettaa taloudellisia, organisatorisia ja teknisiä haasteita, ja toisinaan se edellyttää säädösten ajantasaistamista. Useat jäsenvaltiot ovat ottaneet käyttöön tai harkitsevat oikeudellisia velvoitteita, joilla digitaalisen aineiston tuottajien on asetettava aineistostaan vähintään yksi jäljenne valtuutetun arkistoivan laitoksen saataville. Vapaakappaleiden tallentamista koskevat tehokkaat säännökset ja käytännöt voivat vähentää sekä sisällön haltijoiden että tallentajalaitosten hallinnollista taakkaa, joten sitä olisi suositeltava. Tehokas yhteistoiminta jäsenvaltioiden välillä on tarpeen, jotta voidaan välttää suuri vaihtelu digitaalisen aineiston tallettamista koskevissa säännöissä. Tällaista yhteistyötä olisi edistettävä. Tiedon haravointi (web harvesting) on uusi tekniikka, jolla Internetistä kerätään säilytettävää aineistoa. Haravoidessaan tietoa laitokset kokoavat aineistoa aktiivisesti sen sijaan, että ne odottaisivat, että aineisto talletetaan. Tällä tavoin vähennetään digitaalisen aineiston tuottajien hallinnollista taakkaa, ja kansallisessa lainsäädännössä olisi sen vuoksi säädettävä asiasta.\nTämä suositus täydentää elokuvaperinnöstä ja siihen liittyvän teollisen toiminnan kilpailukyvystä 16 päivänä marraskuuta 2005 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston suositusta (1) useissa elokuvateoksia koskevissa kysymyksissä,\nDigitointi: organisaatio ja rahoitus\nkehittävät edelleen kirjojen, aikakauslehtien, sanomalehtien, valokuvien, museoesineiden, arkistoasiakirjojen, äänitallenteiden, audiovisuaalisen aineiston, muistomerkkien ja kiinteiden muinaisjäännösten (jäljempänä ’kulttuuriaineiston’) digitointia koskevaa suunnittelua ja seurantaa\nasettamalla kulttuuriaineiston digitoinnille selkeät määrälliset tavoitteet 7 kohdassa mainittujen yleistavoitteiden mukaisesti; tavoitteista olisi käytävä ilmi odotettu lisäys digitoidussa aineistossa, joka voidaan liittää osaksi Europeanaa, sekä viranomaisten tähän toimintaan osoittamat määrärahat,\nlaatimalla kulttuuriaineiston digitointia koskevan yleiskatsauksen ja pyrkimällä yhteistoiminnassa luomaan EU:n tason yleiskatsaus vertailukelpoisten lukujen perusteella;\nrohkaisevat kumppanuussuhteita kulttuurilaitosten ja yksityisen sektorin välillä, jotta voidaan luoda uusia tapoja rahoittaa kulttuuriaineiston digitointia ja kannustaa aineiston innovatiiviseen käyttöön, samalla kun varmistetaan, että julkisen ja yksityisen sektorin digitointikumppanuudet ovat oikeudenmukaisia ja tasapainoisia ja noudattavat liitteessä annettuja ehtoja;\nhyödyntävät mahdollisuuksien mukaan EU:n rakennerahastoja digitointitoimien yhteisrahoittamiseksi älykkääseen erikoistumiseen tähtäävien alueellisten innovointistrategioiden puitteissa;\nharkitsevat tapoja optimoida digitointivalmiudet ja saavuttaa mittakaavaetuja, mikä saattaa edellyttää kulttuurilaitosten digitointitöiden keräämistä yhteen ja valtioiden rajat ylittävää yhteistoimintaa digitoinnin osaamiskeskusten kautta Euroopassa;\nVapaasti käytettävissä olevan aineiston digitointi ja verkkokäyttö\nparantavat vapaasti käytettävissä olevan digitoidun kulttuuriaineiston saatavuutta ja käyttöä\nvarmistamalla, että vapaasti käytettävissä oleva aineisto pysyy vapaasti käytettävissä olevana digitoinnin jälkeen,\nedistämällä vapaasti käytettävissä olevan digitoidun aineiston mahdollisimman laajaa saatavuutta, samoin kuin aineiston mahdollisimman laajaa uudelleenkäyttöä sekä kaupallisiin että muihin tarkoituksiin,\ntoteuttamalla toimenpiteitä, joilla rajoitetaan silmäänpistävien vesileimojen käyttöä tai muita visuaalisia suojaustoimia, jotka vähentävät vapaasti käytettävissä olevan digitoidun aineiston käytettävyyttä;\nTekijänoikeuden suojaaman aineiston digitointi ja verkkokäyttö\nparantavat tekijänoikeuden suojaaman aineiston digitoinnin ja verkkokäytön edellytyksiä\nsaattamalla orpoteoksia koskeva direktiivi, sen jälkeen kun se on hyväksytty, nopeasti ja oikein osaksi kansallista lainsäädäntöä ja panemalla direktiivin säännökset täytäntöön siten, että jo ennen direktiivin hyväksymistä kuullaan sidosryhmiä nopean täytäntöönpanon helpottamiseksi, ja seuraamalla direktiivin soveltamista sen hyväksymisen jälkeen,\nluomalla oikeudelliset puite-ehdot sidosryhmien nimeämien ja sopimien lisensointijärjestelyjen tukemiseksi, jotta myynnistä poistuneita teoksia voidaan digitoida laajamittaisesti ja käyttää valtioiden rajojen yli,\nmyötävaikuttamalla ja edistämällä EU:n tasolla yhteenliitettyjen oikeuksia koskevien tietokantojen, kuten ARROW’n, käytettävyyttä;\nosallistuvat Europeanan jatkokehittämiseen seuraavilla tavoilla:\nkannustamalla kulttuurilaitoksia sekä kustantajia ja muita oikeudenhaltijoita antamaan digitoidut aineistonsa käyttöön Europeanan kautta, jotta voidaan auttaa Europeanaa tarjoamaan vuoteen 2015 mennessä suora pääsy 30 miljoonaan digitoituun kohteeseen, joihin sisältyy kaksi miljoonaa ääni- tai audiovisuaalista tallennetta,\nasettamalla tulevien digitointihankkeiden julkisen rahoituksen ehdoksi digitoidun aineiston saatavuus Europeanan kautta,\nvarmistamalla, että kaikki niiden vapaasti käytettävissä olevat mestariteokset ovat saatavana Europeanan kautta vuoteen 2015 mennessä,\nperustamalla tai vahvistamalla kansallisia keruuorganisaatioita, jotka tuovat Europeanaan sisältöä eri aloilta, ja edistämällä valtioiden rajat ylittävien keruuorganisaatioiden toimintaa erityisaloilla tai erityisaiheiden suhteen, mikä saattaa tuottaa mittakaavaetuja,\nvarmistamalla, että Europeanan yhdessä kulttuurilaitosten kanssa määrittelemiä yhteisiä digitointistandardeja käytetään, jotta digitoitu aineisto olisi Euroopan tasolla yhteentoimivaa, ja että pysyviä tunnisteita käytetään järjestelmällisesti,\nvarmistamalla, että kulttuurilaitosten tuottama olemassa oleva metadata (digitaalisten kohteiden kuvaus) on laajasti ja vapaasti käytettävissä, jotta sitä voidaan käyttää uudelleen eri palveluissa, kuten Europeanassa, ja innovatiivisissa sovelluksissa,\nlaatimalla yhteistyössä Europeanaan sisältöä toimittavien kulttuurilaitosten kanssa viestintäsuunnitelma, jolla lisätään tietoisuutta sivustosta suuren yleisön keskuudessa ja erityisesti kouluissa;\nvahvistavat kansallisia strategioita digitaalisen aineiston pitkäaikaista säilyttämistä varten, saattavat ajan tasalle strategioiden täytäntöönpanosuunnitelmat ja vaihtavat keskenään tietoja strategioista ja toimintasuunnitelmista;\nantavat lainsäädännössään täsmälliset ja selkeät säännökset, joiden nojalla julkiset laitokset voivat säilyttämistä varten kopioida ja konvertoida kulttuuriaineistoa siten, että tekijänoikeuksia koskevaa Euroopan unionin ja kansainvälistä lainsäädäntöä noudatetaan täysimääräisesti;\ntoteuttavat tarvittavat järjestelyt digitaalisessa muodossa luodun aineiston tallettamista varten, jotta sen pitkäaikainen säilyminen voidaan taata, ja tehostavat digitaalisessa muodossa luodun aineiston nykyisiä talletusjärjestelyjä\nvarmistamalla, että oikeudenhaltijat antavat teokset vapaakappaleita tallentaviin kirjastoihin ilman teknisiä suojaustoimenpiteitä tai että vaihtoehtoisesti ne antavat vapaakappalekirjastojen käyttöön välineet sen varmistamiseksi, että tekniset suojaustoimenpiteet eivät estä toimia, jotka kirjastojen on tehtävä teosten säilyttämistä varten siten, että tekijänoikeuksia koskevaa Euroopan unionin ja kansainvälistä lainsäädäntöä noudatetaan täysimääräisesti,\nantamalla tarvittaessa säännökset, joiden mukaan digitaalinen vapaakappale voidaan siirtää yhdestä vapaakappalekirjastosta toisiin kirjastoihin, joilla on myös oikeus kyseisiin teoksiin,\nsallimalla valtuutettujen laitosten säilyttää verkkosisältöä siten, että ne käyttävät aineiston keruuseen internetistä muun muassa verkkoharavointia ja muita tekniikoita noudattaen täysin tekijänoikeuksia koskevaa Euroopan unionin ja kansainvälistä lainsäädäntöä;\nottavat huomioon muissa jäsenvaltioissa tapahtuneen kehityksen, kun ne vahvistavat tai saattavat ajan tasalle alun perin digitaalisessa muodossa luodun aineiston tallentamista koskevia politiikkoja ja menettelyjä, jotta vältettäisiin tallennusjärjestelyjen suuri vaihtelu;\nilmoittavat komissiolle 24 kuukauden kuluessa siitä, kun tämä suositus on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä, ja joka toinen vuosi sen jälkeen tämän suosituksen noudattamiseksi toteutetut toimet.\nTehty Brysselissä 27 päivänä lokakuuta 2011.\n(1) EUVL L 323, 9.12.2005, s. 57.\nDIGITOINTIA KOSKEVAT JULKISEN JA YKSITYISEN SEKTORIN KUMPPANUUDET\nJotta kulttuuriperinnön digitoinnissa edistyttäisiin nopeasti, digitoinnin julkista rahoitusta on täydennettävä yksityisillä investoinneilla. Tämän vuoksi komissio kannustaa julkista ja yksityistä sektoria muodostamaan kumppanuuksia kulttuuriaineiston digitointia varten.\nKomissio kehottaa jäsenvaltioita rohkaisemaan tällaisia kumppanuuksia, joissa olisi noudatettava seuraavia keskeisiä periaatteita:\n1. Tekijänoikeuksien kunnioittaminen\nKulttuurilaitosten kokoelmien digitointia varten muodostettujen julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien olisi noudatettava täysin tekijänoikeuksia koskevaa Euroopan unionin ja kansainvälistä lainsäädäntöä.\n2. Ei yksinoikeutta\nVapaasti käytettävissä olevan aineiston digitointia koskevien sopimusten ei pitäisi oikeuttaa yksinoikeuteen, vaan millä tahansa muulla yksityisellä kumppanilla pitäisi olla mahdollisuus digitoida sama aineisto vertailukelpoisin ehdoin.\nAjanjakso, jona yksityisellä kumppanilla on etuoikeus käyttää tai hyödyntää aineistoa kaupallisesti, saattaa olla tarpeen, jotta yksityisellä kumppanilla on mahdollisuus saada takaisin investointinsa. Ajanjakson olisi oltava rajallinen ja mahdollisimman lyhyt sen periaatteen noudattamiseksi, että vapaasti käytettävissä olevan aineiston olisi pysyttävä vapaana myös digitoinnin jälkeen. Etuoikeutetun käytön ajanjakso ei saisi ylittää seitsemää vuotta.\nSopimuksissa olisi noudatettava täysin EU:n kilpailusääntöjä.\n3. Menettelyn avoimuus\nKulttuurilaitosten hallussa olevien kokoelmien digitointia koskevat sopimukset olisi tehtävä mahdollisten yksityisten kumppanien välisen avoimen kilpailun jälkeen.\n4. Sopimusten avoimuus\nKulttuurikokoelmien digitointia koskevat kulttuurilaitosten ja yksityisten kumppanien väliset sopimukset olisi julkistettava.\n5. Saatavuus Europeanan kautta\nJulkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden ehtona olisi oltava digitoidun aineiston saatavuus Europeanan kautta.\n6. Keskeiset perusteet\nJulkisen ja yksityisen sektorin kumppanuutta koskevien ehdotusten keskeiset arviointiperusteet ovat seuraavat:\nyksityisen kumppanin kokonaisinvestointi ottamalla huomioon julkisen kumppanin edellyttämä työmäärä,\nsuuren yleisön mahdollisuus käyttää digitoitua aineistoa, myös Europeanan kautta. Olisi kannustettava valitsemaan kumppanuusmalli, jossa käyttäjällä on vapaa oikeus käyttää digitoitua aineistoa, sellaisten mallien sijasta, joissa käyttäjä joutuu maksamaan aineiston käytöstä,\nvaltioiden rajat ylittävä käytettävyys. Kumppanuussopimusten on mahdollistettava valtioiden rajat ylittävä käytettävyys kaikille,\nsen ajanjakson pituus, jona yksityisellä kumppanilla on etuoikeus käyttää digitoitua aineistoa kaupallisesti. Ajanjakson pitäisi olla mahdollisimman lyhyt,\ndigitoinnin suunniteltu laatu ja kulttuurilaitoksille annettavien tiedostojen laatu. Yksityisen kumppanin olisi annettava kulttuurilaitoksille samanlaatuisia digitoituja tiedostoja kuin se käyttää itse,\ntapa, jolla kulttuurilaitokset voivat käyttää digitoitua aineistoa muihin kuin kaupallisiin tarkoituksiin. Käytön olisi oltava mahdollisimman laajaa, eivätkä tekniset tai sopimuspohjaiset rajoitukset saisi rajoittaa sitä,\ndigitointihankkeen ajallinen kesto.\nJÄSENVALTIOIDEN OHJEELLISET TAVOITTEET SISÄLLÖN LISÄÄMISELLE EUROPEANAAN\nKohteiden määrä Europeanassa kutakin jäsenvaltiota kohti (1)\nOhjeellinen tavoite 2015 (2)\n(1) Lokakuu 2011. Kohteita saadaan lisäksi useilta EU:n ulkopuolisilta mailta (erityisesti Norjasta ja Sveitsistä) sekä EU:n laajuisista hankkeista, jolloin kohteet eivät kuulu minkään jäsenvaltion osuuteen.\n(2) Jäsenvaltioiden ohjeelliset tavoitteet lasketaan käyttäen seuraavia perusteita: a) väestön koko ja b) BKT. Yleisenä tavoitteena on saada Europeanaan 30 miljoonaa digitoitua kohdetta vuoteen 2015 mennessä. Niitä jäsenvaltioita varten, jotka ovat jo tai miltei saavuttaneet ohjeellisen tavoitteen, laskennan perustana on Europeanaan jo toimitettujen kohteiden määrä, johon lisätään 30 prosenttia. Kaikkia jäsenvaltioita pyydetään tarkastelemaan myös laadullisia näkökohtia ottaen huomioon se, että on tarpeen saattaa kaikki vapaat mestariteokset Europeanan kautta saataville vuoteen 2015 mennessä.


Kohti Helpompaa Pyykinpesua | Django con\nETUSIVU > Django > Kohti Helpompaa Pyykinpesua\nPyykinpesu entisaikaan oli joka viikkoinen, jopa joka päiväinen aikaa vievä suuroperaatio, joka oli pääsääntöisesti koti vaimon tai äidin harteilla. Puhtaan valkeat lakanat huojuivat tuulessa ja kuuluvatkin osana entisajan elokuvien rekvisiittaa usein.Pyykkiä pestessä vaatteet ja kankaat liotettiin isoissa sammioissa, joita sitten jalkavoimin tai käsivoimin survottiin edestakaisin, jotta pesuaineet tehoisivat, kankaiden lika irtoaisi ja pyykin pesun apuvälineiden avulla sitten likaisimmat pyykit vielä hangattiin puhtaaksi käsin saippuanpala toisessa kädessä. Se oli rankkaa hommaa. Nykyaikana käsivoimin tehtävää pyykkäystä näkee lähinnä vain kesäisin mattojen pesupaikoilla. Pyykin pesu ei ole vaivalloista ja lähes jokainen teini-ikänsä ylittänyt osaa ja mieluustikin pesee omat pyykkinsä. Suomalainen mies osaa sen myös. Toki poikkeuksia sääntöön on aina. Aikoinaan pyykkipäivien tuntien kestoisesta pyykkäys sessioista ollaan pyykkiin kulutettu aika vähennetty muutamaan minuuttiinkin parhaimmillaan. Laita pyykit koneeseen, valitse automaattinen ohjelma, kone päälle. Tunnin päästä palaa paikalla, viikkaa kuivat vaatteet. Ja se oli siinä. Vielä ei ole keksitty itse viikkaavaa laitetta, joka voisi jopa pyykin erottelun, pyykkäämisen ja kuivaamisen jälkeen vieläpä viikata pyykit kauniiksi ja tönäistä ne sellaisena ulos laitteesta. Tämän keksimiselle tuskin on tulossa mullistavia uutisia lähiaikoinakaan.\nKoneita on yhtä monenlaisia kuin niiden käyttäjiäkin. On päältä tai edestä täytettäviä, on kuivaavia ja pinottavia. Isoja ja pieniä. Tärkein asia on miettiä, omaan käyttöön sopivaa ympäristöystävällistä pesukonetta sellaista hankittaessa. Kuinka usein peset pyykkiä ja kuinka suuria määriä haluat laittaa koneeseen kerrallaan? Onko kuivausmahdollisuus must vai onko kuivausrumpu erillinen? Minkälaisia pyykkejä peset, miten pyykkikone on tarkoitus sijoittaa ja minkälaisella ohjelmalla on tarkoitus pestä. Tärkeintä on tietää suurin piirteinen täyttömäärä pesukoneelle. Jos käytetään tai halutaan käyttää pikapesua ja pyykki on kuitenkin suhteellisen likaista, ei voida missään nimessä käyttää pesukoneen maksimitäyttömääriä. Maksimimäärä tarkoittaa kaikkein tehokkaimmalla pesulla varustetun ohjelman täyttömäärää. Liika täyttäminen myös kuluttaa konetta ja pahimmassa tapauksessa rikkoo sen. Jotkut kankaat ja materiaalit imevät runsaasti vettä itseensä ja ovatkin todella painavia jo pelkästään pesukoneelle muun muassa paksut peitteet ja peitot sekä tyynyt ja villakankaat. Vaatekappaleesta neuvotaan, että sen painoksi kannattaa arvioida noin yksi kilo. Tästä on hyvä laskea omaan tarpeeseen sopivaa täyttömäärää. Jos taloudessa tulee pestyä paljon pyyhkeitä, peitteitä tai lakanoita, silloin täyttömäärää kannattaa miettiä tarkoin. Jo yhden pedin petilakanat, tyynylakanat, peitto, tyynyt ja lakana sekä päiväpeite kokonaisuutena vaatii vähintäänkin neljä tai jopa viisi koneellista normaali talouskokoiselta pyykinpesukoneelta, voit vain kuvitella kiireisessä lapsiarjessa jos petilakanoita ja peitteitä tarvitsee perus pyyhkeiden sekä muun vaatteen lisäksi pestä vaikkapa kerrankin kuukaudessa. Pyykistä tulee olennainen osa joka päiväistä arkea jos isoon talouteen hankitaan liian pieni tai tehoton pyykkikone. Samoin toisinpäin. Jos yhden hengen talouteen, jossa pyykkimäärät ovat hyvin pienet, hankitaan liian suuri kone, on koko vaatekaappi pestävä kerralla ja pyykkikopassa on aina ne lempihousut tai juuri se t-paita, minkä haluaisi pukea päällensä, koska yksinkertaisesti liian suurta konetta ei kannata eikä halua laittaa päälle sen ollessa puoliksi tyhjä.\nMuita asioita, mitä pyykkikoneeseen on mahdollisuus miettiä jo ennen kauppaan menoa on sen desibelit eli kuinka voimakasääninen pesukone on. Nykyään on jo olemassa erittäin hiljaisia malleja. Pyykinpesukoneissa osassa on myös omat pesuaineannostelijansa, helppoon pyykinpesuun ja joissakin malleissa on muun muassa höyrypesu mahdollisuus, jopa sopii hellävaraiseen ja allergisille henkilöille paljon paremmin kuin vesipesu.


Kranaatti-isku suomalaissairaanhoitajan kotiin Jemenissä – Tällaista on työ maailman pahimmassa kriisipesäkkeessä - Seura.fi\nJulkaisupäivämäärä 17.11.2018 09.14\n(Päivitetty 13.12.2018 11.24 )\nKranaatti-isku suomalaissairaanhoitajan kotiin Jemenissä – Tällaista on työ maailman pahimmassa kriisipesäkkeessä\n© Lääkärit ilman rajoja\nLääkärit ilman rajoja -järjestön projektia Jemenissä johtava Hanna Kaskinen kertoi Seuralle joutuneensa ensimmäistä kertaa kranaatti-iskun kohteeksi. Iskun seurauksen hän evakuoi tiiminsä Jemenin hallituksen alueelta rintamalinjan yli kapinallisten puolelle.\nSairaanhoitaja Hanna Kaskinen on ainoa suomalainen avustustyöntekijä Jemenissä. Hän on maaliskuusta lähtien johtanut Lääkärit ilman rajoja (MSF) -järjestön tiimiä.\n”Kuukausi sitten jouduin evakuoimaan projektini Ad Dhalen kaupungista. Taloon, jossa asui ryhmämme kansainvälisiä työntekijöitä, heitettiin kaksi käsikranaattia”, Kaskinen kertoo.\nHaastattelun Seuralle Kaskinen antoi WhatsApp-puhelun välityksellä pääkaupunki Sanaa’ssa, jonne hän iskun jälkeen evakuoi tiiminsä rintamalinjan yli. Sanaa on huthi-kapinallisten hallinnassa – Ad Dhale taas Jemenin hallituksen alueella.\nKranaatti-isku oli Kaskisen mukaan ensimmäinen MSF:n avustustyötekijöihin suoraan kohdistettu hyökkäys Jemenissä.\n”Aiemmin hyökkäyksiä on ollut sairaalaa kohtaan, mutta nyt kohteena olivat avustustyöntekijät. Ennen joku saattoi tulla Kalashnikovin kanssa sairaalaan ja uhata ampuvansa henkilökuntaa, jos ei saa hoitoa”, Kaskinen kertoo.\nIskulla ei Kaskisen mukaan ollut tekemistä hallituksen ja huthien vihollisuuksien kanssa, vaikka ne näkyvät Suomessa eniten.\n”Meillä ei ole tietoa, ketkä hyökkäyksen takana olivat. Euroopasta katsottuna nähdään ainoastaan maan hallituksen ja huthien välinen taistelu, mutta se ei ole ainoa konflikti. Heimoyhteiskuntaan liittyy paljon sisäisiä jännitteitä, jotka liittyvät myös 1990-luvun alun Jemenin yhtenäistymiseen. Pohjoisen ja etelän välillä on vieläkin kovat jännitteet. Eteläinen Jemen haluaisi itsenäistyä ja Pohjoinen yhtenäisyyttä.”\nIhmisten mentaliteetti Jemenissä on Kaskisen mukaan hyvin kiihkeä. Ilmapiiri on sodan myötä muuttunut siihen suuntaan, että ratkaisu kaikkiin ongelmiin on väkivalta.\n”Meille on tullut potilaita rintamalta, mutta vielä enemmän on koti- ja siviiliväkivallan uhreja. Jos joku ei pidä naapurista hän voi ampua sen. Sota on muuttanut ihmisiä. Pinna on lyhyt.”\nKäsikranaateilla tehtyjä iskuja Kaskisen Ad Dhalen kotiin tehtiin kaksi. Ensimmäinen isku tehtiin päivällä. Kranaatti ei räjähtänyt.\nToinen isku tehtiin neljä päivää myöhemmin illalla. Kranaatti heitettiin katolle, jossa se räjähti. Talossa oli tuohon aikaan viisi MSF:n ulkomaista työntekijää ja paikallisia vartijoita ja autonkuljettajia. Henkilövahinkoja ei tapahtunut.\nSeuraavana aamuna Kaskinen evakuoi koko seitsemän hengen tiiminsä rintamalinjan yli hallituksen puolelta huthi-kapinallisten puolelle.\n”Nyt olen huthien alueella Sanaa’ssa, jossa on MSF:n pääpaikka. Kun jouduimme evakuoimaan tiimimme, tulimme tänne kahdeksan tunnin ajomatkan päästä.”\n”Hallituksen alueella Ad Dhalen kaupungissa MSF tuki sairaalaa. Lisäksi tuimme kolmea terveyskeskusta. Olimme 10-15 kilometrin päässä sieltä missä huthit ja hallitus taistelivat.”\nErikoisen MSF:n kuviosta tekee se, että järjestön päämaja on Sanaa’ssa huthi-kapinallisten aluella. Sieltä käsin koordinoitiin terveysasemia, joista yksi oli huthien alueella – mutta kaksi muuta rintaman toisella puolella, hallituksen alueella.\nKuvassa Hanna Kaskinen Ad Dhalessa kotitalonsa pihalla. Vieressä olleelle terveysasemalle hän käveli vartijan saattamana. Kaikkialle muualle mentiin autolla. © Lääkärit ilman rajoja\nRintamalinjan ylitys vaatii kulkuluvan molemmilta puolilta\nUlkomaalaisten pääsy Jemeniin ja liikkuminen maassa on äärimmäisen vaikeaa. Jemeniin Kaskinen matkusti Djiboutin kautta MSF:n omalla lentokoneella.\n”Me ulkomaalaiset emme kulje ulkona ilman paikallista saattajaa. Naiset käyttävät aina mustaa abaya-kaapua. Asuintalostamme terveysasemalle oli 30 metrin matka, jonka saimme kävellä yhdessä vartijan kanssa. Kaikkialle muualle mentiin aina autoilla. Pitkissä projekteissa tällainen alkaa rasittaa, kun ei pääse talosta ulos”, Kaskinen kertoo.\nRintamalinjan Kaskinen laskee ylittäneensä 10-12 kertaa. Avustustyöntekijät joutuvat hankkimaan matkustusluvan jokaiseen ylittämiseen erikseen konfliktin osapuolilta. Paikalliset asukkaat taas eivät tarvitse lupia ylittääkseen rintamalinjat puolelta toiselle.\n”Paikalliset kulkevat kaupungista toiseen linjojen yli. Rintama on hyvin häilyvä käsite. Taisteluita käydään pääasiassa öisin. Yhden yön aikana rintama voi muuttua viisi kilometriä. Selvää rajaa ei ole.”\nMaanteillä on sekä hallituksen että huthien tarkastuspisteitä.\n”Kaikki humanitaaristen järjestöjen autot on merkitty ilmahyökkäysten varalle. Etelässä hallituksen alueella työskennellessäni jouduimme hankkimaan matkustusluvan erikseen Adenin satamakaupunkiin, joka oli hallituksen alueen sisällä kolmen tunnin matkan päässä. Lupa piti hankkia päivä tai kaksi etukäteen.”\nOnko osapuolten välillä voimassa sopimus, että avustustyöntekijöiden turvallisuutta ei vaaranneta?\n”Sopimuksista en tiedä, mutta en usko, että osapuolilla on intressejä estää siviilien liikkumista”.\nMiten sotilaat suhtautuvat ulkomaalaisiin avustustyöntekijöihin, jotka ylittävät rajan ja ovat tulossa vihollisen puolelta?\n”Yritän antaa poliittisesti korrektin vastauksen. Joku voi väittää, että te olette näiden puolella, mutta jos keskustelu jatkuu, voin sanoa, että me olemme molemmilla puolilla, puolueettomia. Heittoja ja syytöksiä tulee aina. Niihin ei kannata vastata tai sitten voi kertoa, että meillä on projekteja rintaman molemmilla puolilla.”\nJemenissä Hanna Kaskinen käyttää mustaa abayaa aina työpaikalla ja liikkuessaan kodin ulkopuolella. Kaskinen kuvassa toinen vasemmalta.\nAmmutuksi tai siepatuksi tulemisen vaara Jemenissä on Kaskisen mukaan aina.\n”Kun MSF lähettää avustustyöntekijöitä paikkaan, jossa taistellaan, puolueettomuuden painottaminen on tärkeää. Suurin vaara meille on olla väärässä paikassa väärään aikaan, eli joutua vahingossa tulituksen keskelle tai saada osuma harhaluodista.”\nSiepatuksi tulemisen riski on Kaskisen mukaan myös muualla kuin Jemenissä.\n”Riskiä pystyy pienentämään noudattamalla turvallisuussäännöksiä. Talon muurien ulkopuolella liikutaan mahdollisimman vähän, ja mukana on aina paikallinen neuvottelija. Pukeudumme aina paikallisiin vaatteisiin.”\nSellaiset iskut, jollaisen kohteeksi MSF Ad Dhalessa joutui, ovat Kaskisen mukaan hyvin harvinaisia. Hänen johtamansa projekti on hiljattain lopetettu.\n”On surullista lähteä. Terveysasemille MSF oli palkannut 170 jemeniläistä työntekijää, jotka menettävät työnsä ja jäävät ilman palkkaa, joka oli Jemenin taso huomioon ottaen hyvä. Sairaalan sadalle työntekijälle maksoimme palkan lisänä kannustinpalkkiota. Se vaikuttaa myös näiden ihmisten perheisiin. Laajan yhteisön tuki romahti. Terveydenhuollon palveluiden saamisesta tulee nyt entistä vaikeampaa, kun emme voi enää jäädä.”\nKaskinen kertoo, että viimeiset viikot ovat menneet projektia lakkauttaessa. Lopullisesti lappu pantiin luukulle kymmenen päivää sitten.\n”MSF:llä on monissa kohteissa omia sairaaloita, mutta Ad Dhalen sairaala oli virallisesti terveysministeriön aluesairaala. Me menimme sinne tukemaan, maksoimme työntekijöille palkanlisää, tarjosimme tarvittavat lääkkeet ja sairaalatarvikkeet. Nyt sairaala jatkaa toimintaansa raajarikkona.”\nSuomeen Kaskinen palaa joulukuussa. Suunnitelmissa on vetää hetki henkeä ennen seuraavaa ulkomaankomennusta.\nOnko sellaista paikkaa, johon et suostuisi lähtemään?\n”Ei. Libya ja Syyria ovat ihan mahdollisia, samoin Afganistan ja Pakistan. Etelä-Sudanissa ja Ukrainassa olen ollut. Haluaisin kohteeseen, jossa en vielä ole työskennellyt”, Kaskinen vastaa.\nPelastakaa Lasten tukema klinikka hyökkäyksen kohteena Jemenissä – Patrian panssareiden osuudesta taisteluihin ristiriitaisia tietoja


lkl.keskustelu.info • katso viestiketjua - Kenelläkään apumiehelle/rengille tarvetta?\nKenelläkään apumiehelle/rengille tarvetta?\nKirjoittaja Risuparta » 25.02.2016 11:37\nkiinnostaisi kovasti ensi suvena lähteä joiksikin viikoiksi Lappiin kaivamaan kultaa, mutta varusteita ja tietoa ei ole tarpeeksi. Aivan tuntematontakaan ei touhu itselle ole, kun on tullut oltua mukana vetämässä kullanhuuhdontaa ohjelmapalveluna täällä etelässä. Oikeastaan sitä suurempi syy lähteä harjoittelemaan autenttisessa ympäristössä.\nOlen lukenut, että apumiehille tai rengeille voisi olla paikkoja avoinna, mutta eipä näitä ilmoituksia ainakaan julkisesti tunnu näkyvän. Onko näille apumiehille tavattu maksaa palkkaa vai miten homma on toiminut? Mistä kannattaisi kysellä?\nPistäkää viestiä, jos tiedätte jonkun apua tarvitsevan tai jos jopa itse tarvitsette apua. Muutkin neuvot ovat tervetulleita. Kiitos!\nLiittynyt: 25.02.2016 10:56


Myyjä, Etelä-Pohjanmaa, Go On Seinäjoki\nIlmoituksen osoite: https://tyopaikat.oikotie.fi/tyopaikka/1104303\nEtsimme asiakkaillemme Etelä-Pohjanmaan työssäkäynti alueelle kaupan alan työntekijöitä.\nTyönkuvaan kuuluu kaupan työtehtäviä: kassatyöskentelyä, asiakaspalvelua ja hyllyttämistä. Työajat vaihtelevat arkipäivätyöstä viikonloppu- ja iltatyöhön, asiakkaan tarpeen mukaan. Työ sopii osa-aika työtä etsivälle tai opiskelijalle.\n- Reipasta asiakaspalveluasennetta, ystävällisyyttä sekä hymyä ja vahvaa ammattitaitoa myyntityössä.\n- Kassakoneen käyttö entuudestaan on eduksesi\nLaitahan pikaisesti hakemusta meille. Aloitamme työhaastattelut jo haun aikana ja paikat täytetään heti sopivien henkilöiden löydyttyä. Muistathan vinkata tästä upeasta mahdollisuudesta myös kaverillesi!


Autonpesupaikat / TI-Hallit Suomessa - AUTODUDE.FI\nPaljon on tullut kyselyitä pesupaikoista, missä voisi pestä autoa kun ei omaa pesupaikkaa ole. Varsinkin rivi- ja kerrostaloissa voi autonpesupaikan järjestäminen olla käytännössä mahdotonta, ja tällöin erilaiset pesu- ja tee-se-itse -hallit ovat erinomainen ratkaisu kulkupelin puhtaana pitämiseen. Yleensä Tee-se-itse -halleista löytyy vähintään painepesuri ja muu perus pesukalusto tarvittavine hiekan- ja öljynerotuskaivoineen, jolloin jätevedet käsitellään oikeaoppisesti. Lisäksi halleilla saattaa olla kalustoa myös esim. sisustan siivoukseen, kuten imuri, tekstiilipesuri jne..\nHyvien pesutilojen tai TI-hallien löytäminen ei ole välttämättä helppoa, mutta olemme keränneet yhdessä asiakkaidemme ja facebook-käyttäjien kanssa tietoa Suomen TI-halleista. Yritämme kerätä karttaan mahdollisimman monta pesupaikkaa, jotta löytäisit nopeasti ja helposti lähimmän pesutilan. Auta meitä täydentämään kartta mahdollisimman kattavaksi.\n--> LISÄÄ KARTALTA PUUTTUVA HALLI TÄSTÄ!! <--\nMikäli käyttämäsi halli puuttuu kartalta kokonaan, voit auttaa meitä ja kanssaharrastajia ilmoittamalla hallin meille yllä olevalla lomakkeella, jolloin saamme lisättyä hallin kartalle.\nMikäli jonkin hallin kohdalla on puutteellista tai virheellistä tietoa, pyytäisimme ilmoittamaan siitä asiakaspalveluumme info(a)autodude.fi (tai yltä löytyvän lomakkeen välityksellä). Hallinnoimme ja päivittämme karttaa jatkuvasti.


Kaupunkiviljely Kemissä | Kemi\n“Hankkeella lisätään tietoisuutta kaupunkiviljelyn mahdollisuuksista ja innostetaan kemiläisiä viljelemään ruokaa omiin tarpeisiin viljelylaatikoissa, kasvimaalla, palstaviljelyllä ja siirtolapuutarhassa”, hankkeen projektipäällikkö Anne Oikarinen kertoo.\nLappian Osmo Häkkinen opastaa palstaviljelijöitä alkuun Sotisaaren uudella palstaviljelyalueella kesäkuussa 2021.\nOppia viljelyyn saa kaupunkiviljelyn tapahtumista ja työpajoista. Kevään 2021 aikana järjestettiin kaupunkiviljelykouluja netissä, ja näistä tallennetuista webinaareista voi käydä katsomassa hyviä vinkkejä kotiviljelyyn. Keväällä 2022 järjestetään lisää kaikille avoimia kaupunkiviljelykouluja eri teemoilla.\nVesiviljely tekee hankkeesta ympärivuotisen.\n“Kokeilemme hydroponisen viljelyn mahdollisuuksia kaupungissa eli vesiviljelyä. Lappia on hankkeessa vahvasti mukana, ja rakentaa laitteiston, jota tullaan esittelemään kaupunkilaisille. Lisäksi ruukkuviljelyä ja versojen kasvatusta sisätiloissa voi tehdä talvellakin”, Oikarainen jatkaa.\nYksi hankkeen merkittävä osa-alue on selvittää hukkalämmön hyödyntämistä kasvihuoneviljelyssä biotuotetehtaan prosesseja ja infraa hyödyntäen.\nLisäksi hankkeen puitteissa hyödynnetään myös käyttökelpoista ruokahävikkiä. Tavoitteena on luoda oma toimintamalli hävikkiruoan hyödyntämiselle. Tehdään hävikistä hyvikki, kuten sanotaan. Tällä hetkellä hävikkiä hyödynnetään ja lähiruokaa edistetään hankkeen toimipaikan Jänkälän kautta. Jänkälässä toimii sosiaalinen keittiö, autetaan ruoka-avun jakelussa ja järjestetään kasvisruokaan liittyviä tapahtumia.\nAnne Oikarinen kertoo vielä ajankohtaisista kuulumisista Jänkälästä:\n-Jänkälän pihapiiriin perustetun yhteisöllisen puutarhan kesä on ollut vilkas, ja tuottanut runsaasti satoa kaikille sadonkorjaajille.\n-Olemme juuri käynnistäneet Luonnonvarakeskuksen kanssa toimintaa kasvihuoneviljelyn tiimoilta.\n-Sosiaalisen keittiön suhteenkin on ajatuksena toiminnan laajentaminen.\n-Palstaviljelytoiminta laajennettiin kesäkuussa Sotisaareen mistä olemme saaneet myönteistä palautetta, erityisesti toimivan vedensaannin suhteen.\n-Pruntsin alueelle rakennettavan, kaikille kaupunkilaisille avoimen syötävän puiston suunnitteleminen ja aikatauluttaminen on käynnistetty.\n-Toukokuussa 2021 Kemiin perustetun siirtolapuutarha -yhdistyksen tukeminen tähtää myös tulevaan toimintaamme.\nProjektipäällikkö Anne Oikarisen kanssa projektityöntekijä Tarja Sipilä vasemmalla ja projektisihteeri Aki Sipilä oikealla Jänkälän pihapiirissä kesällä 2021.\nLisää hankkeen ajankohtaisia tapahtumia Vihreä Kemi Facebook-sivulla.\nHankkeen toiminta-aika 1.1.2020–30.6.2022\nHankkeen kokonaiskustannukset 449 880 euroa. Euroopan aluekehitysrahaston ja valtion rahoitus 359 904 euroa. Ammattiopisto Lappian vesiviljelylaitehankkeen kustannukset 50 000 euroa, siihen saatu avustus 35 000 euroa.\nProjektipäällikkö Anne Oikarinen, anne.oikarinen@kemi.fi, 040 6487449\nProjektityöntekijä Tarja Sipilä, tarja.sipila@kemi.fi, 040 572 9798\nProjektisihteeri Aki Särkelä, aki.sarkela@kemi.fi, 040 625 6609