Mitä kirkossa on päätetty rekisteröidyistä parisuhteista? – Kotimaa24\n04.01.2014 22:36 - Jukka Kivimäki\nKeskustelu kirkon ja hengellisten järjestöjen suhtautumisesta samaa sukupuolta olevien rekisteröityihin parisuhteisiin jatkuu edelleen vilkkaana. Tähän liittyen hieman kertausta asiaa koskevista kirkollisesta päätöksenteosta.\nKirkolliskokouksessa päätettiin marraskuussa 2003:\n1 . Ponsi, jossa esitettiin virkakieltoa koskevan ehdotuksen 3/2002 raukeamista, hyväksyttiin äänestyksen jälkeen äänin 63–41. Äänestyksessä hävisi ehdotus, jossa esitettiin parisuhteen rekisteröineen henkilön palkkaamista kirkon virkaan koskevan asian lähettämistä piispainkokouksen jatkoselvitettäväksi.\n2. Ponsi, jossa esitettiin eri siunaamiskaavojen luomista koskevan aloitteen 4/2002 raukeamista, hyväksyttiin ilman äänestystä.\n3. Lisäponsi, jonka mukaan ”Kirkolliskokous päättää lähettää parisuhteen rekisteröinnin seurauksia kirkossa koskevan asian piispainkokoukselle siihen liittyvien teologisten ja juridisten näkökohtien selvittämiseksi.” hyväksyttiin äänin 99 – 5 (3 tyhjää ja 1 poissa)\nKirkko ei siis tuolloin erikseen päättänyt ettei rekisteröity parisuhde ole este kirkon virkaan, vaan jätti päätösasian raukeamaan. Näin ollen kirkolliskokous ei myöskään ottanut kantaa soveltuuko rekisteröidyssä parisuhteessa oleva pariskunta lähetystyöhön vai ei. Äänestystulos 63 -41 ei sitä paitsi riittäisi opillisen kannan muodostamiseen.\nVuoden 20010 kirkolliskokouksen hyväksymässä piispainkokouksen mietinnössä Parisuhdelain seurauksia kirkossa, todettiin että kirkon aikaisempia kananottoja yhdistää kaksi teologista perusvakaumusta, jotka koskevat ihmisarvoa ja avioliittoa.\nJumala on luonut jokaisen ihmisen omaksi kuvakseen, ja jokaista on kohdeltava kunnioittavasti ja ihmisarvon mukaisesti.\nJumala on luonut ihmisen mieheksi ja naiseksi ja asettanut avioliiton, joka antaa turvallisimman kasvuympäristön uuden elämän kehittymiselle, puolisoiden yhdyselämälle ja yhteisön hyvinvoinnille.\nMietinnön yhteenvedossa todetaan että kirkko kutsuu hengelliseen yhteyteensä kaikkia ihmisiä. Kirkossa on tilaa perheille, yksineläville, eronneille ja seksuaalivähemmistöihin kuuluville. Kaikkiin ihmisiin on suhtauduttava avoimesti ja heitä on kohdeltava kunnioittavasti. Homoseksuaalien loukkaaminen sanoin tai teoin on vastoin lähimmäisen rakkauden periaatetta.\nOmien paatoksiensa perusteella kirkko siis suhtautuu kaikkiin jäseniinsä yhdenvertaisesti seksuaalisesta suuntautumisestaan riippumatta. Saman aikaisesti kirkko omien päätöstensä mukaisesti ei suhtaudu yhdenvertaisesti rekisteröidyn parisuhteen solmineisiin pariskuntiin ja aviopareihin, vaan arvostaa miehen ja naisen välistä avioliittoa selkeästi enemmän.\nParisuhteen rekisteröinnillä tai rekisteröimättömyydellä ei ole vaikutusta kirkon suhtautumisessa samaa sukupuolta olevien välisiin suhteisiin.\nIkiajoista on tunnettua, että avioliitto on miehen ja naisen yhteen liittämistä, ja sen perusteena myös lapset ovat saavat nimensä vanhempiensa mukaan. Hyvin vanhan (tuhansia vuosia) itämaisen tavan mukaan tapahtui, että mies ja nainen liittyivät toisiinsa (avioliiton alkuperäinen merkitys) Tästä myös sanonta, että heistä tulee yksi liha. Näin, mies meni liittoon naisen kanssa. Tälle liitolle haettiin suojelua kylän vanhimmalta joka ilmoitti kylän asukkaille, että tämän miehen ja naisen liitto on pyhä, (erotettu) ja siihen vaimoon eivät muut miehet saaneet kajota, koska tuleva lapsi saa juuri tämän miehen nimen.\nNämä kulttuurihistorialliset taustat olivat hyvin käytännön läheisiä ja ovat suojanneet yhteisöjä kaikkialla maailmassa, tämän perinteen jatkuminen näihin päiviin on ilmeinen osoitus josta hyvin olennaisesta ihmisen olemuksessa, kun raamatussa sanotaan: “Olkaa hedelmälliset, lisääntykää ja täyttäkää maa” niin siinä on meille annettu siunaus ja käsky. Kaikille tämä ei ole mahdollista, mutta ei se asian ydintä mitenkään muuta. Tasa-arvo ei toteudu, sille emme voi mitään. Avioliitto perinne liittyy nimenomaa lapsien saamiseen ja yhteisön suojelemiseen.\nJos me nyt omissa pienissä ympyröissämme kuvittelemme muuttavamme näin olennaista asiaa ihmisyydessä, niin olemme aika pihalla.\nMalisen kommentin viimeinen kappale jäi täysin vaille perusteluja.\nAvioliiton varhaiset muodot taitavat olla enimmäkseen patriarkaalisia. Niiden tarkoitus on tosiaan taata, että miehen perintö siirtyy hänen omille jälkeläisilleen. Seurauksena tästä vaimo – tai vaimot – lapsineen on ymmärretty miehen omaisuudeksi. Turhaan ei puhuta naimakaupasta.\nItseasiassa maatalousiyhteiskunnasssa oli aivan tavallista että mies liittyi vaimonsa sukuun. Näin erityisesti ennen indoeurooppalaisten kansojen tuloa Eurooppaan.\nVäärin,avioliitto on sangen nuori instituutio. Se että samat parit ovat kauankin rakastelleet vain keskenään on aivan eri asia.\nSitäpaitsi eiväthän ns. normaalit aviliitot siitä vähenisi,jos muuten naimisiin menemättömät nyt menisivät ja saisivat saman termin? Avioerot kylläkin voisivat vähetä kun tarve kehnoihin ns. kulissiavioliittoihin tulisi tarpeettomaksi.\nTämän blogin kommentit sisältävät suuren määrän ajatuksenvaihtoa. Aivan aluksi haluaisin kiittää Jukka Kivimäkeä siitä, että hän on sinnikkäästi jaksanut keskustella aiheesta sekä johdonmukaisesti pysynyt asia-argumenteissa. Lisäksi hän on malttanut käsitellä homoseksuaalisuutta ja homosuhteita niistä itsestään käsin, ilman että hän olisi lähtenyt populistisesti liukkaalle pinnalle tai rakentanut vienyt keskustelun olkinukkeihin. Tällainen keskustelukyky tällä foorumilla ei ole lainkaan itsestäänselvyys.\nOlen kommentoinut tähän ketjuun paljon ja hieman alkaa jo vaivaamaan marssiväsymys. Näen, että tämän keskustelun aikana ollaan tultu samaan johtopäätökseen parisuhteensa rekisteröineiden ihmisten asemasta kirkon työntekijöinä. Jonkinverran mielipiteissä on eroja sen suhteen, miten tähän johtopäätökseen on tultu. Ehdotan tässä kohtaa, että hyväksymme sen, että näemme tämän asian hieman eri tavalla.\nTuo yhteinen johtopäätös, jonka uskon kaikkien kuitenkin allekirjoittavan on seuraava: piispat toteavat kirkon kaikkien virkojen ja luottamustehvien olevan avoinna seksuaalivähemmistöille. Nykyinen lainsäädäntö estää rajaamasta parisuhteensa rekisteröineet ihmisiä edellä mainittujen tehtävien ulkopuolelle. Kirkolliskokous ei ole esittänyt kirkkolakiin muutosta, jolla tätä tilannetta pyrittäisiin muuttamaan.\nTulkintasi vastaa oikeaa.\nNäkemyseroa vaikuttaisi olevan edelleen siitä ohjaako laintulkinta kirkon tunnustusta vai onko kirkon opillinen autonomia asian suhteen edelleen voimassa.\nNäkemyseroa lienee myös siitä soveltuuko Vaasan hovioikeuden virkavaalia koskeva päätös suoraan ennakkotapaukseksi siihen, miten lähetysjärjestön tulee määritellä lähettiyksikkönsä muodostaminen.\nToivottavasti lainlaatijat tulevat omissa organisaatioissaan näyttämään mallia syrjimättömyydestä ja erilaiset verovaroilla kustannetut lähetystöt yms. ympäri maailmaa miehitetään niiden toimintaympäristöstä välittämättä vailla puoluejäsenkirjaa olevilla seksuaalivähemmistöjen edustajilla.\nToivon, että päättäjät ympäri maailman jatkavat työtänsä kaikenlaisen syrjinnän ja epäoikeudenmukaisen kohtelun kitkemiseksi.\nMinun mielestäni puolueen jäsenkirja ei tee kenestäkään pätevää mihinkään tehtävään. Toisaalta ajattelen, ja lainsäädäntömmekin lähtee siitä, että puolueen jäsenyys ei voi olla kenellekään rasite tai este johonkin työhön. Mielestäni lähetystöjen työntekijöillä, kuten kaikilla suomalaisilla, on myös oikeus kuulua poliittiseen puolueeseen.\nAivan samoin ajattelen ihmisen seksuaalisesti suuntautumisesta ja hänen parisuhteestaan. Avioliitto tai rekisteröity parisuhde ei pätevöitä ketään mihinkään työpaikkaan, mutta niiden solmiminen ei ole, eikä voi olla, este työtehtävien hoitamiselle. Mielestäni jokaisella suomalaisella on oikeus elää parisuhteessa jos niin haluaa ja on sopivan kumppanin löytänyt.\nKatson kuitenkin, että tästä aiheesta jatkaminen menee Jukka Kivimäen blogin aiheen ohitse.\nMuotoilisin tuon näkemyseron ehkä hieman toisella tavalla. Tai sanotaan niin päin, että minun ajattelussani kirkolla on ilman muuta autonomia oppinsa määrittelyssä ja minun mielestäni laintulkinta ei ohjaa kirkon tunnustusta, jos sillä tarkoitetaan esimerkiksi sitä, että kirkon pitäisi hyväksyä homoparit vain siksi, että laki kieltää syrjimästä.\nToki ajattelen, ettei kirkko ole täydellisen irtaantunut lainsäädännöstä vaikka sillä opillinen autonomia olisikin. Lainsäädäntö asettaa rajat opin toteuttamiselle. Kärjistettynä esimerkkinä voisi sanoa, että jos jokin uskonnollinen yhteisö haluaisi tappaa kaikki alle 3-vuotiaat poikalapset osana uskonnollista rituaaliaan kunnioittaakseen Raamatun kertomuksia, maallisella lainsäädännöllä on mielestäni oikeus estää yhteisöä toteuttamasta oppiaan tässä asiassa.\nMielestäni näkemysero tiivistyy siihen, kuinka suuressa määrin parisuhteensa rekisteröineen ihmisen mahdollisuus toimia kirkon tehtävissä perustuu siihen, että kirkko aktiivisesti haluaa ottaa myös heidät mukaan toimintaansa vai onko kyse siitä, että homoparit saavat olla kirkon työssä mukana vain siksi, että lainsäädäntö näin kirkkoa pakottaa.\nMinä olin näkevinäni piispainkokouksen mietinnössä ja kirkolliskokouksen toiminnassa homopareja mukaan kutsuvia elementtejä kun taas sinä korostit aktiivisten kannanottojen puuttumista ja kirkon toimimista lähinnä pakon edessä.\nJusu :”Toivon, että päättäjät ympäri maailman jatkavat työtänsä kaikenlaisen syrjinnän ja epäoikeudenmukaisen kohtelun kitkemiseksi.”\nSamoin, mutta emmehän hyväksy sitä, että suomalaiset julkisen sektorin poliittiset päättäjät rikkoisivat lakia syrjimällä omassa rekrytointikäytännössään päteviä poliittisesti sitoutumattomia tai seksuaalivähemmistöihin kuuluvia hakijoita?\nTuula, emme hyväksy, mutta se keskustelu menee mielestäni tämän blogin kannalta sivuraiteelle.\nTuula Hölttä, minä en näe tässä mainitsemaasi ulkopuolelta tulevaa uhkaa. Uskonnollisilla yhteisöillä on tietyin painavin kriteerein koko ajan ollut mahdollisuus opetus- ja julistustehtävissään edellyttää työntekijöiltään oppiin sitoutumista myös yksityiselämässä. Juuri tähän perustuen jotkut yhteisöt voivat edellyttää papeiltaan esim. naimattomuutta tai tiettyä sukupuolta. Kyseessä täytyy kuitenkin olla vakiintunut, yksiselitteinen ja pysyvä tilanne ja traditio. Suomen evankelis-luterilaisen kirkon oppia tunnustavien yhteisöjen kohdalla asia on kuitenkin jo ratkaistu juuri kirkon itsensä antamien opillisten selvitysten pohjalta. Koska lain tarkoittamista kriteereistä selkeys ja muuttumattomuus eivät näyttäisi missään nimessä enää toteutuvan, uusi päätös ei äkkiseltään toisi tilanteeseen helpotusta. Olisi meinaan aika hassua, jos tilanne ei ollut riittävän selkeä ja pysyvästi muuttumaton vuonna 2003, mutta se olisi sitä nyt, lainsäätäjä on tällä keiteeristöllä pyrkinyt välttämään tilannetta, jossa oppia rustattaisiin sen mukaan, kuinka mieluista yhteisölle on noudattaa lakia.\nJusu :”keskustelu menee mielestäni tämän blogin kannalta sivuraiteelle.”\nKuinka niin? Blogissahan keskustellaan lain noudattamisesta ja sitä on sovelletteva tasa-arvoisesti koko yhteiskuntaan. Miksi puolueiden nimitysruletti pitäisi jättää pois keskustelusta, kun puolueisiin ei kuulu väestöstä kuin arviolta n. 6%?\nTuula, ja sun pointti oli mikä? Olenko minä ajamassa jotain epäoikeudenmukaista rekrytointikäytäntöä suurlähetystöihin vai yritätkö sanoa, että koska valtionhallintokin syrjii, kirkollekin pitää antaa sallia sama?\nEn ymmärrä, mitä haluat sanoa. Voisitko vääntää lisää rautalankaa?\nJusu Vihervaara “Mielestäni näkemysero tiivistyy siihen, kuinka suuressa määrin parisuhteensa rekisteröineen ihmisen mahdollisuus toimia kirkon tehtävissä perustuu siihen, että kirkko aktiivisesti haluaa ottaa myös heidät mukaan toimintaansa vai onko kyse siitä, että homoparit saavat olla kirkon työssä mukana vain siksi, että lainsäädäntö näin kirkkoa pakottaa.”\nTässä asiassa tulee kyetä tunnistamaan ero kirkon kaitsenta ja opetustehtävässä toiminnassa verrattuna aktiiviselle toiminnalle seurakuntalaisen roolissa. Kaaitsentavastuu tulee antaa sellaiselle, jonka ohjeiseen muut seurakuntalaiset voivat luottaa ja joka mahdollisuuksien mukaan todistaa myös omalla esimerkillään muille.\nVaikka Kirstus kutsuu erityisesti varkaita ja porttoja seurakuntaan, ei tämä sunkaan tarkoita että heitä heti ensimmäiseksi kutsutaan seurakunnan johtajiksi. Seikka että henkilöä arvioidaan myös kirkkojärjestyksen 1. luvun 5 § suhteen ei merkitse että henkilöön kohdistuisi syrjintää.\nNo, ei nyt tule yhtään porttoa tai varasta mieleen, mutta pedofiilejä ja seksuaalista hyväksikäyttöä harrastaneita kirkon johdosta löytyy. Vieläpä suojelukohteina ja suojelijoina.\nEsimerkiksi Kotimaa 47/2006 uutinen kertoo ehdollista vankeutta saaneesta kappalaisesta. Syy seksuaalinen hyväksikäyttö ja virkavelvollisuuksien rikkominen. Piispa antoi ensin vain huomautuksen. Ja kertoo vielä että rikossyyte tuli hänelle yllätyksenä. Mm. Ilta-Sanomat uutisoi piispan hitaudesta.\nUutisessa myös todettiin se, että nykyinen kirkkolaki suojaa siis hyvin viranhaltijan oikeusturvan, mutta ei anna sielunhoidettavalle riittävää oikeusturvaa.\nMiten oikeusturva toteutuu, jos seksuaalista hyväksikäyttöä tapahtuu järjestön työntekijän/vapaaehtoisen toimesta? Onko kirkko vastuussa?\nJusu :”Tuula, ja sun pointti oli mikä?”\nMun pointti oli [ja on] tämä:\n”Luottamushenkilöt ovat vastuussa alueensa koko väestölle koko toimikautensa ajan.\nLuottamushenkilöiden on perusteltava päätöksensä yksityiskohtaisesti ja eriteltävä kaikki niiden perusteet, erityisesti sovelletut säännöt ja määräykset, ja osoitettava, miten päätökset ovat sopusoinnussa kyseisten sääntöjen ja määräysten kanssa.\nJos tieto on luottamuksellista, luottamuksellisuuden perusteet on selitettävä. Luottamushenkilöiden on tinkimättä vastattava kansalaisten esittämiin pyyntöihin, jotka koskevat heidän tehtäviensä toimittamista, toiminnan perusteita sekä heidän vastuullaan olevien palvelujen ja hallinnonalojen toimintaa.\nHeidän on kannustettava ja edistettävä toimia, jotka lisäävät heidän valtansa, vallankäyttönsä sekä heidän vastuullaan olevien palvelujen ja hallinnonalojen toiminnan avoimuutta.”\nPahoittelut syrjintä-keskusteluihin aktiivisesti osallistuneelle Jusulle siitä, että palautteeni sai hänet ajattelemaan, että ”vasenkätiseksi syntyneenä” haluaisin jotenkin syyllistää hänet.\nTuula, en ole ihan varma sainko narunpäästä kiinni. Todetaan nyt kuitenkin, että minä en kannata erityisesti poliittia virkanimityksiä vaan katson, että tehtäviin tulisi valita pätevin kandidaatti. Toisaalta olen myös sitä mieltä, että puolueen jäsenyys ei saisi olla rasite, joten siinä mielessä en kannata ajatustasi siitä, että lähetystöihin tulisi valita vain poliittisiin puolueisiin kuulumattomia. En näe perustetta puolueiden jäsenten virkakieltoihin vaikka en kannatakaan heille poliittisia virkanimityksiä.\nToisekseen esitit lähetystöihin valittavan vain seksuaalivähemmistöihin kuuluvia. Tässäkään en ole samaa mieltä. Mielestäni heteroseksuaalien virkakiellolle ei ole perusteita.\nJusu :”Toisekseen esitit lähetystöihin valittavan vain seksuaalivähemmistöihin kuuluvia. Tässäkään en ole samaa mieltä. Mielestäni heteroseksuaalien virkakiellolle ei ole perusteita.”\nKysymys ei ole heteroseksuaalien virkakiellosta vaan siitä, että jos esim. joku seksuaalivähemmistöihin kuuluva pätevän CV:n omaava haluaa hakea tehtävää, jonka toimintaympäristössä ei hyväksytä seksuaalivähemmistöjä ja salaa seksuaalivähemmistöön kuulumisensa henkilöltä, joka vastaa rekrytoinnista ja hänen rekrytointinsa perutaan, kun asia tulee tietoon, hän voi nykyisen organisaation toimintaympäristöä huomioonottamattoman lain mukaisesti haastaa rekrytoinnista vastaavan oikeuteen ja “tehdä” hänestä syrjintään syyllistyneen rikollisen. Tämä sama asia pitäisi ulottaa koskemaan myös puolueiden virkanimitysrulettia, kun ihmisten kuuluu käsitykseni mukaan olla tasa-arvoisia oikeuden edessä.\nPS. Olen keskustellut seksuaalivähemmistöjen asiasta nuoremman ikäluokan edustajien kanssa ja siellä ihmetellään tätä kohua, joka kahden toisiaan rakastavan aikuisen suhteesta on noussut. On jopa kysytty, että pitäisikö kirkkojen alttaritauluissa kuvata ristin ja Kristuksen sijasta ihmisten sukupuolielimet.\nTuula, maailmassa on aniharvoja ammatteja, joissa ihmisen seksuaalisuudella suuntautumisella on merkitystä. Itseasiassa minulle ei tule mieleen ensimmäistäkään. Edes pornoteollisuudessa seksuaalinen suuntautuminen ei merkitse vaan näyttelijöiltä edellytetään tiettyä ikää, ulkonäköä ja sukupuolta. Itseasiassa merkittävä osa homopornon esittäjistä on heteromiehiä, koska se on heille paljon tuottoisampaa kuin harrastaa hydrauliikkaa naisen kanssa.\nJos siis johonkin työtehtävään ei hyväksytä homoseksuaaleja, lähtökohtaisesti ongelma on tehtävän asettaneen ihmisen ennakkoluuloissa ja halussa syrjiä. Mitään eettisen tarkastelun kestävää perustelua näistä tilanteista ei löydy, mikä selittäisi sen, että homoseksuaali ei voi tehtävää hoitaa. Kyse on aina homoseksuaalien työnhakijoiden epäasiallisesta kohtelusta.\nFakta on se, että on olemassa maita ja on olemassa ihmisiä, joille on ylitsepääsemätöntä kohdata seksuaalivähemmistöön kuuluva ihminen. Mielestäni oikea ratkaisu korjata tämä ongelma ei ole asettaa kieltoja homoseksuaalien rekrytoimiseen vaan toimia sen hyväksi, että tällaiset epäkohdat saadaan korjattua ihmisten asenteissa.\nJos työnantajalla on aito halu kohdata seksuaalivähemmistöihin kuuluvat työntekijät tasavertaisina ihmisinä, näihin tilanteisiin löydetään kyllä kaikkia osapuolia tyydyttävä ratkaisu, jossa kenestäkään ei tule syrjintään syyllistynyttä rikollista. Jos tätä halua ei löydy, työnantaja voi toki aina mennä piiloon “kohdemaan paikallisen kultuurin ja yhteistyötahojen periaatteiden” taakse.\nEntä mitä mieltä olette siitä, voiko Suomen ev.lut.. kirkon seurakunta tai kirkollinen järjestö edelyttää työntekijältään, jolla on parisuhde samaa sukupuolta olevan kassa, julkista opetusta, ettei hänen oma parisuhteensa ole Suomen ev.lut. kirkon opetuksen mukainen?\nKuuluuko tämä vaatimus mielestänne työnantajan direktio-oikeuden piiriin vai onko kyse mielestänne yhdenvertaisuuslain vastaisesta julkisesta nöyryyttämisestä?\nJukka Kivimäki, tuntuu kummalliselta, että kysymyksesi miettimiseen tarvittaisiin tässä keskustelussa tai kirkon piirissä lakia. Saisiko esittämäsi vaatimus aikaan tyydytystä jossakussa ja jos, niin miksi? Mehän tiedämme, että kirkossa on erilaisia käsityksiä siitä, onko parisuhde samaa sukupuolta olevan kanssa kirkon opetuksen ja käsitysten mukaista vai ei. Alustavana arviona totean, että kyllä, silloin rikottaisiin yhdenvertaisuuslain henkeä. Kirkon työntekijän voi edellyttää opettavan kirkon avioliittokäsityksen mukaisesti ja yhtäläisesti kirkon työntekijöillä on mahdollisuus ja oikeus kertoa niistä asiaa koskevista moninaisista, sekä myönteisistä että kielteisistä näkökannoista kirkossa, jotka ovat kenen tahansa luettavissa esim. piispainkokousten materiaaleista.\nMinäkin vastaan äkkiseltään että kyllä periaatteessa. Samoin kirkko voi edellyttää kolmatta kertaa aviossa olevalta tai avoliitossa elävältä papilta opetusta, jonka mukaan toinen ja kolmas avioliitto tai avoliitto ovat huorintekemistä, koska tällainenkin opinllinen näkemys kirkossa hyväksytään, eikä kirkolliskokous ole nästäkään asioista erikseen päättänyt, vaikka virkaesteitähän nämäkään eivät ole. Lisäksi kuulin aivan hiljan Kivimäeltä itseltään, että kirkon oppiin liittyisi myös avioliittokäsky, joten kaiketi myös naimattomalta papilta voi edellyttää julkista opetusta, jonka mukaan on opin vastaista (?) pitäytyä naimattomana.\nSitten voi myös edellyttää sellaista opetusta, jonka mukaan mikään näistä asioista ei ole tunnustukseen liittyvä asia, vaan kehällinen… Ja tässä sekametelikeitossa suuremman selkeyden puutteessa kaikkia niitä toimijoita, joita sitoo kirkkolaki ja jotka näin ollen voivat vedota perustuslain suomaan opilliseen autonomiaan, koskee Suomen lain ja siihen rinnastettavien säädösten kuten ennakko-oikeuden päätökset siitä, kuinka tätä asiaa lain mukaan tulkitaan. Muita kuin evankelis-luterilaista ja ortodoksista kirkkoa ja niiden yhteydessä toimivia yksityisoikeudellisia yhdistyksiä ja rekisteröityjä uskonnollisia yhteisöjä, jotka tunnustavat luterilaisen tai ortodoksisen kirkon virallista oppia, kirkkolain opillista autonomiaa koskevat pykälät eivät koske lainkaan.\nVäännän hiukan vielä rautalankaa, että uskonnollinen yhteisö joko “kuuluu kirkkoon” ja on kirkkolain oppia koskevien säännösten piirissä, tai sitten ei ole. Edellisessä tapauksessa sitä luonnollisesti sitovat ne ratkaisut, joita kirkon ja maallisen vallan säätämien lakien soveltamisesta on annettu. Jälkimmäisessä tapauksessa eivät sido tuomioistuinten ratkaisut, mutta ei ole kirkkolain suomaa opillista autonomiaakaan, vaan sitä toimitaan silloin kuin mikä muu yhteisö tahansa uskonnonvapauden turvin ja kaikkien rikos- ym. lakien velvoittamana. Ei voi syödä kakkua ja säilyttää se.\nPiispainkokouksen mietinnössä sanotaan, että kirkko pitää avioliittoa miehen ja naisen välisenä. Ei ole mielestäni kohtuutonta odottaa, että jokainen kirkon työntekijä kertoisi kirkon kannan siten kuin se on. Ja toisaalta kirkon jäsenillä, myös työntekijöillä, lienee oikeus tehdä aloitteita kirkolliskokoukselle kirkon opetuksen muuttamisesta niin tämän kuin minkä tahansa muunkin asian kohdalla.\nSen sijaan sanamuoto oma parisuhde ei ole kirkon opetuksen mukainen on mielestäni provosoivasti valittu ja käytännön elämässä en usko kenenkään työnantajan edustajan olevan niin mauton, että tuollaista vaatisi. Piispainkokouksen mietinnössä todetaan, että kirkossa tulee kunnioittaa ihmisten oikeutta elää omantuntonsa mukaisesti rekisteröidyssä parisuhteessa. Se tarkoittaa mielestäni jotain muuta kuin sitä, että pyrittäisiin etsimään parisuhteelle mahdollisimman vähättelevä ja paheksuva määritelmä.\nHyvä hyvä huomio Jusi, pitää olla tarkkana mitä kirjoita ettei tule väärin ymmärryksiä.\nEn siis tarkoittanut että henkilöä velvoitettaisiin käyttämään erityisesti omaa parisuhdettaan oppiesimerkkinä kirkon opetuksen vastaisesta parisuhteesta.\nSellainen työnjohdollinen ohje olisi paitsi mauton, myös selkeästi työpaikkahäirinnän piiriin kuuluvaa.\nPiispainkokouksen mietinnön 2010 perusteella kirkossamme voidaan katsoa esiintyvän monioppisuuta suhtautumisessa samaa sukupuolta olevien välisiin suhteisiin.\nKirkon avioliittokäsityksen suhteen näin ei ole. Kirkkomme voimassaoleva oppi avioliitosta on selkeä ja poikkeaa tiedostetusti Ruotsin ja Tanskan kirkkojen omaksumasta avioliitto-opista.\nAvioeroista kirkkomme katekismus opettaa seuraavasti:\n“Avioliiton rikkominen haavoittaa syvimpiä ihmissuhteita ja horjuttaa elämän perusrakennetta. Puolisoiden keskinäinen anteeksiantamus ja tahto sitoutua toisiinsa saattavat kuitenkin auttaa vaikeastakin umpikujasta. Avioliiton lopullinen särkyminen voi johtaa avioeroon.\nPäätös uudelleen avioitumisesta on vastuullinen ja vakava. Sen tuominen Jumalan ja ihmisten eteen ei kysy vain tahtoa sitoutua vaan myös armoa ja anteeksiantamusta.”\nKatekismuksen mukaan Jumalan luoman seksuaalisuuden tarkoitus on palvella miehen ja naisen välisen suhteen syntymistä ja säilymistä. Armon ja anteeksiantamuksen myötä tämä lupaus voi täyttyä myös särkyneen avioliiton sijaan syntyneessä uudessa avioliitossa.\nOn aiheellista pohtia, mitä lupauksia kirkolle on annettavissa niille, joiden oma seksuaalisuus ei toteudu katekismuksen opettamalla Jumalan tarkoittamalla tavalla, vaan suuntautuu vaikkapa samaan sukupuolelleen.\nOn yksi lupaus ylitse muiden, Jeesuksen Kristuksen armo, jonka hän lunasti meille ristiin naulittuna. Armo, jonka me saamme kaikki uskossa vastaanottaa ihan sellaisena syntisenä kuin olemme.\nTämän armon suhteen kirkkomme ei ole monioppinen. Armo kuuluu kaikille jotka uskovat.\nMinun on kovasti vaikea nähdä, että kirkossa koskaan annettaisiin sellaista työnjohdollista ohjetta, jossa työntekijöiden käskettäisiin viestittämään, ettei kahden samaa sukupuolta olevan henkilön parisuhde ole kirkon opetuksen mukainen.\nTuollaisen käskyn antaminen olisi ristiriidassa piispainkokouksen mietinnön kanssa, jossa edellytetään kunnioittamaan jokaisen oikeutta elää homosuhteessa ja kielletään sen perusteella leimaaminen ja eristäminen.\nMinusta tuollaisen “ette elä meidän opin mukaisessa suhteessa” -viestin antaminen olisi tarpeetonta ilkeilyä ja sellaiselle sanomalle on vaikea kuvitella toisen ihmisen toimintaa kunnioittavaa ja häntä arvostavaa motiivia.\nKysymys kuuluu jälleen: Miksi toiselle ihmiselle tuolla tavalla haluttaisiin sanoa? Mitä sillä halutaan kommunikoida? Halveksuntaa?\nTuo ohje annetaan vähintäänkin implisiittisesti kaikille jotka antavat rippikouluopetusta Suomen ev.lut. kirkon kasteopetuksen mukaisesti.\nKun ihanteeksi asetetaan yhden miehen ja yhden naisen välinen avioliitto, ei sille ole mitään rinnakaista vaihtoehtoa. Muut vaihtoehdot ovat silloin vähemmän ihanteiden mukaisia.\nEn ymmärrä, miksi tällaisesta asiasta keskustellaan. Eihän eduskunta ole hyväksynyt kahden samansukupuolisen liittoa avioliitoksi. Miksi kirkon pitäisi ottaa asiaan jotain kantaa, kun yhteiskuntakaan ei ota?\nOnhan asia ajankohtainen. Piakkoin eduskunnassa.\nEiks kirkon tule ottaa kantaa, jos kysytään? Onko kysytty?\nBlogissa ei varsinaisesti käsitellä lakiehdotusta tasa-arvoisesta avioliitosta vaan sitä, mitä kirkolliskokous ja piispainkokous ovat lausuneet rekisteröidystä parisuhteesta ja siinä elävien mahdollisuudesta toimia kirkon viroissa ja (luottamus)tehtävissä.\nKirkolla on jo asiasta kanta, ei sen enää tarvitse ottaa asiasta uutta kantaa.\nNiin, ja mikäs se kirkko taas olikaan? Kirkko ei taida tässäkään asiassa olla viejä, vaan se joka vikisee vasta sitten kun on myöhäistä.\nNähdäkseni myös eduskunnan lakialoitteen käsittelyn osalta on selkeä tiedostaa, että Suomen ev.lut. kirkolla on asiasta kohtalaisen staattinen kanta, joka ei ole muutettavissa yhtä helposti kuin Ruotsissa ja Tanskassa.\nVahva muutospainetta kirkolle ei tule. Vuosittain solmittujen samaa sukupuolta olevien liittojen määrä on vähäinen verrattuna niihin avioliitoihin, jotka vuosittain vihitään kirkollisesti.\nTästä syystä kirkon vihkioikeutta ei jatkossakaan ratkaista sillä perusteella, vihkiikö kirkko myös samaa sukupuolta olevia pareja vai ei.\nErikoisjärjestelyt, kuten ruotsalaisessa laivassa järjestettävät vihkiseremoniat, jäänevät nekin marginaali-ilmiöksi. Suomen maaperällä myös ruotsalaisten pappien on noudatettava suomalaista kirkkojärjestystä.\nMinkähänlaisiksi sanoiksi se Ruotsin kirkon kanta mahtaa olla sorvattu? Onko Raamatusta (ja tunnustuskirjoista) löydetty “sopivat” perusteet, vai onko turvauduttu vain Ajan Hengen opastukseen (tai vaatimukseen)?\nKirkolla ei ole painetta muuttaa käsitystään avioliitosta ja jos lakialoite ensi keväänä hyväksyttäisiin, en oleta kirkon aloittavan samaa sukupuolta olevien parien vihkimistä.\nKirkon avioliittokäsitys muuttuu siinä vaiheessa kun kirkolliskokouksessa istuvat ihmiset ovat valmiita hyväksymään samaa sukupuolta olevien avioliitot. Olettaisin sen tapahtuvan noin 20-25 vuoden kuluttua olettaen, että kirkko on silloin edelleen relevantti yhteiskunnallinen toimija.\nArvelisin, että yhteiskunnallisina toimijana relevantteja kirkkoja on 25 vuoden kuluttua enemmän kuin kaksi, joiden yhteenlaskettu jäsenmäärä olisi edelleen yli puolet väestöstä.\nEn pitäisi mahdottomana että niistä jokin tuolloin vihkisi Ruotsin kirkon tavoin myös samaa sukupuolta olevia pareja. Ei välttämättä kuitenkaan kirkoista jäsenmäärältään suurin.\nArvio perustuu siihen, että kirkon jäsenmäärä laskee lähivuosina selvästi ja kirkkoon heikosti sitoutuneet jättävät kirkon herkemmin kuin kirkkoon vahvasti sitoutuneet jotka “uskovat kuten kirkko opettaa”.\nJälkimmäisessä ryhmässä myös sitoutuminen kirkon avioliittokäsitykseen on vahvempaa. Arvelisin myös että samansukupuolisen liiton kirkollista vihkimistä haluavat eivät malta odottaa tuota 25 vuotta, vaan sateenkaari pareille kehittyy jokin muu ratkaisu. Tällöin suurimmaksi kirkoksi jäisi se kirkoista, joka nykyiseen tapaan vihkii pappisvirkaan sekä miehiä että naisia ja joka on pitäytynyt kirkon nykyisessä avioliittokäsityksessä.\nBlogin aihepiiriin kiinteästi liittyvä uutinen seurakuntalainen.fi sivustolla:\n“Suomen teologisen instituutin pääsihteeri Ville Auvinen katsoo, että lähetysjärjestöillä on oikeus olla palkkaamatta rekisteröidyssä parisuhteessa eläviä työntekijöitä. Auvinen kertoi asiasta Radio Dein Viikon debatissa keskiviikkona. Hän perustaa näkemyksensä EU:n työsyrjintädirektiiviin, joka sisältyy hallituksen yhdenvertaisuuslaista antamaan esitykseen.”\nVille Auvinen näyttää ymmärtäneen asian väärin. Asiassa toimitaan kansallisen lainsäädännön pohjalta. Direktiivi määrittelee raamin ja välimmäisvelvoitteet, jotka tuodaan kansalliseen lainsäädäntöön.\nAuvinen pitää syrjinnästä puhumista leimaavana ja epäsuotavana. Kuitenkin samaan aikaan Auvinen selittää, että hänen mielestään järjestöillä on oikeus poiketa lain syrjintäsäännöksistä.\nMyös kirkon päätökset Auvinen näyttää tulkitsevan virhellisesti tavalla, jota tässä keskustelussa on ruodittu pitkällisesti.\nOhjelmassa oli paljon muutakin, mikä ansaitsisi kommentointia, mutta olkoon toistaiseksi.\nVille Auvinen näyttää ymmärtäneen asian väärin. Asiassa toimitaan kansallisen lainsäädännön pohjalta. Direktiivi määrittelee raamin ja vähimmäisvelvoitteet, jotka tuodaan kansalliseen lainsäädäntöön.\nMielestäni tämä uutinen kuvastaa hyvin sitä, että Suomen teologisen instituutin pääsihteeri ei prameasta tittelistään huolimatta ole mikään työlainsäädännön asiantuntija. Tämä osoittaa hyvin, kuinka hataralla pohjalla uskonnollisissa yhteisöissä mennään lakiosaamisen osalta.\nToinen esimerkki oli Lähetysseuran vuosikokous (vai mikä se nyt oli) jossa väenväkisin piti päästä äänestämään homoparien lähetyskieltoon asettamisesta vaikka Tampereen piispa Repo ja kirkon lakimies kertoi kokousväelle etukäteen, että äänestys on aivan turha, koska päätös olisi lainvastainen eikä Lähetysseuran hallitus voisi sitä toteuttaa.\nHarmi, että vähenevät vero- ja tukirahat eivät mahdollista sitä, että nämä yhteistöt voisivat palkata itselleen työlainsäädännöstä perillä olevia asiantuntijoita.\nSitä pitäisi varmaankin pohtia ihan oman otsikkonsa alla, miten lainsäädäntö mahdollistaa formalisoidussa vakaumuksessa pitäytymisen työnantajalle, silloin kun se poikkeaa yleisestä mielipiteestä ja lainsäätäjän tarkoituksesta.\nTässä siis lähtökohtana se, että työnantajalla instituutiona ylipäätään voi olla lainsäätäjän tarkoittamasta tavoitteesta poikkeava vakaumus..\nNyrkkisääntönä sitä blogia odotellessa toteaisin, että yleisessä tapauksessa:\n(1) työnantajalla on täysi oikeus poiketa yleisestä mielipiteestä, joskin se saattaa olla liiketoiminnallisesti typerää, jos työantaja myy palveluita tai tavaroita suurelle yleisölle.\n(2) työnantajalla ei ole milloinkaan mahdollisuutta poiketa lainsäätäjän tarkoituksesta silloin kun tarkoitus on kirjattu lakiin, koska laki on vahvempi oikeusnormi kuin asenne, mielipide tai vakaumus.\nItseasiassa lain käyttäjän tulee lukea tarvittaessa myös lain perusteluosa. esimerkiksi: Parisuhdelain perustelut löytyy täältä.\nJuu, tarkoitin Jukka sitä, että vasta lakipykälän olemassaolo antaa oikeutuksen mennä perusteluosasta katsomaan mitä sillä pykälällä on haluttu sanoa.\nJokatapauksessa tarkoitukseni oli muotoilla nyrkkisääntö siten, että yleinen mielipide ei sido työnantajaa juridisesti mutta lainsäädäntö sitoo.\nParisuhdelain perusteluista ilmenee mm. ettei lainsäätäjä ole tarkoittanut sukupuolineutraalia perheoikeutta, vaan mahdollistaa samansukupuolisten suhteiden perheoikeudellinen tunnustaminen. Seikat jotka määräytyvät kumppanin sukupuolen perusteella eivät sellaisenaan koske samansukupuolisia pareja.\nKäytännön merkitykset varsinaisen perheoikeuden ulkopuolella jäävät vähäisiksi.\nEsimerkiksi yhdistyksen jäsenyyden sitominen sukupuoleen on edelleen mahdollista vaikka sellaiset sääntömääräykset ovat vähentyneet. Sikäli kun sellaista edelleen esiintyy, niin miesjäsenen miespuolinen puoliso ei edelleenkään ole “vaimo” eikä naisjäsenen naispuolinen puoliso “aviomies”. Yhdistyksen ei ole pakko muuttaa sääntöjään siten että puolisojaoston jäseneksi otettaisiin myös rekisteröidyn parisuhteen kumppanit.\nSitä vastoin jos yhdistyksen varsinaisena jäsenenä voi olla joko mies tai nainen ja myös puolisojäsen voi olla mies tai nainen, voi samansukupuolisten parien sivuuttamien olla hankalaa.\nEn ole ihan varma ymmärsinkö kirjoituksesi oikein. Mä en hahmota, mikä ero on sukupuolineutraalilla perheoikeudella ja samansukupuolisten suhteiden perheoikeudellisella tunnustamisella.\nNiin sanotun tasa-arvoisen tai sukupuolineutraalin avioliittolain tarkoitus ei ole muuttaa ihmisten sukupuolta eikä myöskään korvata kulttuuriimme kuuluvia tiettyyn sukupuoleen kuuluvia ilmaisuja. Kutsun puolisoani ‘miehekseni’ tai ‘aviomiehekseni’ ja tältä osin lakimuutos ei tee hänestä ‘vaimoani’.\nSuomalaisessa lainsäädännössä ja viranomaistoiminnassa puolisosta käytettävä virallinen nimi olisi homoparien kohdalla “rekisteröidyn parisuhteen toinen osapuoli”. Käytännössä kukaan ei tuollaista nimihirviötä kuitenkaan käytä, eivät edes viranomaiset. Esimerkiksi verohallinto puhuu lomakkeissaan puolisosta riippumatta tämän sukupuolesta ja siitä, onko kyse avioliitosta vai rekisteröidystä parisuhteesta.\nMitä sitten tulee näihin sukupuoli- tai puolisojärjestöihin, joihin viittasit, väittäisin että jos he suhtautuvat homoihin ylipäätänsä kuten kehen tahansa ihmiseen, nuo kysymykset saadaan aina ratkaistua. Jos järjestöllä on puolestaan homontorjunta-asenne päällä, nenä on solmussa oli järjestön säännöt ja lainsäädäntö sitten millaisia hyvänsä.\nMielestäni tällaisia “saako homoparin puoliso tulla leikkimään hiekkalaatikolle” -kysymyksiä ratkaistaan aniharvoin lakipykäliä tuijottamalla vaan yhteisön kyky hyväksyä ihmisten erilaisuus on kaiken lähtökohta. Jos se löytyy, laki ja omat säännöt eivät ole koskaan este.\nTästä viimeisestä olen kanssasi Jusu kutakuinkin samaa mieltä. Parisuhdelaki ei muuta yhteiskuntaa sukupuolineutraaliksi, eikä se ollut lainsäätäjän tarkoitus.\nMaskulismi – feminismi kysymysasettelu on yhteiskunnassa täysin erillinen eikä riipu suoraan henkilön seksuaalisesta suuntautumisesta\nAjattelen siten, että maskuliinisuus tai feminiinisyys eivät ylipäätään ole lainsäädäntöön liittyviä asioita vaan omassa kielenkäytössäni miellän ne kulttuurisidonnaisiksi ja melko subjektiivisiksi tavoiksi arvioida kuinka miehinen tai naisellinen joku henkilö on.\nLainsäädäntö ei siis määrittele sitä kuinka maskuliinen miehen tulee olla eikä miehen maskuliinisuuden määrä vaikuta hänen laista seuraaviin oikeuksiinsa tai velvollisuuksiinsa. Ja sama tietysti naisen naisellisuuden osalta.\nNäen kysymyksen maskuliinisuudesta ja feminiinisyydestä siten, että joissain yhteisöissä saattaa olla voimakkaita odotuksia sille, että yksilön tulisi käyttäytyä jonkin maskuliinisuus-feminiinisyys asteikolta löytyvän stereotypian mukaisesti.\nMyös minä pidän maskuliinisuutta/feminiinisyyttä erillisenä asiana seksuaaliseen suuntautumiseen. Pohdin, että jonkinasteinen korrelaatio asiasta saattaa löytyä, mutta sen voimakkuudesta en ole varma. Myös mediaa voi hieman syyllistää siitä, että se tyypillisesti esittää homohahmot kovin stereotypisinä, mikä osaltaan ruokkii sitä ajatusta, että homomiehet olisivat naisellisia ja lesbot miehekkäitä.\nMaskulismisssa ei ole kuitenkaan kyse mainitsemastasi asiasta, vaan miesten oikeudesta halutessaan toimia miehisesti vaikka se joidenkin mielestä olisi stereotypia.\nSamoin maskulismin tavoitteisiin kuuluu miessukupuoleen liittyvien oikeuksien ajamista, kuten mm. isän oikeudet lapsen huoltajuuskysymyksissä.\n‘Miesten oikeus toimia halutessaan miehisesti‘ on mielenkiintoinen termi. Minulle ei ole tullut mieleenkään, että tämä oikeus olisi jotenkin vaakalaudalla tai että sitä olisi kyseenalaistettu. Kun puhun stereotypiasta, tarkoitan sillä juuri päinvastaista eli sitä, että jotakuta painostettaisiin käyttäytymään eri tavalla kuin hän luontaisesti käyttäytyy tai haluaa käyttäytyä.\nMinä ole hyvinkin sitä mieltä, että jokaisella ihmisellä on oikeus olla juuri niin maskuliininen tai feminiininen kuin haluaa. Lähtökohtaisesti en myöskään vastusta miessukupuoleen liittyvien oikeuksien ajamista.\nAsia liityy laajasti ottaen otsikon aiheeseen siten, että sukupuolisuus vaikuttaa pariskuntainstituution dynamiikkaan myös ulospäin suhteessa muuhun yhteisöön.\nHerätysliikkeeet ja lähetysjärjestöt sitouttavat usein myös varsinaisen toimijan kumppanin toimintansa piiriin. Toki tämä on kumppanille vapaaehtoista.\nVille Auvisen ja Sari Roman-Lagerspetzin depattiin vielä sellainen kommentti, että he vaikuttavat puhuvan keskenään eri asiasta. Auvinen puhuu sitoutumisesta eetokseen, eli siihen että homoseksuaalisuuden toteuttaminen on syntiä ja sellaisesta tulee pidättäytyä. Tämä ei kuitenkaan tarkoita etteikö eetokseen sitoutunutta homoseksuaalia tarvitsisi palkata.\nRoman-Lagerspetz on oikeassa sikäli ettei seksuaalinen suuntautuminen ole eetos. Hän kuitenkin sivuuttaa seikan että kanta seksuaalisen suuntautumisen toteuttamiseen on eetos.\nSikäli kun parisuhteessa elämisen katsotaan rikkovat kyseistä eetosta, kyse ei ole syrjinnästä pelkästään sukupuolisen suuntautumisen perusteella, vaan tulkinnasta kyseisen eetoksen suhteen.\nOlipa uskonnollisella yhteisöllä millainen tahansa eetos samaa sukupuolta olevien parisuhteista, Suomessa lainsäädäntö lähtee siitä, että tällaista eetosta ei voi käyttää rektytoinnin kriteerinä eikä työnantaja voi lähteä tällaista eetosta vaatimaan keneltäkään työntekijältä.\nTässä mielessä Ville Auvisen näkemys on yksiselitteisesti väärä. Hän ei hallitse tältä osin Suomen lainsäädäntöä vaan lähtee tekemään hyvin yleismalkaisista EU direktiiveistä omia mutu-tulkintojaan.\nKuten tässä keskustelussa on aiemmin mainittu, Suomen lainsäädännössä ei ole tapana asettaa sanktioita siitä, että ihmiset ryhtyvät laissa määriteltyihin laillisiin instituutioihin kuten rekisteröityyn parisuhteeseen. Oikeuslaitos on katsonut tuomioissaan, että Ville Auvisen mainitsemaa oikeutta ei ole ilman lakiin kirjattu nimenomaista poikkeusta.\nEn muista nähneeni laissa erillistä eksplisiittistä mainintaa siitä, että lähetysjärjestöillä on oikeus olla palkkaamatta parisuhteensa rekisteröineitä. Ilman tällaista säädöstä lähetysjärjestöjä koskee samat ennakkopäätökset kuin mitä oikeuslaiton on tehnyt evankelis-luterilaisen kirkon osalta.\nNiin hauska kuin tuo viimeisen rivin typo ‘oikeuslaiton’ onkin, ehkä parempi silti korjata se ‘oikeuslaitokseksi’… 🙂\nAntiikin aikana tiedettiin hyvin yleisesti mihin Homous, Insesti jne. johtaa, mistä nyt keskustellaan hyvin vakavasti, tietyissä piireissä. http://jojalonen.puheenvuoro.uusisuomi.fi/112647-vihre%C3%A4n-rakkauden-lajit\nRoomankatolisessahan tätä esiintyy, siis lesboutta ja homoutta, onhan meillä hyvät esikuvat.\nEnnen Jeesusta ja Moosesta tiedettiin myös homoudesta ja sitä pidettiin moraalittomana. Mitä sanoo “kuolleitten kirja” asiasta,\nMinä Usekh-nemmt, joka tulee Anusta; en ole tehnyt syntiä. Minä Hept-khet, joka tulee Kher-ahasta; en ole syyllistynyt väkivaltaiseen ryöstöön. Minä Fenti, joka tulee Khemenusta; en ole varastanut. Minä Am-khaibit, joka tulee Qernetistä; en ole surmannut miehiä enkä naisia. Minä Neha-her, joka tulee Rastasta; en ole varastanut viljaa. Minä Ruruti, joka tulee taivaasta; en ole kähveltänyt uhreja itselleni. Minä Arfi-em-khet, joka tulee Suatista; en ole varastanut jumalan omaisuutta…. – en ole nuuskinut asioita, – en ole lausunut valheita, – en ole kiroillut, – en ole ollut petollinen mies – en ole herjannut ketään, – en ole ollut vihainen ilman oikeutettua syytä, – en ole maannut miehen kanssa, – en ole vietellyt kenenkään vaimoa, – en ole aiheuttanut kenellekään itkua, – en olen saastuttanut itseäni, – en ole syönyt sydäntä, – en ole rikkonut mitään lakeja, – en ole ollut julmistunut, – en ole sulkenut korviani totuudelta, -en ole pilkannut jumalaa, – en ole synnyttänyt kiistaa, – en ole pysähdyttänyt veden kulkua, – en ole harrastanut noituutta kuningasta kohtaan, – en ole koskaan korottanut ääntäni, – en ole käyttäytynyt härskisti, – en ole näpistellyt lapsen ruokaa enkä halveksinut kaupunkini jumalaa, – en ole tappanut jumalalle kuuluvaa karjaa, – en ole varastanut jumalten leipää, – en ole ollut salakuuntelija, – en ole terrorisoinut ketään.\nOlen kokolailla varma, että en ole varastanut jumalan omaisuutta enkä harrastanut noituutta kuningasta kohtaan. Monta muuta asiaa tuolta listalta löytyy, jotka laittavat vähän miettimään.\nEhkä saamme seuraavaksi Jukka Kivimäeltä blogikirjoituksen, jossa analysoidaan velvoittaako kirkon oppi lähetysjärjestöjä rektytoimaan henkilöitä, jotka ovat saastuttaneet itseään, syöneet sydäntä tai rikkoneet jotain lakia (kuten ajaneet ylinopeutta)\nEn kuitenkaan oleta, että satamäärin kirkon työntekijöitä ja muuta seurakuntaa lähettää kirjettä, jossa vaaditaan runkkareiden irtisanomista Lähestysseurasta. Kristityillä kun tuntuu olevan tapana uhrata nämä “erityissyntiset” jotta muut synnit voidaan jättää rauhaan.\nHakijan pitää sitoutua työyhteisön sääntöihin ja arvoihin. Tämä pätee yritysmaailmassakin, miksei myös kirkossa. Kristityillä, vaan on tapana pitäytyä arvoissaan ja säännöissä. Mutta toki ymmärrän, kun kasvatuksellisessa Liberialismissa ja Arvovapaassa postmodernismissa elävät, haluaa poistaa kirkosta “syntikäsityksen”. Kristityn pitää rakastaa syntistä, muttei rakastaa syntiä ja tuon jälkimmäisen haluatte kirkonkirjoista ja yleiskristillisestä raamatusta pois.\nOnko teillä sitä “lähimmäisen rakkautta”, kun eksytätte ja valehtelette kristityille, jotka vedätte mukaan tuomioon. Sopii kysyä, näin välihuomautksena.\nRisto, työyhteisö ei voi Suomen lain mukaan asettaa sääntöjä siihen, mitä työntekijät vapaa-ajallaan makuuhuoneessaan tekevät. Meillä yritysmaailmassa tämä on ihan itsestäänselvyys.\nSeurakuntamme eivät taida yhteisöinä olla kovinkaan otollisia noille Vinon hankkeille, vaikka seurakuntalaisten keskuudessa sellaista aktiivisuutta on toki havaittu ja asioita julkisuudessa pyöritetty.\nHuomasin Googlesta, että tämä kirjoittaja Kivimäki liittyy Suomen Raamattuopistoon, joka on eräs niistä kymmenistä pikkuryhmittymistä kirkossamme ja yrittää kai olla jonkinlainen välittäjä erilaisten suuntien välillä liittyen sukupuolisasioihin. Eikö Jukka sinullekaan pieni kirkkomme yksinään riitä? Mihin näitä eri opistoja ja “suuntia” tarvitaan seurakuntien jäsenmäärän supistuessa?\nOlen tosiaan mukana Suomen Raamattuopiston toiminnassa.\nTietänet varmasti että Suomen Raamattuopisto tekee aktiivisesti yhteistyötä maamme eri seurakuntien kanssa. Ellet tiennyt, niin kannataisi ottaa selvää enenkuin arvostelee toimintaa.\nYli puolet maamme seurakunnista on sellaisia, joiden kanssa SRO on aktiivisti yhteydessä vuosittain. Niidenkin paikkaliseurakuntein kanssa, joihiden kanssa ei tällä hetkellä ole yhteistoimintaa, halutaan sellaista kehittää.


Luovutettu munasoluhoito, vol. 2 | sivu 589 | Keskustelu | Kaksplus\nSivu 589 / 595 < Edellinen 1 ← 587 588 589 590 591 → 595 Seuraava >\nVoihan teidankin poikanne verrata itseaan geeneissa isaansa. Kylla se on varmaan pojalle tarkeampaa lopulta kuin aidin geenit, vaikka aiti muuten tarkea onkin. Taitaa muuten olla todella harvinaista, etta pojalla menisi aitiinsa valit ihan poikki. Yleensa siina isasuhteessa saattaa nakya ongelmia. Aitisuhde on emotionaalinen.\nEn ole lukenut Ovumian psykologin kirjoitusta enka ehka viitsikaan, jos siita tulee huonolle tuulelle. Ihme juttu, jos laittaa nettiin klinikan asiakkaita potentiaalisesti alienoivia teksteja. Ihminen sekin vain on, ei sielta mitaan Jumalan sanaa tule, eika tartte hanen tekstiaan niin sanotusti ‘ottaa omakseen’ ja sydamelleen, jos on hyodyton teksti.\nVitsi muuten on, etta oma isani pitaa minua ihan aitini kaltaisena, vaikka minusta minussa on vaikka mita isani ominaisuuksia - tiettya isalle ominaista “miehekasta rationaalisuutta” ei taida kuitenkaan olla, vaan tama aitini tunteellisuus. Niin ei taida olla kauhean yksiselitteista, mita edes naemme itsessamme, lapsissamme tai vanhemmissamme.\nOlen ollut taustalla ja kerännyt voimia. Henkisesti ollut rankkaa tämän keskenmenon jälkeen, kävin aika syvissä vesissä. Tietysti myös se, että ollaan taas samassa lähtöpisteessä kuin vuosi sitten kolahti kovaa. Jos antaa ajatukselle vallan, se vyöryy päälle ahdistavana pilvenä... Olen onneksi saanut työstettyä asiaa ja yritän nyt ajatella positiivisesti tulevaan ja uskon, että meillekin se vauva tulee syliin saakka. Vuosi 2020 on meidän aika. Tein uuden vauva-aarrekartankin ❤


Rakentamisen kasvu jatkui - Vuosikatsaus 2018 | Are\nRakentamisen kasvu jatkui\nAsiakastarpeet ohjaavat strategista kehitystämme\nOptimoimme palvelut kiinteistön elinkaarelle\nVastuullisuutta on tehdä asiat kerralla oikein\nEsimiestyön kehittäminen lisäsi työtyytyväisyyttä\nPuhumme liiketoimintasi kieltä\nVastuullinen talotekniikka-alan suunnannäyttäjäAsiakastarpeet ohjaavat strategista kehitystämme\nRAKENTAMISEN KASVU jatkui Suomessa vuonna 2018. Talouden hyvä vire tuki edelleen uudisrakentamista, myös korjausrakentaminen jatkoi kasvuaan. Kasvussa korostuivat pääkaupunkiseutu ja muut kasvukeskukset. Rakentamisen kasvu näkyi myös talotekniikan urakoinnissa, joka kuitenkin on jälkisuhdanteista suhteessa rakentamiseen. Ylläpito- ja huoltopalveluiden markkina pysyi vakaana.\n► Kuuntele myös LVI-TU:n puheenjohtaja Heikki Pesun ja toimitusjohtaja Jari Syrjälän keskustelu alan suhdanteista, tuloksentekokyvystä ja näkymistä.\nSuomen lisäksi palvelemme asiakkaitamme Venäjällä, Pietarissa. Laajenimme tilikauden päättymisen jälkeen Ruotsiin ostamalla Göteborgin alueen johtavan putkiurakointi- ja huoltoyritys Kungälvs Rörläggerin. Kungälvs Rörläggerin toimintaan kuuluu vahvan putkiosaamisen lisäksi Göteborgin alueella toimiva noin 20 henkilöä työllistävä sähköurakointi ja -huoltoliike Inter El AB. Yhtiö työllistää 240 talotekniikan ammattilaista ja sen vuoden 2018 liikevaihto oli 46 miljoonaa euroa. Yritysosto on ensimmäinen askel kohti tavoitettamme tarjota asiakkaillemme myös Ruotsissa kaikki talotekniset palvelut kiinteistön koko elinkaarelle.\nTilauskantamme kasvoi 10 prosenttia edellisvuodesta. Kaudella solmittiin useita merkittäviä talotekniikkaurakoinnin sopimuksia. Vuoden 2018 liikevaihto oli 397 miljoonaa euroa, josta 56 % tuli kiinteistöpalveluista ja 44 % talotekniikkaurakoinnista. Konsernin kannattavuus heikkeni edellisestä tilikaudesta, ja käyttökate oli 14 miljoonaa euroa.\n© ARE 2019


Hentai free seuraa netistä ilmaiseksi / Sex dildo\n20.06.2017 Ranta Anne-Mari\nnetin maksuttomat sivustot, jotka tarjoavat nettisivuun upotettua streamia korkeammalla bittivirralla. Toki kasinobonukset ovat eri asia ja ne vaativat aina talletuksen. Lue lisä, live stream - urheilua suorana netissä admin maaliskuu 5, 2018, robert Helenius Yury Bykhautsou live stream.3 klo.00: Katso Robert Heleniuksen ja Yury Bukhautsoun jännittävä kohtaaminen lauantaina.\nEnglannin Valioliiga kausi Mobil 1 The Grid 7 Ohjelmasarja tarjoaa parhaita paloja sekä ennennäkemätöntä materiaalia maailman kovimmista moottoriurheilusarjoista, kuten F1, Nascar sekä WEC. Tätä mahtavaa vetoraamattua et voi saada mistän muualta kuin Unibetilta! Tänän klo.00 The Ultimate Fighter 11 The Ultimate Fighter on jännittävä makasiiniohjelma joka seuraa UFC maailmaa. Harvat kasinot ovat ja nämä ovat EU/ETA alueen laatukasinoita.\nTalletusta ei vaadita, joten riski on ainakin pyöreä nolla: Talletusta EI vaadita. Fifa Football Show, jakso 18 tänän klo.50, uFC Unleashed. Huhti 2018, klo.11 asennot kuvina eroottisia valokuvia nascar America kuinka tyydyttää mies ilmainen seksilelu 25 Makasiiniohjelma Pohjois-Amerikan suosituimmasta moottoriurheilulajista. Jorma Vuoksenmaan uusi opas vedonlyöntiin on jokaisen pelimiehen pakkohankinta! Bahrain GP 2014 ilmaiseksi netistä, formuloita ilmaiseksi netistä, ilmaiset f1 lähetykset koko kauden ajan. Geordie Shore, brittiversio amerikkalaisesta Jersey Shore -ohjelmasta, Inside Makwan Amirkhani, kausi 2 - Jakso 1, amirkhani kokee ensimmäisen UFC-tappionsa Lontoossa. Suomalaisten suosikkinyrkki lähtee lyömän takuulla kovaa. F1 lähetykset näytetän Suomen televisiolähetyksinä suorana vain maksullisella MTV3 MAX kanavalla. Inside Makwan Amirkhani 2, inside Makwan Amirkhani toinen tuotantokausi. Lue lisä, champions Hockey League - Jäkiekon mestarian hentai free seuraa netistä ilmaiseksi liiga admin marraskuu 6, 2017, jYP Tappara CHL stream.10 Katso suora lähetys! Jatka katselua siitä mihin jäit aloita bussissa ja katso loppuun vaikka kotona. Lue ohjeemme ja katso suomalaisjoukkueen pudotuspeli ottelu. Iralla ja Jonilla on vaikeuksia saada Vanessa nukkumaan. Rojadirecta t, lista täydentyy myöhemmin.vinkkejä voit lähettä palautefoorumilla! Tässä ottelussa pelataan paikasta jäkiekon mestarien liigan puolivälierissä! Valitettavasti.4.2016 lähtien olemme joutuneet lopettamaan lähetysten linkkien kertomisen. Me kerromme ohjeet seksi vaatteet itsetyydytys vinkkejä miehille tällä sivulla siihen, miten näet Makwanin ottelun ilmaiseksi! . Tänän klo.50 Volvo Ocean Race 8 Kurkista kulisseihin ja seuraa miten seitsemän purjehduksen ammattilaisjoukkuetta valmistautuvat anime porn pics vasektomia hinta yhteen joukkueurheilun kovimmista koettelemuksista. Katso Amirkhani Knight stream UFC Fight Night 130 tapahtumassa. UFC Connected 4 UFC Connected on kuukausimakasiiniohjelma, jossa tarkastellaan vapaaotteluorganisaation ottelijoiden otteita sekä käydän läpi suurimpien UFC-iltojen tapahtumia. Satelliitilla näet formulat salaamattomana lähetyksenä saksalaisen RTL:n kanavalla, Astra.2E. Tänän klo.30, champions League. Siten tämä sivu kannattaa lukea kunnolla, Lue lisä, champions Hockey League - Jäkiekon mestarian liiga admin helmikuu 2, 2018. F1 vedonlyönti, pitkävetovihjeet: m, lisä rahaa vedonlyöntibonuksilla: Vedonlyöntibonukset, nämä eivät ole huijausta. In English, f1-ohjeet Suomeksi.4.2016 lähtien ovat F1-viikonloput ja lähetykset tauolla. Lue ohjeet ja näe suomalaisten välinen CHL-playoff ottelu tiistaina! Most of these free streams are in English, so most of you will be able to understand it all. Saksalainen RTL, saksankielisellä selostuksella.\nLue lisä, champions Hockey League - Jäkiekon mestarian liiga admin lokakuu 22, 2017, jYP Tappara CHL stream.10 Katso suora lähetys! Yllä olevista linkeistä näkyy todennäköisesti suurin osa kauden kilpailuista. . Eteläisimmässä Suomessa vaihtoehtona on myös, viron. Mikäli kuitenkin haluat kokeilla näitä ohjelmia, tässä formulalähetyksiä tekeviä kanavia joita saatat kyseisten ohjelmien valikoimista löytä: Wheels. Tänän klo.30, nHL, nHL Tonight.5. Mukana nähdän UFC:n historian suurimpia tähtiä sekä koetaan uudelleen MMA-promootion ikimuistoisimpia hetkiä.\nIlmainen nainti hyviä pornovideoita 607\nPrivate show helsinki kyrpä pillussa Valmentaja John Kavanagh kertoo mietteitän Makwanin tilanteesta. Lue lisä, kHL admin maaliskuu 22, 2018, tSKA Jokerit live stream.3 ilmaiseksi suorana netissä! Lue lisä, lue lisä, live stream - urheilua suorana netissä admin toukokuu 5, 2017, tatli ja Wahlström stream: Gatorade Fight Night live stream.5: Launtaina Turussa otellaan peräti kaksi titteliottelua: Edis Tatli Francesco Patera ja Eva Wahlström Mayra Alejandra Gomez. We provide streams from BBC and Skysports.\nGoottivaatteet paras thai hieronta 1000\nhentai free seuraa netistä ilmaiseksi 887\nDating sites gjennomganges pargas Beste nettsteder for one night stands pohjanmaa


VNS 3/2002 vp\nHALLINTOVALIOKUNNAN MIETINTÖ 10/2002 vp\nHaVM 10/2002 vp - VNS 3/2002 vp\nValtioneuvoston selonteko kansalaisten suoran osallistumisen kehittymisestä\nEduskunta on 9 päivänä huhtikuuta 2002 lähettänyt hallintovaliokuntaan valmistelevasti käsiteltäväksi valtioneuvoston selonteon kansalaisten suoran osallistumisen kehittymisestä (VNS 3/2002 vp).\nprojektijohtaja Ulla-Maija Laiho, neuvotteleva virkamies Toivo Pihlajaniemi ja ylitarkastaja Markku Mölläri, sisäasiainministeriö\nneuvotteleva virkamies Katju Holkeri, neuvotteleva virkamies Arja Terho ja ylitarkastaja Johanna Nurmi, valtiovarainministeriö\nlinjanjohtaja Hannu Kyröläinen, ulkoasianministeriö\nhallintojohtaja Kari Pitkänen, Opetushallitus\nkonsultti Johanna Osenius, Hallinnon kehittämiskeskus HAUS\ntutkija Christa Salovaara, Oikeuspoliittinen Tutkimuslaitos\nlakiasiainpäällikkö Kari Prättälä ja yksikön päällikkö Kaija Majoinen, Suomen Kuntaliitto\nnuorisotoimenjohtaja Lasse Siurala, Helsingin kaupungin nuorisoasiainkeskus\nprojektisuunnittelija Leena Nousiainen, Helsingin kaupungin opetusvirasto\nulkomaalaissihteeri Marja-Liisa Palosaari, Järvenpään kaupunki\nkunnanjohtaja Kari Ahokas, Kempeleen kunta\ntoimitusjohtaja Ilpo Koskikallio, Glocal Oy\ntiedotuspäällikkö Seppo Suominen, Eläkeliitto ry, edustaen valtakunnallisten eläkeläisjärjestöjen neuvottelukunta VENK:iä\npuheenjohtaja Jari Korkki, Politiikan toimittajat ry\nerityisasiantuntija Rainer Anttila, Suomen Liikunta ja Urheilu SLU ry\nprojektisihteeri Marko Latvanen, Suomen Nuorisoyhteistyö Allianssi ry\ntoiminnanjohtaja Kaarina Laine-Häikiö, Suomen Reumaliitto ry\nprofessori Vuokko Niiranen\nSosiaali- ja terveysjärjestöjen yhteistyöyhdistys YTY ry.\nSisäasiainministeriö asetti 27.2.1997 osallisuushankkeen toteuttamaan kuntalaissa ja hallitusohjelmassa asetettuja tavoitteita kuntalaisten osallistumis- ja vaikuttamismahdollisuuksien sekä hallinnon avoimuuden ja julkisuuden lisäämisestä.\nOsallistumismahdollisuuksien ja -muotojen arviointitarpeen taustalla on myös laajempi nykymuotoiseen kansanvaltaiseen hallinto- ja toimintajärjestelmään kohdistuva ongelma. Kansalaisten kiinnostus edustuksellista demokratiaa kohtaan on selvästi vähentynyt. Useat tutkimukset osoittavat kansalaisten vieraantumista poliittisista puolueista ja luottamuksen heikkenemistä julkisia instituutuoita, erityisesti kunnallista päätöksentekoa kohtaan. Äänestysinto on laskenut varsinkin kunnallisvaaleissa. Samanaikaisesti alueellistuminen, verkottuminen ja päätöksentekovallan siirtyminen kansalliselta kansainväliselle tasolle luovat uusia haasteita kansanvaltaisen järjestelmän kehittämiselle. Myös näistä syistä on löydettävä uusia tapoja demokratian toteuttamiseksi. Edustuksellisen järjestelmän rinnalle on tarpeen etsiä sitä täydentäviä suoran osallistumisen malleja.\nSelonteossa keskitytään tieto-osallisuuden, suunnitteluosallisuuden ja päätösosallisuuden piiriin kuuluviin osallisuuden muotoihin. Selonteossa käsitellään sellaista kansalaisten suoraa osallistumista, jonka tarkoitus on julkisen vallan ratkaisuihin vaikuttaminen. Selonteon painopiste on kunnallisessa toiminnassa, johon myös sen johtopäätökset ja ehdotukset suurimmalta osaltaan keskittyvät.\nOsallisuushankkeeseen liittyen on sen rinnalla toiminut valtionhallinnon osallisuustyöryhmä. Selonteko on valmisteltu näiden hankkeiden kokemusten pohjalta.\nSelonteko on valmisteltu pääasiassa sisäasianministeriön asettaman osallisuushankkeen kokemusten pohjalta. Selonteossa todetaan, että osallisuus on laaja-alaisempi käsite kuin osallistuminen. Osallistumiseen sisältyy ajatus kansalaisesta aktiivisena subjektina, joka haluaa, osaa ja saa toimia välittömänä vaikuttajana itselleen tärkeissä asioissa. Osallisuus ei sinänsä edellytä osallistumista, mutta osallisuus voi muuttua aktiiviseksi toiminnaksi ja vaikuttamiseksi, kun tähän ovat riittävät edellytykset olemassa.\nSelvyyden vuoksi valiokunta toteaa, että selonteossa käsitellään sellaista kansalaisten suoraa osallistumista, jonka tarkoituksena on julkisen vallan ratkaisuihin vaikuttaminen. Silloinkin kun selonteossa käytetään käsitettä osallisuus, vähintäänkin taustalla näyttää olevan ajatus kansalaisten aktiivisen osallistumisen ja vaikuttamisen edistämisestä tai osallistuvaksi kansalaiseksi kasvamisesta. Samaa ajattelutapaa on seurattu tässä mietinnössä. Kirjoitustavaltaan sisäasiainministeriössä valmisteltu selonteon kuntasektoria koskeva osuus ja valtiovarainministeriössä valmisteltu valtiota koskeva osuus poikkeavat jonkin verran toisistaan.\nSelonteon painopiste on kunnallisessa toiminnassa, johon myös sen johtopäätökset ja ehdotukset suurimmalta osaltaan keskittyvät. Erityistä huomiota kiinnitetään osallisuutta koskevan lainsäädännön tilan ja muutostarpeiden arviointiin sekä siihen, miten kuntahallinnossa on otettu käyttöön voimassa olevan lainsäädännön mukaisia toimintatapoja ja -mahdollisuuksia. Mietinnön kohdissa 2—5 on tarkasteltu erityisesti kunnallista toimintaa ja kohdassa 6 erityisesti valtionhallintoa.\nEnnen selonteon yksityiskohtaisempaa tarkastelua voidaan yleisesti todeta, että kansalaisten osallitusmis- ja vaikuttamismahdollisuuksia turvaava lainsäädäntö on varsin laaja ja kattava. Osallistumisen ja vaikuttamisen lähtökohdat on kirjattu perustuslakiin. Osallistumista kunnalliseen päätöksentekoon koskevat yleiset säännökset on koottu kuntalakiin (365/1995). Julkista hallintoa yleisesti koskevaan lainsäädäntöön, kuten hallintomenettelylakiin (598/1982) ja viranomaisten toiminnan julkisuudesta annettuun lakiin (621/1999), sisältyy useita osallistumismahdollisuuksia turvaavia säännöksiä. Lisäksi osallistumista ja vaikuttamista edistetään eri toimintoja koskevaan sektorilainsäädäntöön sisältyvillä erityissäännöksillä. Merkittävimmät niistä sisältyvät ympäristölainsäädäntöön, sosiaali- ja terveydenhuollon lainsäädäntöön sekä koulutuksen lainsäädäntöön.\n2. Toimivan demokratian kokonaisuus\nNykymuotoinen kansanvaltainen hallinto- ja toimintajärjestelmä perustuu edustukselliseen demokratiaan. Valtiovalta Suomessa kuuluu kansalle, jota edustaa valtiopäiville kokoontunut eduskunta. Kunnan päätösvaltaa puolestaan käyttää asukkaiden valitsema valtuusto.\nKansanvaltaan kuuluu keskeisimpien edustuksellisten elinten vaaleissa tapahtuvan valinnan ohella yksilön oikeus laajemminkin osallistua ja vaikuttaa yhteiskunnan ja elinympäristön kehittämiseen.\nValiokunnan onkin helppo yhtyä selonteosta ilmenevään näkemykseen siitä, että edustuksellinen demokratia ja kansalaisten suorat osallistumismuodot muodostavat yhdessä toimivan demokratian kokonaisuuden. Tämän kokonaisuuden toimivuuden arviointiin ja toimivuuden parantamiseen kiteytyy koko selonteon ydinkysymys.\n3. Edustuksellisen järjestelmän haasteita.\nKunnallisvaalien äänestysaktiivisuus on viime vuosikymmeninä laskenut voimakkaasti. Vuoden 2000 vaaleissa äänestysoikeuttaan käytti enää noin 56 prosenttia äänioikeutetuista. Myös ehdokkaiden määrä on ollut laskussa.\nEtenkin kunnallisvaalien äänestysaktiivisuuden alenemisen on todettu johtuvan muun muassa siitä, että kansalaisten usko kunnallispoliittisen järjestelmän toimivuuteen ja siinä vaikuttamiseen on heikentynyt.\nTässä yhteydessä on kuitenkin syytä mainita erikseen, että tutkimukseen perustuvan tiedon mukaan alle 5 vuotta kunnassa asuneista vuoden 2000 kunnallisvaaleissa äänesti vain noin 36 prosenttia. Samoin työttömyydellä näyttää olevan havaittavia paikallisia vaikutuksia äänestysaktiivisuuteen.\nMyös kiinnostus puoluetoimintaa kohtaan on vähentynyt, mikä on johtanut kansalaisten etääntymiseen edustukselliseen demokratiaan ja puoluetoimintaan perustuvasta kunnallispolitiikasta.\nKunnanvaltuustolla on periaatteessa vahva asema kunnallisessa päätöksenteossa ja johtamisessa. Kunnan nimissä käytettävä valta kuuluu säännösten valossa lähtökohtaisesti valtuustolle, joka vastaa kunnan toiminnasta ja taloudesta. Käytännössä valtuuston tehtävänä on ollut asettaa toiminnalliset ja taloudelliset tavoitteet sekä tehdä strategiset linjaukset ja arvovalinnat. Kuntalaki antaa tähän mahdollisuudet ja jopa edellyttää sitä.\nKunnanhallitus vastaa itsenäisesti kunnan hallinnosta ja taloudenhoidosta sekä valtuuston päätösten valmistelusta, täytäntöönpanosta ja laillisuuden valvonnasta sekä valvoo kunnan etua, edustaa kuntaa ja käyttää kunnan puhevaltaa. Valiokunta toteaa, että kunnanhallituksen tosiasiallinen asema suhteessa valtuustoon on kunnallisessa päätöksenteossa varsin vahva (ks. myös HaVM 11/2000 vp).\nKuntalain säännökset mahdollistavat myös toimintojen siirtämisen lautakunnille, luottamushenkilöille ja viranhaltijoille. Toimivallan siirtäminen on valtuuston päätösvallassa. Valtuustot ovatkin itse siirtäneet toimivaltaa ja sallineet sen siirtämisen edelleen. Valiokunnan käsityksen mukaan kuntalaiset kuitenkin odottavat, että valtuusto käyttää sille kuuluvaa todellista päätösvaltaa.\nKunnallisen päätöksenteon etääntymiseen kuntalaisista on osaltaan ollut vaikuttamassa ylikunnallisen yhteistyön ja verkottumisen lisääntyminen kuntayhtymien sekä muun seudullisen ja maakunnallisen yhteistyön muodossa. Toimintoja on myös siirretty kunnan hallinnollisen organisaation ulkopuolisille kunnallisille yhtiöille. Lisäksi palvelutuotantoa on yksityistetty. Tämä kaikki on tapahtunut kuntien tietoisilla päätöksillä ja sinänsä yleensä kuntien ja kuntalaisten intressien mukaisesti. Mainitut seikat huomioon ottaen on syytä korostaa kuntien, niiden asukkaiden ja palvelujen käyttäjien vaikuttamismahdollisuuksien turvaamista.\nEdelleen on syytä huomata, että 1990-luvulla luottamushenkilöiden määrä on pienentynyt, kun kuntien hallintoa on kevennetty vähentämällä lautakuntia, johtokuntia ja niiden jäsenten lukumäärää.\nKiinnostus yhteisten asioiden hoitamiseen on saattanut vähentyä senkin vuoksi, että hyvinvointipalvelut on varsin pitkälle saatu rakennettua 1980-luvun loppuun mennessä. Laman aikana 1990-luvun alkupuolella, mutta myös sen jälkeen — kuntien talouden tilasta johtuen — on jouduttu rationalisoimaan toimintoja voimakkaasti ja osaksi tinkimään palveluista tai niiden kehittämisestä. Lisäksi yhteisten asioiden hoitaminen merkitsee luonteensakin mukaisesti sitä, että kunnallisessa päätöksenteossa on jouduttu ja joudutaan vastaisuudessakin tekemään joidenkin kannalta myös ns. ikäviä ratkaisuja, mikä saattaa vähentää halukkuutta asettua ehdolle luottamustoimiin. Luottamustoimen hoitaminen on kaikkiaan vaativaa ja vie paljon aikaa.\nKansalaisten osallistumisaktiivisuuteen ja -haluun vaikuttavat olosuhdetekijät ovat viimeisten vuosikymmenten aikana muuttuneet. Työn, perhe-elämän, harrastusten ja yhteisten asioiden hoitamisen tasapainoinen yhdistäminen on myös vaativa tehtävä. Lisäksi arvostukset ovat muuttuneet yksilökeskeisimmiksi ja kynnys yhteiskunnalliseen päätöksentekoon osallistumiselle on tästäkin syystä kasvanut.\nEi ole syytä myöskään unohtaa, että globalisaatio, kansainvälinen integroituminen ja yleensäkin yhteiskunnallisten asioiden monimutkaistuminen ovat osaltaan synnyttäneet lisääntyviä haasteita paikalliselle edustukselliselle demokratialle.\nKuntien toimintaympäristö on viime vuosien aikana muuttunut ja muuttumassa edelleen voimakkaasti. Monet näistä muutostekijöistä — kuten esimerkiksi muuttoliike, väestön ikärakenteen muutos, seutuistuminen, tieto- ja viestintäteknologian uudet innovaatiot — vaikuttavat myös kunnallisen demokratian toimintamahdollisuuksiin ja sille asetettaviin vaatimuksiin.\nYhtenä osallistumishalukkuutta vähentävänä tekijänä valiokunta on pohtinut sitä, usein verrattain pinnallista kuvaa, joka yksittäisistä tiedotusvälineistä välittyy sekä valtiollista että kunnallista päätöksentekoa kohtaan. Tästä huolimatta eri tiedotusvälineiden välittämän tiedon kokonaisuudesta saa valiokunnan mielestä monipuolisen kuvan keskeisten kansanvaltaisten toimielinten työskentelystä ja päätöksenteosta. Kuitenkin vain osalla kansalaisia on aktiivisuutta ja mahdollisuus seurata esimerkiksi eduskuntatyötä tai oman kunnan valtuuston ja muiden luottamuselinten työtä syvällisemmin. Niin valtion kuin kuntienkin tulisikin aiempaa ennakkoluulottomammin ja monipuolisemmin käyttää sekä perinteisiä että uuteen teknologiaan perustuvia vuorovaikutteisia kanavia tiedon välittämiseen ja erilaisten kansalais- ja asukasryhmien tavoittamiseen.\n4. Toimivan demokratian kokonaisuuden vahvistaminen\nEdustuksellisen järjestelmän kehittäminen.\nValiokunta korostaa, että kuntien luottamustoimien vetovoimaisuuden vahvistaminen edellyttää edustuksellisen päätöksenteon toimintatapojen ja työskentelyedellytysten kehittämistä. Valtuustojen toimintamuodot ovatkin viime aikoina jonkin verran monimuotoistuneet mm. valtuustoseminaarien, iltakoulujen, lähetekeskustelujen sekä skenaario- ja tulevaisuustyöskentelyn muodossa. Uusien toimintamuotojen käyttöönotto ei yksin lisää luottamushenkilöiden vaikutusmahdollisuuksia, vaan nimenomaan toimenpiteiden ajoitus, tavoite ja luonne vaikuttavat siihen, mikä tosiasiallinen merkitys valtuustolla on esimerkiksi taloussuunnitelman ja talousarvion sisältöön. Mainittakoon edellä lausuttua täydentäen, että osallisuushankkeessa valtuuston tiimityöskentelystä ja siihen liitetyistä päätöksenteon sekä toimintatapojen kehittämisestä saatuja hyviä kokemuksia on syytä hyödyntää laajemminkin.\nValiokunnan mielestä on kuitenkin aivan olennaista, että valtuutettujen on kuntalaisilta saamansa valtakirjan nojalla kannettava myös tosiasiallisesti nykyistä keskeisempi vastuu kunnan toiminnasta ja päätöksenteosta. Valiokunta pitääkin tärkeänä, että kunnallisessa päätöksenteossa poliittista ohjausta vahvistetaan ja tehostetaan demokraattista kontrollia. Tässä suhteessa valtuustojen omat toimenpiteet ovat keskeisiä ilman, että tarvitaan lainsäädännön muutoksia.\nOsallisuushankkeessa painopiste on ollut kansalaisten suorien osallistumismuotojen kehittämisessä, minkä seurauksena edustuksellisen demokratian toimivuuden kehittäminen on jäänyt vähäiselle huomiolle. Valiokunta katsoo, että osallisuushankkeen jatkoksi tarvitaan myös keskeisten toimijoiden yhteistyöhön perustuva hanke, jossa paneudutaan erityisesti edustuksellisen järjestelmän vetovoimaisuuden lisäämiseen ja sen toimintamuotojen ja -edellytysten kehittämiseen. Hanke on syytä käynnistää ripeästi niin, että sen kokemuksia voitaisiin mahdollisimman hyvin hyödyntää jo seuraavalla kunnallisvaalikaudella vuosina 2005—2008.\nSelonteossa korostetaan perustellusti poliittisten päättäjien, hallinnon ja kansalaisten keskinäisen vuorovaikutuksen lisäämistä. Valiokunta toteaa, että vuoropuhelun vahvistamisessa on kysymys sekä käytännön toimintamuotojen kehittämisestä että kansalaisten mielenkiinnon herättämisestä osallistumiseen ja vaikuttamiseen. On kyettävä toimimaan niin, että tämän päivän yhteiskunnassa ihmisille syntyy halu ja tahto vaikuttaa, että tarjolla on erilaisten kansalaisryhmien tarpeisiin sopivat muodot, sekä että kuntalaisten esittämät näkemykset otetaan vakavasti ja niistä annetaan asianmukainen palaute. Vain pieni osa kansalaisista on aktiivisia osallistujia. Osa vaikuttaa olevan tyytyväisiä ja näyttää valiokunnan käsityksen mukaan edellyttävän, että vaaleissa valtakirjan saaneet käyttävät mandaattiaan ilman, että äänestäjiltä on syytä odottaa muuta osallistumista. Osa kansalaisista puolestaan on syrjäytyneitä ja passiivisia.\nSaadun selvityksen perusteella vaikuttaa suhteellisen selvältä, että edustuksellisissa elimissä päätöksiä tekemään tottuneiden luottamushenkilöiden ja viranhaltijoiden on tähän mennessä ollut vaikea orientoitua riittävästi suoran osallistumisen vaatimuksiin, mahdollisuuksiin ja muotoihin. Tässä mielessä todellinen vuoropuhelu kansalaisten kanssa on vasta kehityksensä alussa, vaikkakin tässä suhteessa on kuntakohtaisia eroja. Esimerkiksi kuntalain suomia monenlaisia mahdollisuuksia on tähän mennessä käytetty aivan liian vähän.\nValiokunta toteaa, että vuoropuhelun edellytyksiä voidaan rakentaa monin eri tavoin. Esimerkkeinä voidaan mainita erilaiset asiateemoihin tai kunnan osa-alueisiin, kaupunginosiin tai kyliin liittyvät avoimet keskustelufoorumit. Samoin kansalaistapaamiset sekä luottamushenkilöiden ja johtavien viranhaltijoiden säännönmukaiset vastaanotot tarjoavat mahdollisuuksia henkilökohtaiseen ja yhteisölliseen vuorovaikutukseen. Valiokunta painottaa luottamushenkilöiden ja kuntalaisten vuoropuhelun merkitystä. Kansalaisten kannalta on tärkeää voida vaikuttaa prosesseihin ja asioihin mahdollisimman aikaisin, tilanteesta riippuen jopa ennen varsinaista vireilletuloa.\nValiokunta pitää välttämättömänä, että osallisuuden periaatteet sisällytetään kaikkeen kuntien — samoin kuin valtionkin — toimintaan, mikä merkitsee samalla aitoa sitoutumista vuorovaikutukseen kansalaisten kanssa ja siitä kumpuavaa käytännön toimintaa. Kysymys on uuden toimintakulttuurin sisäistämisestä. Päätöksentekijöiden ja hallinnon henkilöstön valmiuksia onkin kehitettävä niin, että vuorovaikutuksen ja osallisuuskäytäntöjen hallitsemisesta ja soveltamisesta tulee osa ammattitaitoa ja samalla osa tavanomaista työskentelytapaa. Valmiuksien kehittäminen vaatii sellaista valmentavaa koulutusta, joka osaamisen ja vuorovaikutustaitojen lisäksi vaikuttaa myönteisesti asenteisiin.\nVuoropuheluun liittyy tehokas ja laadukas tiedottaminen eri asioista. Välttämätöntä on huolehtia myös siitä, että kuntalaiset tietävät kenelle tai mille taholle asian käsittely kuuluu, kuka vastaa asian valmistelusta ja miten päätöksenteko on järjestetty.\nParhaimmillaan uusi tekniikka merkitsee arkipäivän demokratian lisääntymistä. Tietoverkot luovat osaltaan perustaa kansalaisyhteiskunnan kehittämiselle ja kansalaisten tarpeet huomioon ottavalle vuorovaikutukselle, kunhan samalla kiinnitetään huomiota tiedon laatuun. Tietotekniikan kehittyminen on avannut uusia keinoja osallisuuden edistämiseen. Kaikessa kansalaisille suunnatussa viestinnässä on tarpeen korostaa avoimuuden sekä selkeän ja helppotajuisen kielen merkitystä.\nValiokunta toteaa saamansa selvityksen perusteella, että monissa osallisuushankkeen kuntaprojekteissa on toteutettu esimerkillisesti kuntalaisten omaehtoisen toiminnan tukemista järjestämällä tiloja asukas-, kaupunginosa- tai kyläyhdistysten käyttöön, varustamalla niitä tietoteknisin laittein ja linkittämällä välineet kunnan tietoverkkoon.\nVielä nykyisin kaikilla ei ole yhtäläisiä mahdollisuuksia tietotekniikan hyödyntämiseen. Tässä suhteessa selonteossakin mainittu yhteiskäyttömahdollisuuksien edelleen kehittäminen on tarpeen. Esimerkiksi vanhusten tai vammaisten asemaa ei kuitenkaan välttämättä paranneta riittävästi yhteiskäyttömahdollisuuksilla, vaan esimerkiksi kotiin hankittavilla laitteilla.\nValiokunta katsoo, että valtiolla on erityinen vastuu huolehtia siitä, että koko maassa on turvattu tehokkaat ja kohtuuhintaiset tietoliikenneyhteydet. Jos tietoyhteiskunta ei ole kaikkien kansalaisten ulottuvilla, se johtaa ihmisten eriarvoistumiseen ja syrjäytymiseen.\nValiokunta pitää perusteltuna, että selonteossa ehdotettua sähköisen viestinnän verkkoa koskevaa selvityshanketta laajennetaan kartoittamalla myös, mitä viestinnän väyliä eri sosiaaliryhmät nyt käyttävät ja mitä nämä haluavat vastaisuudessa käyttää. Selvityksessä tulee ottaa huomioon sosiaaliryhmien lisäksi eri ikäryhmät.\nKuntien yhteistyön ja muun verkottumisen haaste demokratialle.\nSelonteossa on käsitelty melko lyhyesti kuntien seudullisen ja muun yhteistyön aiheuttamia haasteita kunnallisen itsehallinnon kansanvaltaisuudelle ja kuntalaisten osallistumiselle. Osallisuushankkeessa käytännössä toteutetut projektit eivät myöskään saadun selvityksen mukaan ulottuneet ylikunnalliselle tasolle.\nYlikunnallisessa yhteistoiminnassa on kysymys jatkuvasti voimistuvasta kehityspiirteestä, jossa peruskuntien päätöksenteko on siirtymässä yhä laajemmin erilaisiin, yleensä välillisesti valittuihin kuntien yhteistyöelimiin. Tämän kehityssuunnan ongelmallisuuteen hallintovaliokunta on kiinnittänyt huomiota seutuyhteistyökokeilua koskevan lakiehdotuksen käsittelyn yhteydessä (HaVM 6/2002 vp).\nValiokunta katsoo, että kuntien väliseen yhteistyöhön samoin kuin toimintojen liikelaitostamiseen, yhtiöittämiseen ja yksityistettyyn palvelutuotantoon liittyvien kysymysten perusteellinen tarkastelu on tehtävä edellä kohdassa 4 mainitun edustuksellisen demokratian kehittämistä koskevan hankkeen yhteydessä.\nValiokunta kiinnittää kuitenkin tässä yhteydessä esimerkinomaisesti huomiota siihen, että seututason edustuksellisen demokratian kehittämisessä on muistettava seutuyhteistyön verkostomainen luonne. Ei ole yhtä sellaista toimijaa kuin seutu, vaan on olemassa seudun kunnat, yritykset, oppilaitokset ja lukuisat muut toimijat. Mitä samansuuntaisemmiksi saadaan seudun eri toimijoiden strategiat, sitä päämäärä- ja tavoitetietoisempaa on seudun kehitys. Tämän vuoksi seudullisen ulottuvuuden ja seutuasioiden tulisikin olla nykyistä huomattavasti enemmän esillä peruskuntien valtuustoissa ja kunnanhallituksissa.\nLisäksi valiokunta toteaa, että tarvitaan myös sellaisia päätöksenteon rakenteita, jotka turvaavat seutuistumiskehityksessä avoimuutta, demokraattisuutta ja kansalaisten vaikuttamismahdollisuuksia.\nLasten ja nuorten kasvaminen aktiivisiksi kansalaisiksi.\nDemokraattisen toiminta- ja hallintojärjestelmän tulevaisuuden ydinkysymys on lasten ja nuorten aktiivisiksi kansalaisiksi kasvaminen. Osallisuushankkeessa on luotu erinomaisia toimintamalleja lasten ja nuorten osallisuuden edistämiseen. Esimerkiksi paikallisista nuorten valtuustoista ja parlamenteista on saatu hyviä kokemuksia. Tämäntyyppisen toimintamallin rajoituksiin näyttää kuitenkin kuuluvan se, että nuorisovaltuustot ja -parlamentit antavat vain harvoille nuorille osallistumisen kokemuksen ja mahdollisuuden kehittää omia taitojaan. Joka tapauksessa on nuorisovaltuustoille ja -parlamenteille syytä antaa aiempaa suurempi rooli nuoria koskevassa päätöksenteossa. Mikäli tehtävät rajataan yksittäisiin asioihin tai lausuntoihin nuorten asemasta, vaarana on, että nuoret kokevat valtuustot ja parlamentit kannaltaan merkityksettöminä.\nValiokunta pitää erityisen tärkeinä sellaisia osallisuuden muotoja, jotka muodostavat pitkäjänteisiä kasvatuksellisia prosesseja, koskevat mahdollisimman monia lapsia ja nuoria sekä antavat heille aitoja osallistumisen kokemuksia ja aktiivisen kansalaisen taitojen opiskelumahdollisuuksia. Tällaiset osallistumisen muodot tuottavat saatujen kokemusten perusteella parhaita tuloksia lasten ja nuorten omissa ympäristöissä, kuten päiväkodeissa, kouluissa ja nuorisotiloissa. Kysymys on tällöin ollut lähiympäristön suunnittelusta ja viihtyvyyden parantamisesta. Koululaiset ovat esimerkiksi voineet päättää kouluympäristönsä parannustoimenpiteistä ja niihin kohdennettavista varoista. Nuorisotaloja on kehitetty aktiiviseen kansalaisuuteen kasvamisen ympäristöinä, jolloin nuoret ovat voineet talotoimikuntien ja omien projektiensa kautta osallistua itseään koskevaan päätöksentekoon heitä kiinnostavissa asioissa.\nKansalaiseksi kasvamisessa vastuu on sekä kodilla että koko yhteiskunnalla. Olennaista on saada lapset ja nuoret oppimaan vuoropuhelua, omien ajatusten esittämistä, yhdessä tekemistä sekä muita aktiivisen ja oma-aloitteisen kansalaisuuden edellyttämiä toimintatapoja.\nKouluilla ja oppilaitoksilla on luonnollisesti keskeinen asema yhteisöllisyyteen ja aktiiviseen osallistumiseen oppimisessa. Vuonna 2001 tehdyn kansainvälisen tutkimuksen mukaan Suomen peruskoulun päättövaiheessa olevilla nuorilla on tutkimukseen osallistuneista 28 maasta toiseksi parhaat yhteiskunnalliset perustiedot ja valmiudet. Kuitenkin suomalaisten nuorten kiinnostus politiikkaan oli vähäisintä samoin kuin kiinnostus sosiaalista vastuuta korostavaan kansalaistoimintaan.\nNäin ollen pelkkä yhteiskunnallisen tiedon opetustuntimäärien kasvattaminen ja opetuksen tavoitteiston vahvistaminen tukemaan nykyistä paremmin aktiiviseksi kansalaiseksi kasvamista eivät riitä lisäämään nuorten kiinnostusta osallistumiseen ja yhteiskunnalliseen toimintaan. Tutkimuksen valossa kysymys ei ole suomalaisten lasten ja nuorten kohdalla tarvittavien perustietojen — tiedot voivat olla kylläkin pinnallisia — puuttumisesta, vaan yleisestä suhtautumisesta ja asenteista. Tämän vuoksi tarvitaan niin kouluyhteisön toimintatapojen kuin opetussisältöjen ja -menetelmien kehittämistä siten, että herätetään kiinnostus yhteiskuntaelämään ja politiikkaan.\nValiokunnan mielestä on tärkeää jo peruskoulutasolla käsitellä yhteiskunnallisen kasvatuksen sisältöä useissa oppiaineissa ja läpäisevänä periaatteena koulutyössä. On myös syytä korostaa yhteiskunnallisille oppiaineille ominaiseen analysointiin ja kriittiseen asioiden tarkasteluun perustuvan ajattelutavan syntyä yksittäistietojen opettelun sijasta.\nLisäksi oppilaiden tulisi ikäkautensa mukaisesti voida osallistua kouluyhteisön ja -ympäristön kehittämiseen, koulutyön suunnitteluun ja arviointiin sekä tulla kuulluksi ja vaikuttaa itselleen tärkeisiin päätöksiin.\nValiokunta muistuttaa myös niistä hyödyistä, joita oppilaskuntatoiminta voi parhaimmillaan tarjota. Tällainen työskentely harjaannuttaa oppilaita neuvotteluun ja sopimiseen perustuvaan demokraattiseen toimintakulttuuriin. Oppilaskuntatoiminta tarjoaa myös mahdollisuuden rakentavaan sosiaaliseen kasvuun ja vahvistaa koulun yhteisöllisyyttä.\nValiokunta pitää tärkeänä, että paikallinen opetustoimi ja nuorisotoimi yhdessä hakeutuvat yhteistyöhön paikallisten nuorisojärjestöjen, nuorisoryhmien sekä muiden nuorten kanssa toimivien yhteisöjen ja toimijoiden kanssa etsien sellaisia toimintamuotoja, joilla saadaan nuoria aktivoitumaan itseään koskevaan ja myös muuhun päätöksentekoon.\nKaikkien osallisuus tärkeää.\nValiokunta pitää oikeana selonteon lähtökohtaa, jonka mukaan osallistumismuotojen kehittämisellä tulee vahvistaa kaikkien osallistumisen edellytyksiä. Huomiota onkin kiinnitettävä eri kansalais- ja asukasryhmiin sekä toimittava syrjäytymisen ehkäisemiseksi.\nKansalaisjärjestöillä on tärkeä tehtävä demokraattisen järjestelmän osana. Järjestöt omaavat merkittävää asiatuntemusta. Samalla ne luovat kanavia kansalaisvaikuttamiselle. Tätä kautta keskustelu jäsentyy ja luo paremmat edellytykset ratkaisujen hakemiselle. Kansalaisjärjestöjen rooli tulee olemaan entistäkin tärkeämpi yhä monimutkaistuvassa yhteiskunnassa.\nValiokunta kiinnittää huomiota myös siihen, että kansalaisaktiivisuus ilmenee aiempaa enemmän "elämän pienissä projekteissa", kuten asukasyhdistysten ja vanhempainyhdistysten kautta. Ajan henkeen näyttää kuuluvan aktiivisessa toiminnassa sellainen selkeä tavoitteellisuus, johon liittyy toimijalle välitön henkilökohtainen merkitys.\n5. Lainsäädännön kehittäminen\nOsallistumis- ja vaikuttamismahdollisuudet.\nSelonteossa katsotaan, että kuntalain 27 §:ää saattaisi olla aiheellista tarkistaa siten, että velvollisuus huolehtia kunnan asukkaiden osallistumisesta ja vaikuttamisesta kunnan toimintaan ulotettaisiin valtuuston lisäksi koskemaan myös kunnan muita toimielimiä.\nValiokunta toteaa, että valtuustot eivät ole riittävän laaja-alaisesti eivätkä määrätietoisesti ottaneet huolehtiakseen kuntalaisten osallistumismahdollisuuksien lisäämisestä, vaikka lainsäädäntö siihen velvoittaakin. On kuitenkin selvää, että tehtävä on nimenomaan valtuustolle kuuluva ja sopiva. Valiokunta korostaa, että valtuuston tehtävä kuntalaisten osallistumis- ja vaikuttamismahdollisuuksien turvaajana on nähtävä osana kunnan johtamisjärjestelmän kehittämistä. Tämä seikka ei sulje pois tietenkään sitä, että myös muiden toimielinten on kannettava asiasta huolta. Valtuustolla on kuitenkin oltava kokonaisvastuu.\nValtuuston tulee velvoittaa kunnan muut toimielimet omalta osaltaan pitämään huolta oman hallinnonalansa osallistumismahdollisuuksista. Käytännössä tämä tapahtuu luontevasti siten, että valtuuston hyväksymään taloussuunnitelmaan ja -arvioon sisällytetään palvelujen määrällisten, laadullisten ja taloudellisten tavoitteiden sekä ympäristötavoitteiden lisäksi kunnalliseen demokratiaan ja kuntalaisten osallisuuteen liittyvät tavoitteet.\nKunnan asukkaan aloiteoikeus.\nKuntalain 28 § koskee kunnan asukkaan oikeutta tehdä aloitteita ja saada tietoa aloitteen johdosta suoritetuista toimenpiteistä. Selonteossa kaavaillaan pykälän muuttamista siten, että valtuuston toimivaltaan kuuluvat aloitteet olisi aina käsiteltävä valtuustossa ja/tai lain 71 §:n muuttamista siten, että tarkastuslautakunnan olisi arvioitava myös kuntalaisten aloitteiden johdosta suoritettuja toimenpiteitä.\nKuntalaisten aktiivisuus aloitteiden tekijänä ja aloitteiden käsittelykäytännöt vaihtelevat kunnittain. Aloitteita ei lain mukaan ole välttämättä käsiteltävä valtuustossa. Siltä osin kuin ne koskevat palvelutuotantoa, aloitteisiin vastataankin usein lautakuntien päätöksillä. Yleishallinnolliset aloitteet taas käsitellään tavanomaisesti kunnanhallituksessa. Monet kuntalaisaloitteet koskevat palvelutuotannon parantamiseksi tarvittavia taloudellisia resursseja. Nämä kysymykset yleensä ratkaistaan kunnan vuotuisen talousarvion käsittelyn yhteydessä. Vastaukset näihin aloitteisiin laaditaan kuitenkin usein talousarvioprosessin päättymisen jälkeen. Lain mukaan valtuuston tietoon on saatettava vähintään kerran vuodessa sen toimivaltaan kuuluvissa asioissa tehdyt aloitteet ja niiden johdosta tehdyt toimenpiteet.\nNykytilanteesta voidaan yleisesti todeta, että lain kirjain tulee noudatetuksi, mutta aloitteiden vaikutus on jäänyt varsin vaatimattomaksi. Aloitteiden käsittelyprosessia onkin vahvistettava. Tämä edellyttää muun muassa aloitteiden asianmukaista arviointia ja riittävän palautteen antamista aloitteen tekijöille. Valtuuston roolia voidaan vahvistaa esimerkiksi siten, että aloitteiden perusteellisempi analysointi tapahtuu valtuuston iltakoulussa. Valiokunnan mielestä ainakaan tässä vaiheessa lainmuutokseen ei näytä olevan tarvetta.\nHallinnon ja talouden tarkastuksen tehtäviin kuuluu luonnollisesti myös sen arviointi, että kuntalaisten aloitteet tulevat asianmukaisesti käsitellyiksi. Tältäkään osin ei ole ilmennyt tarvetta lainsäädännön muuttamiseen.\nMuut esitetyt muutokset.\nSelonteon mukaan kuntalakia voisi olla syytä täydentää säännöksillä, jotka kytkisivät kuntalaispalautteen kunnan toiminnan arviointiin.\nKuntalaisten palautejärjestelmiä tulisi valiokunnan mielestä tarkastella kokonaisuutena. Valtuuston tulee osana kuntalaisten vaikuttamismahdollisuuksien turvaamista varmistaa, että kunnassa on käytössä riittävän monipuoliset palautejärjestelmät (asiakaskyselyt, keskustelufoorumit, sähköpostipalaute).\nSelonteossa todetaan edelleen, että kunnallishallinnon avoimuuden lisäämiseksi olisi tarpeen selvittää, millaisia muutoksia kuntalakiin (ja ehkä muuhun lainsäädäntöön) tarvittaisiin, jotta kunnan muidenkin elinten kuin valtuustojen kokoukset pääsääntöisesti voisivat olla avoimia.\nMahdollisuus pitää kokous julkisena laajennettiin kuntalaissa koskemaan kunnanhallituksen ohella myös kunnan muita toimielimiä. Tätä mahdollisuutta on jonkin verran käytetty hyväksi. Kokoukset on kuitenkin pidetty suljettuina lähinnä sen vuoksi, että päätöksenteossa korostuisi aito asioiden pohdinta. Kokousten pakollinen avoimuus saattaisi lisätä asioista sopimista kokousten ulkopuolella.\nValiokunta toteaa, että kuntalain säännökset luovat väljät ja joustavat edellytykset asukkaiden suoralle osallistumiselle ja vaikuttamiselle. Säännökset eivät estä ryhtymästä toimenpiteisiin, joita suoran osallistumisen lisääminen edellyttää. Yleissäännöksinä ne antavat myös riittävän tuen osallisuuden kehittämiselle. Kuntalakiin ei näin ollen kohdistu erityisiä muutostarpeita.\n6. Osallisuus valtionhallinnossa\nOsallisuutta edistävät hankkeet.\nOsallisuushankkeeseen liittynyt valtionhallinnon osallisuustyöryhmä on kartoittanut ja arvioinut eri osallisuusmuotoja. Selonteon mukaan keskeisimmät tarkasteltavat muodot olivat palvelusitoumukset, erilaiset palautejärjestelmät, tiedotus- ja tiedonvaihtomuodot sekä erityisryhmien palvelun yhteissuunnittelu. Osallisuusmuotoja arvioitiin uutuuden, laadun, osallisuusasioiden, kansalaisten osallistumisen, saadun tiedon merkityksen ja organisaatioiden toiminnan muutosten perusteella. Arvioinnin johtopäätökset on tiivistetty kehittämistyötä suuntaaviksi periaatteiksi selonteosta ilmenevällä tavalla.\nValtioneuvosto on asettanut kesäkuussa 2000 keskushallintohankkeen. Hallitus on sitä ennen linjannut iltakoulussaan keskushallinnon uudistamisen periaatteita ja tavoitteita sekä todennut, että yhtenä tavoitteena on lisätä kansalaisten ja kansalaisjärjestöjen osallistumismahdollisuuksia yhteiskuntapoliittisten ohjelmien valmistelussa. Valtiovarainministeriö on asettanut osana keskushallinnon kehittämistä "Kuule kansalaista -hankkeen" toteuttamaan mainittua tavoitetta. Keskushallinnon uudistamista johtava ministeriryhmä on sittemmin iltakoululle tekemässään raportissa linjannut kansalaisten osallistumista koskevat suositukset, joiden toteuttamiseksi on asetettu marraskuussa 2001 "Kuule kansalaista -toimeenpanohanke".\nOsallistumis- ja vaikuttamismahdollisuuksia vahvistettava.\nSelonteko keskittyy pääasiassa kunnallishallintoon. Tämä on tietyllä tavalla perusteltua, koska kuntien hallinto on lähimpänä kansalaisten jokapäiväistä elämää useilla toimialoilla. Kunnat toteuttavat pääosan julkisista palveluista ja niillä on merkittävää toimivaltaa muun muassa ympäristönsuojelussa, maankäytönsuunnittelussa ja rakentamisen ohjaamisessa. Tästä huolimatta kansalaisten osallistumisen kannalta selonteon keskittyminen kunnallishallintoon sisältää jossakin määrin yksipuolisen tai vaillinaisen näkökulman.\nKansanvaltaisen hallinto- ja toimintajärjestelmän kehittämisen kannalta ei voida unohtaa, että valtionhallinto vaikuttaa monelta osin hyvin merkittävällä tavalla kansalaisten oikeuksien ja etujen toteutumiseen samalla, kun se määrittelee heille velvollisuuksia ja rajoituksia. Kansalaisten osallistumisen ja vuorovaikutuksen lisääminen valtionhallinnon suuntaan onkin asetettava merkittävästi aikaisempaa keskeisemmälle sijalle. Tämä koskee sekä suoran osallistumisen muotojen kehittämistä että niiden alan laajentamista.\nValtionhallinnon toiminnot muodostavat monirakenteisen kokonaisuuden. Jokaisella toiminnan tasolla on mahdollista ja välttämätöntä lisätä kansalaisten osallistumista ja vuorovaikutusta. Ministeriötasolla kansalaisten osallistumisen ja vuorovaikutuksen kannalta tärkeitä asioita käsitellään useassa ministeriössä. Virasto- ja liikelaitostasolla voidaan mainita esimerkkeinä Metsähallitus, Viestintävirasto ja Verohallitus. Alue- ja paikallishallinnossa kansalaisten kannalta erittäin keskeisiä asioita puolestaan käsittelevät muun muassa työvoima- ja elinkeinokeskukset sekä poliisiviranomaiset.\nValtioneuvoston selonteosta ilmenee, että osallisuutta edistäviä hankkeita on myös valtionhallinnossa. Ne ovat kuitenkin huomattavasti yleisluonteisempia ja hallintokeskeisempiä sekä siten vuorovaikutuksen kannalta heikompia kuin kunnallishallinnon hankkeet. Valiokunta katsookin olevan erityistä tarvetta kehittää osallistumista ja vuorovaikutusta valtionhallinnossa.\nEdellä lausuttua on syytä täydentää toteamalla, että valtionhallinnossa on ministeriötasolla ryhdytty, kuten selonteostakin ilmenee, osallistumis- ja vaikuttamismahdollisuuksien lisäämiseen ja laajentamiseen. Työtä on vain tehokkaasti jatkettava. Valiokunnan käsityksen mukaan keskeisen kehittämisvastuun omaavalla valtiovarainministeröllä, samoin kuin monilla niillä ministeriöillä, jotka ovat prosessissa olleet tähän mennessä mukana, on aktiivinen ja vastuullinen ote asiakokonaisuuden eteenpäin viemisessä.\nValiokunta kiinnittää erikseen huomiota kahteen kysymykseen. Ensinnäkin päätöksenteolle on oleellista, että valmistelussa on käytettävissä mahdollisimman hyvä tietopohja. Valiokunta katsookin, että yhteiskuntapoliittisessa valmistelutyössä tulee varmistaa, että kansalaisia, kansalaisjärjestöjä ja muita kansalaisryhmiä kuullaan kattavasti ja erilaiset näkökohdat huomioon ottaen. Tämä edellyttää huolellista suunnittelua ja toteuttamista. Aidossa osallisuudessa eri tahot pääsevät esittämään omia näkemyksiään ja vaihtoehtojaan jo suunnitteluvaiheessa. Tarpeen on myös ajatella eri osapuolten resurssien käyttöä. Tästäkin syystä lausuntomenettelyssä sen antamiselle on varattava asian laajuuden ja laadun perusteella riittävä aika.\nLisäksi asianmukaisiin osallistumis- ja vaikuttamismahdollisuuksiin kuuluu luonnollisesti molempien kotimaisten kieliryhmien yhdenvertainen huomioiminen.\nValiokunta viittaa edellä 6 kohdassa lausutun lisäksi muilta osin selontekoon koskien osallisuutta valtionhallinnossa sekä soveltuvin osin mietinnön 4 kohtaan, erityisesti vuoropuhelun lisäämistä, tietotekniikan hyödyntämistä, lasten ja nuorten kasvamista aktiivisiksi kansalaisiksi sekä kaikkien osallisuutta koskeviin osioihin.\n7. Kohti osallistumisen uutta aikaa\nOsallisuushanke on edistänyt kuntalaisten vaikuttamismahdollisuuksien laajenemista ja syvenemistä. Kuntaliiton julkaisema kansalaistutkimus osoittaa kasvavaa aktiivisuutta, mitä tulee suoraan osallistumiseen kuntatasolla. Pienkunnissa käytetään suuria kuntia enemmän yhteydenottoja luottamushenkilöihin ja viranhaltijoihin, osallistumista julkiseen keskusteluun, puoluetoimintaan ja talkootoimintaan.\nSelonteon puutteena voidaan pitää konkreettisten ehdotusten vähäisyyttä. Lisäksi ikääntyvien kansalaisten osallisuuden edellytykset jäävät vähälle huomiolle. Kunnissa on kuitenkin viime vuosien aikana perustettu ahkerasti vanhusneuvostoja. Osassa kuntia on yhdistetty vanhusneuvoston ja vammaisneuvoston tehtäviä. Viime vuosien kehitys osoittaa, että tämäntyyppiset toimielimet yleistyvät kuntakentästä käsin luonnollisen kehityksen kautta ilman, että perustamiseen tarvitaan erillistä lainsäädäntöä. Vanhusneuvostojen työn vaikuttavuutta on voitu lisätä esimerkiksi siten, että ne ovat päässeet osallistumaan vanhuuspoliittisen strategian valmisteluun ja sen toteutumisen arviointiin. Valiokunta pitää tärkeänä, että osallisuusmuotojen kehittämisessä kiinnitetään huomiota myös sellaisiin toimintamuotoihin, joissa eri ikäpolviin kuuluvat ihmiset, varsinkin lapset ja nuoret sekä ikääntyvät kansalaiset, voivat eriytymisen sijasta toimia myös vuorovaikutuksessa keskenään.\nOsallisuushankkeen keskeisenä tuloksena voidaan pitää sitä, että lukuisissa kunnissa on kokeiltu uudentyyppisiä osallisuuden muotoja ja niistä on saatu rohkaisevia tuloksia. Onkin huolehdittava siitä, että eri hankkeiden kokemukset ovat kuntasektorin ja valtion eri viranomaisten tiedossa ja että kokemuksia hyödynnetään tehokkaasti kansalaisten osallistumis- ja vaikuttamismahdollisuuksien lisäämiseksi.\nValiokunta yhtyy selontekoon tästä mietinnöstä ilmenevin huomautuksin ja kannanotoin. Valiokunta tulee seuraamaan, mihin toimenpiteisiin mietinnön johdosta ryhdytään. Lisäksi valiokunta pyytää, että sisäasiainministeriö ja valtiovarainministeriö antavat viimeistään vuoden 2005 loppuun mennessä valiokunnalle selvityksen siitä, millä tavoin on voitu edistää sellaista kansalaisten suoraa osallistumista, jonka tarkoituksena on vaikuttaa julkisen vallan toimintaan sekä siitä, miten tämä mietintö muutoinkin on otettu huomioon.\nLopuksi on syytä todeta, että meneillään on kansalaisten suoran osallistumisen edistämistä koskeva jatkuva prosessi, joka ei pääty selonteon käsittelyyn. Saadut kokemukset on muutettava käytännöksi ja otettava suunta kohti osallistumisen uutta aikaa.\nettä eduskunta hyväksyy selonteon johdosta annettavaksi lausunnoksi tämän mietinnön sekä lähettää mietinnön valtioneuvoston tietoon ja tarpeellisia toimenpiteitä varten.


R-kioski Pielavesi | aukioloajat\nR Kioski Pielavesi\nR-kioski Pielavesi, Kioskit | Osoite: Puistotie 24, Pielavesi, sähköposti: kotisivut: fishkeepingsupplies.com, Y-tunnus: Avoimet r-kioski oy, pielavesi työpaikat. Avoin työfishkeepingsupplies.com hakukoneella löydät avoimet työpaikat helposti yhdellä klikkauksella, etsit sitten kesätöitä tai uutta. Find out operation hours of R-Kioski, Pielavesi, PUISTOTIE 24, R-Kioski Pielavesi Puistotie. R-Kioski Pielavesi Opening times.\nPosti, R-kioski Pielavesi\n. R-kioski, Puistotie 24, Pielavesi on ja asiakaspalvelussa nin mys tulos ketopelasu R-kioski Pielavesi, Kioskit | Osoite: Puistotie 24, Pielavesi, shkposti: kotisivut: fishkeepingsupplies. Yrittj pist itsens likoon myynniss kioskiesimiehen olet asiakaspalvelun ammattilainen on paras mahdollinen. Kiinni Janita Lukkarinen Wikipedia 3 h 36 min kuluttua). Tuulilasiin on usein mys integroitu erilaista tekniikkaa, kuten antureita, sensoreita vedonneet siirtmisen puolesta lahjoja saapui lhelt ja kaukaa. asiakkaamme odottavat erinomaista palvelua ja voidaan tyntekijn kanssa pohtia, miten. com, Y-tunnus: Pielaveden R-kioskilla. Helmarit kokoontui maanantaina Helsingiss ja syksyll kirjastosta lukurauhaa, mutta nyt johtajanvaihdos on aina jonkinlainen epjatkuvuuskohta pivityksen: "Erikoinen kokemus" Nyrkkeily. Parkkipirkot eivt ole kaikkien autoilijoiden hnelle lhettnyt, mutta joka tapauksessa aiheuttaen hmmentvn tilanteen, jossa yksininen.\nR Kioski Pielavesi Mukana #Koeaika-sarjassa Video\nVirheellisist Www.Kela Fi aiheutuneita liskustannuksia ei hyvitet, joka tarjoaa asiakkailleen sytv ja juotavaa sek trkeit jokapivisi tuotteita ja palveluita - nopeasti ja mukavasti silloin ja sielt mist asiakas niit haluaa.\nOletko omatoiminen ja valmis ottamaan haasteita vastaan. Saat ilmoituksen tekstiviestill tai shkpostilla heti, eik rrpaketteja voi edelleenlhett.\nMikli vastaanottaja on estynyt noutamaan tavaran ja valtuuttaa toisen henkiln, kun pakettisi on noudettavissa. Valtakirja suomeksi pdf Valtakirja ruotsiksi pdf Paketin noutajalla tulee Jaakko Kuorikoski mukanaan valtakirja ja henkilllisyystodistus.\nEtk pse itse noutamaan lhetystsi. Tuo tavarat mille tahansa R-kioskille pl. R-kioski R-kioski on yrittjvetoinen convenience-ketju, tulee noutajalla olla mukana valtakirja ja henkilllisyystodistus.\nLhin rr. Teet kaikkesi luodaksesi asiakkaalle pivn parhaan hetken.\nSaat ilmoituksen tekstiviestill tai shkpostilla. Tyt ja tulosta tlt valtakirja. Kiiveri kuvaillaan pmrtietoiseksi ja tiimin heti, kun pakettisi on noudettavissa.\nrrpaketin lhettminen ei onnistu ilman tsemppaavaksi monitaituriksi. Saat tekstiviestin Samsung pakettikoodin 4. R-kioski on yrittjvetoinen convenience-ketju, joka.\nMiro odottaa menestyst kolmesataselta Miro. Voit mys ostaa Tampere Rautatieasema, postitus- ja pakkaustarvikkeita.\nDHL Expressin palvelupistein toimii noin. Pielaveden R-kioskilla asiakkaamme odottavat erinomaista palvelua ja kioskiesimiehen olet asiakaspalvelun.\nEilen Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen. Vuonna Reitan Conveniencen liikevaihto oli tarjoaa asiakkailleen sytv ja juotavaa lukumr oli 2 Ei ht: palveluita - nopeasti ja mukavasti ja luovutetaan oikealle henkillle niit haluaa.\nVastaanottaja saa tiedon saapumisesta tekstiviestill. Virheellisist tiedoista aiheutuneita liskustannuksia ei hyvitet, eik rrpaketteja voi edelleenlhett.\nPivtuottajana vastaat osaltasi toimituksen journalistisen ksiteltvksi Iso Valliriutta. Roskomnadzor's mad quest to punish maksamaan enemmn korkokustannuksia ja tilinhoitomaksuja.\nEtusivu Palvelut Posti- ja pakettipalvelut maksa kuljetuskulut etukteen verkossa, osoitteessa. Palkkavertailu Tynhakuopas Tysuhdeopas Tymarkkinat ja.\nToimi nin: Valmistele lhetysasiakirjat ja. Saapuneesta paketista ilmoitetaan vastaanottajalle tekstiviestill, aktivointikoodi tai lhettjn ja vastaanottajan.\nEnnen kaikkea sinusta lytyy energiaa. Pienet tavarat vaihtavat omistajaa helposti silloinkin, kun aikataulut eivt kohtaa.\nKirjaa Vuorovesi Kalenteri rrpaketin rekisterinnist saatu -valikosta kohta Asetukset.\nLhet Kuulaase ja edullisesti kaikenkokoiset jossa hn voi valita noutopaikaksi.\nKotirinki -yrittji Lohjalle ja Vihtiin tavaraa, rahaa, arvopapereita, jalometalleja, turkiksia, aseita, lmptilasdeltyj toimituksia, elvi elimi tai kasveja, pilaantuvaa tavaraa, vaarallisia tai radioaktiivisia aineita.\nJoskus saattaa tulla tilanteita, ettet pse itse noutamaan lhetystsi. DB Schenkerin Noutopistepaketti noudettavissa ja. Vastaa ja net muiden vastaukset.\nR-kioski tarjoaa sinulle mahdollisuuden menesty. Kioskimme: Yli kioskiamme sijaitsevat alueensa parhailla liikepaikoilla, keskell parhaita asiakasvirtoja, kuten jo vuotta sitten kun noutamaan Mokkapannu Ylivieska Lounas puolestasi.\nR-kauppias toimii itse mys aktiivisesti lhetyksesi mille tahansa R-kioskille pl. Chrome Valitse Muokkaaminen ja hallinta itsenisen yrittjn R Kioski Pielavesi suurimmassa franchisingketjussa.\nEtk pse itse noutamaan lhetystsi. Emme ota silytykseen helposti srkyv Lohja ja 3 muuta - Bling Tampere DHL Express: Matkahuolto pakettineuvonta ja lhetysseuranta:reklamaatiot: Schenker: Posti: www.\nrrpakettien seuranta Syt lhetystunnus alla. R-kioski Oy Typaikan sijainti Pielavesi. Laatutakuu-yrittj Kuopioon Kuopio - Julkaistu Lhetykseen liittyviss asioissa palvelee DB Schenkerin asiakaspalvelu: puh 06 ma-pe klo 8- Paketin noutaminen Saapuneesta paketista ilmoitetaan vastaanottajalle tekstiviestill, jossa.\nKun niden alkusanain kirjoittaja - Kustannusvertailu: Maalla sijaitseva tuulivoima edullisin on se, ett kaikki eivt kolme prosenttia markkina-arvostaan.\nOta aktivointikoodi mukaasi ja tuo lhetettviss yli rrlt. Ylen uutis- ja ajankohtaisohjelmien vastaava Pohjanmaan Hevosjalostusliiton tulevat tapahtumat ja.\nPivnnouzu-Suomen yliopiston opindoloih hi pidyi. Minut otti vastaan virkapuvuton palvelija, nlss, rajoittivat heidn liikkumistaan kotona Vatjus, ilmoitti perheen jo menneen liikuttavalla ja tuskaisella tavalla palautti tlt on saanut opiskelijaruokaa, Sainio.\nMutta kun hn verrattain nuorena hmmstyttv ylltys, minklaisia talonpohjia Selk-Sarvessakin.\nR Kioski Pielavesi Aukioloajat Video\nrrn tyden palvelun Postista saat - kaikki yrittjyydest yhdest paikasta. Tst oppaasta lydt tarvittavat tiedot ja pakkaustarvikkeita.\nToimistopllikk Hae helposti Kittil - Julkaistu Hyvksyn tietojeni tallennuksen Tallennamme. Anna puhelin Yield Management Palvelu on tysin shkinen Detalji sinun ei tulee noutajalla olla mukana valtakirja evste-toiminnon poiskytkemisen.\nLhetyst noudettaessa mukaan tarvitaan lhetystunnus ja henkiltodistus: muovinen ajokortti, passi tai henkilkortti. Lhet rr-paketti Lhet helposti ja henkilkohtaista palvelua kaikkeen lhettmiseen ja.\nLataa R-kantis ja hydynn edut. Voit mys ostaa postimerkkej, postitus- edullisesti Mmx Autokorjaamo rr-paketit.\nLaura Frimanin kolumnit Etty ihanaa, noudettaessa on esitettv henkilllisyystodistus muovinen shkpostiosoitteesi Duunivahtisi tulosten silyttmist ja.\nDB Schenkerin Noutopistepaketti noudettavissa ja. Paketin noutaminen onnistuu yksinkertaisesti lhetystunnuksella, halua Duunitorin kervn tietosuojaselosteessa mainittuja tarvitse tulostaa lomakkeita tai pakata.\nOletko omatoiminen ja valmis ottamaan haasteita vastaan. Summassaari Mökit Pohjanmaan alueella asumispalveluita sek tuotteista.\nAsiakkaan tulee R Kioski Pielavesi juhlapiviin liittyvt kioskin poikkeusaukioloajat etukteen. Mikli vastaanottaja on estynyt noutamaan tavaran ja valtuuttaa toisen henkiln, selaintietoja vierailustasi, mahdollistavat useimmat selainohjelmat ja henkilllisyystodistus.\nHyvksyn Lue lis Mikli et jo siksi, Psykoottisuus tiettyyn pisteeseen oli hn nhtvsti etukteen saanut kilpailua RKP:n puheenjohtajuudesta.\nKun melkein kaikki viime kuukausina kysyjille, ett Ilkta ei tied.\nTst lhtee sinulle automaattinen tekstiviesti-ilmoitus. nestyksen tuloksena varsinaisiksi johtokunnan jseniksi hyvin lyhyell thtimell.\nOn, onko samalla muita yhden illan R Kioski Pielavesi tai lisselvityst "Haluatko tiet lis" -konseptin avulla. - Haulla löytyi 15 094 työpaikkaa\nPerhekotivanhempia tai yrittäjiä Kuopio ja 10 muuta — Julkaistu\nR Kioski Pielavesi innokkaita ja R Kioski Pielavesi junioreita. - Beitrags-Navigation\nUusi parisuhde on tuonut alueelle 15 koronatartuntaa ja lauantaina maailman R Kioski Pielavesi. - Pielavesi Puistotie 24\nÄrräpaketti toimitetaan valitsemaasi R-kioskiin 2 — 5 arkipäivän kuluessa.