Lapsille - MeriSet\nEtusivu » Tilausristeilyt » Lapsille\nMerirosvoristeilyt kanssamme on jo klassikko. Olipa ryhmäsi päiväkodista, koulusta tai muusta lapsiryhmästä koottu, tämä risteily muistetaan.\nLaivan tunnistaa satamassa aidoksi merirosvolaivaksi mastossa liehuvasta merirosvolipusta sekä rannalla hiippailevasta merirosvomiehistöstä. Lastattuamme iloiset merirosvot kyytiin, voi matka huikean jännittävälle merirosvoristeilylle voi alkaa. Ohjelmaa, tekemistä ja tarinaa on koko risteilyn aikana matkalla aarresaarelle. Löytyyköhän aarre? Entä mitä se kätkeekään sisäänsä? Aarteenetsinnän jälkeen maistuu omat retkieväät nuotion ääressä ja kuuluisat merirosvotikkupullat. Voimia saaneena otetaan vielä mittaa köydenvedolla Kapteeni Sormikoukun johdolla. Saaressa jää vielä aikaa vaikkapa uimiseen tai leikkeihin.\nPaluumatkalla laitetaan lopuksi yhdessä pullopostiterveiset merirosvoseikkailuistamme ja jokainen saa ohjata merirosvolaivaa. Hienoa, olette diplomit ansainneet! Kapteeni Sormikoukku miehistöineen toivottaa teidät tervetulleeksi merirosvoseikkailuihin!\nviiden tunnin risteily (noin 3 h saaressa)\nomat aarrekartat, osuus aarteesta\nHinta 1.500 € / ryhmä (10-50 hlö), lisähenkilöt 25 €\nLähtö- ja paluupaikka Kotka, Sapokka tai Hamina, Tervasaari.\nKatso muurahaiskeko! Luonto- ja meriseikkailu kutsuu! Risteilyllä kuulemme aluksen päälliköltä mukavia tarinoita menneisyydestä ja nykyajasta. Lapsille on usein elämys jo pelkästään luonnossa liikkuminen ja havainnoiminen. Luontopolkuretkellä voi tutustua mm. erilaisiin kasveihin, eläinten jälkiin, laskea muurahaiskekoja tai arvioida puun pituutta ja ikää tai tutustua saaressa pesivien lintujen elämänmenoon. Kaiken kruunaa nuotion äärellä istuminen ja saarieväiden syöminen. Paluumatkalla jokainen saa kapteenin avustuksella ohjata laivaa ja tutustua navigointivälineisiin.\nSaarikohteena voi olla Kukourin linnake, Varissaari, Lehmäsaari tai Ulko-Nuokot.\nkolmen tunnin risteilyn\nHinta 750 € /ryhmä (10–50 hlö), lisähenkilöt 12 €


Käsi on jo aavistuksen parempi sitten parin viikon takaisen mukkelehtimisen, muttei kuitenkaan läheskään tyyten.\nPaidan pukeminen käy jo lähes kivuitta ja suurin osa liikeradoista on löytyneet takaisin, mutta jotain feelua siellä nyt on, pakko uskoa. Onneksi olen löytänyt Tampesterista ihan kurkon kultasormen, joka naprapatisin toimenpitein fysioterapioi kättä huomenissa. Toivottavasti sieltä ei löydy mitään isompaa remonttitarvetta.\nRöitäkin on tullut tehtyä. Perjantaina meinasi tulla kiirus, koska valtion rautatiet. Edellisenä iltanahan en voinut yytsiä sopivia junia, koska moinen ei onnistu VR:n sivuilla enää tietyn kellonlyömän jälkeen.\nNoh siinä päiväsellä juoksevia asioita ja koneen ääreen. Sopiva juna löytyy lähteväksi kolmen vartin päästä. Eli kohtuu hyvin ehdin vielä hoitaa siis asiat loppuun.\nTilaan lipun. Sen verran olen viisastunut aiemmista kerroista, että tilaan lipun myös tekstiviestinä ja sähköpostina, jos se "Tulosta tästä" nappi taas kerran jumittaa. Ja sehän jumittaa.\nOnneksi puhelimeen tulee viesti, mutta mutta... Sehän onkin linkki, josta pitäisi avautua lippu. Eli pitää olla älypuhelin ja toimiva netti, jotta sen saa ulos. No onneksi minulta löytyy. Muuten hyvä, mutta linkki ei aukea, vaan heittää virheilmoitus-sivulle. Että tämäkin on pitänyt muuttaa vituiksi.\nNo tarkistetaan ne meilit. Juu ei oo tullut. No nyt jäi kiireelliset asiat tekemättä. Äkkiä summittainen pakkaus ja ryntäys asemalle, uutta lippua vaatimaan. Jahas, neljättäkymmenettä ihmistä jonossa.\nKiilaan vapautuvalle luukulle, kuin isokelloinen audimies ja saan kuin saankin lipun. Mitään pahoitteluja asian tiimoilta lienee kyllä turha odottaa.\nTsadissa boardsportista, pikkusälää, kuten kulmaraisereita, joilla saa pinnerin kääntösädettä muikelommaksi. Mahdoton ero kruisailumukavuuteen pikkuhiluilla! Melkein sijoitin uuteen dekkiinkin, mutta vain melkein. Vendetta vaikutti ihan mahtavalta vekottimelta keikkareissuille parkkiskikkailuun ja keikkakaupunkien takapihojen penkomiseen, mutta pitää odottaa vielä lisää liksaa ja ens kuormasta haluan vielä tarkistaa Airflown, ennen lopullista päätöstä. Sitten saa välineurheilu riittää... hetkeksi.\nKisikseltä bussiin ja kivenlahtirokkiin. Mikäs siellä rokatessa. Mainio keikka ja ihmisetkin tuntuivat taas läpyttelystä ja ääntelystä päätellen diggailevan. Nopea roudinki ja kutoselle piipahtamaan.\nSeuraavana päivänä agendalla oli keikka kurikassa, mutta vasta yhden aikaan yöllä, joten mulla olikin kivasti luppoa koko päivä ja sehän sattui! Vuosaaressa oli nimittäin mukavan rento ja kevytmielinen lonkkarihäppeninki, missä oli mitä parhain kärsiä krapulasta ja hengailla hyvässä seurassa.\nItse en itse kilpalaskentaan osallistunut, alussa mainituista syistä, mutta ei se mitään. Erinomaisen mukavata oli. Savuporo herätti helsinkiläisten keskuudessa ansaittua huomiota, sekä hervotonta hehkutusta.. hyvä suomi! Täällä muutamiaita kuvia tapahtumasta.\nIllemmalla vaihteeksi bussin kyytiin ja kohti edellä mainittua Kurikkaa. Väliltä poimittiin Jukka ja Tommi Hämeenkyröstä DJ-keikalta. Perillä oli "Haku päällä" nimiset parinmuodostusfestarit. Mestana teltta ja vaihtoaikaa riitseliäästi. Riku Niemi oli lavalla ennen meitä, joten stage oli rakennettu riittävän isoksi. Mikäs siinä taas vedellessä. Kaikki toimi bueno. Yöksi Seinäjoelle hotelliin, missä me pojat päätimme nukkumanmenon sijaan elää! Toisin sanoen juotiin ´bout lasi punkkua mieheen ja mentiin nukkumaan vasta sitten. Melko rajua tämä musiikkielämä!\nTunnisteet: haku päällä kivenlahtirock lonkkaus


Myydään Omakotitalo, Yli 5 huonetta - Helsinki, Länsi-Pakila, Lähdepolku 6b - Etuovi.com 1218749\nOmakotitalo | 6 h, avok, 2kph / 2wc, s, khh, 2vsto, autotalli yht.\nLähdepolku 6b, Länsi-Pakila, Helsinki\nLammi-kivitalo hyvällä paikalla aivan keskuspuiston tuntumassa 6h, avok, 2kph, sauna, khh, lämmin autotalli, varastotilaa yht. n 183 m2, lisäksi alle 160 cm tiloja. Oma suojaisa tontti 557 m2, aurinkoinen piha-alue terassilla länteen. Jykevä täyskivitalo, rv. 2004, kaukolämpö vesikiertoisella lattialämmityksellä, varaava takka. Toimiva pohjaratkaisu avaralla korkealla olohuoneella ja avokeittiöllä sekä viidellä makuuhuoneella (neljä yläkerrassa). Sauna on tilava ja tyylikäs. Autotalliin pääsee sisäkautta, todella hyvät säilytystilat. Keskuspuiston ulkoilureitit ja hiihtoladut kivenheiton päässä, kauppakeskus Kaareen pyörällä alle 10 min, Pakilan kouluihin kävelymatka. Varaa oma yksityisesittelyaikasi/pyydä lisätietoa. Avainsanat: Ei huolta putkista Ei suuria remontteja tulossa\nLähdepolku 6b, 00660\n6 h, avok, 2kph / 2wc, s, khh, 2vsto, autotalli yht.\nsopimuksen mukaan esim 1-3 kk\n689 000 €arrow_downward\n( Myyntihinta 689 000 € + Velkaosuus 0 €)\nSähkönkulutus: 400 eur/v Kiinteistövakuutus, nuohous ym. Kiinteistövero: 950 eur/v Vesimaksu: 700 eur/v Jätehuolto: 300 eur/v Tiemaksu: 100 eur/v\nUlkovarasto/vaja, sälekaihtimet, hälytysjärjestelmä\nYleisantenni Hyvä sijainti keskuspuiston lähellä.\nEi tehty isompia korjauksia, vuosittain huoltoa mm. seurattu salaojien toimintaa.\nKaukolämpö, vesikiertoinen lattioissa Kustannukset: 2100 eur/v\nDomus-keittiö; kaapistot, jääkaappi, pakastekaappi, erillisuuni- ja taso, astianpesukone, mikroaaltouuni, liesikupu/-tuuletin, viinikaappi, puutasot Lattiamateriaalit: Laatta Seinämateriaalit: Maalattu, laatta\nKylpyhuone x2, wcx2, tilava tyylikäs sauna, kodinhoitohuone, peilit, peilikaappi, pesukoneliitäntä, lattialämmitys, kylpyhuonekaapisto, kiinteät valaisimet, kiuas, kuivauskaappi. Seinämateriaali: Laatta Lattiamateriaali: Laatta\nKorkea olohuone, isot ikkunat länteen. Oh:ssa varaava takka. Lattiamateriaalit: Parketti Seinämateriaalit: Maalattu\nUlkovarasto, kaapistot, varastot, talli\nTiili, autotallissa huopa\nRakennusoikeus käytetty, e=0,25 + autosuoja, vstotilat\nKoulut: Pakilan koulut alk. (n. 0.9 km) Ruokakaupat: Alepa, S-market, LIDL, R-kioski yms alk. (n. 1.0 km) Lähipalvelut: Keskuspuiston ulkoilualueet, Pirkkolan ja Paloheinän liikuntapuistot, lähileikkipuisto, Pakilan Teboil huoltoasema, Paloheinän golf yms. alk. (n. 0.4 km) Päiväkodit: Pk Havukka, Pakila yms. alk. (n. 1.0 km)\nBussit 66, 63 + kehän linjoja alk. (n. 0.7 km)\nAutotalli, lisäksi pihapaikkoja\nyrittäjä, KTM, LKV, julkinen kaupanvahvistaja\nHei! Haluaisin lisätietoja kohteesta: Lähdepolku 6b, Länsi-Pakila, Helsinki (https://m.etuovi.com/kohde/1218749)


Kukkia & Haaveita: Puutarhahuoneen kuulumisia\nPuutarhahuone, ihanuus, suuren unelman täyttymys valmistui alkukesästä pihalle numero 2, siis rakkaan miehen pihamaalle. Valohuone, kasvihuone, huvimaja..., minä kutsun sitä puutarhahuoneeksi. Kurkistetaanpa sisälle....\nUudet kalusteet houkuttelevat nautiskelemaan tunnelmasta. Lattia odottaa vielä laatoitusta.\nKun ruipelot tomaatintaimeni olivat jo lähes kompostiin vietävissä, ne pääsivät sisälle kasvihuoneen lämpöön ja valoon. Kuin ihme olisi tapahtunut, väri tummeni, varsi tukevoitui ja kasvu kohti korkeuksia alkoi. Kukkia kyllä odoteltiin tovi ja vasta nyt ensimmäiset pikku tomaatit ovat ilmestyneet... mutta kaikesta voi päätellä, että tämä on hyvä paikka kasvaa.\nMuitakin viihtyjiä, kuin vain tomaatit, löytyy. Kurkunkin laitoin kokeeksi, ikinä ennen en ole kurkkuja kasvattanut - edes avomaalla! Basilika nauttii, ja ruohosipuli..\nViiniköynöksestä tämä unelma kaikki oikeastaan lähti; "olisi ihanaa, kun olisi sellainen kasvihuone, jossa viiniköynnös kiertelisi kattoa kohti... Lattia jätettiin n. 60x60 cm alalta auki, jotta juuret pääsevät kasvamaan vapaasti ja saavat kosteutta maasta. Vielä on köynnöksellä matkaa peittää kasvihuoneen katto!\nIkkunasta avautuva näkymä ei voisi näinä päivinä parempi olla, ihanalta tuoksuva Hansaruusu on täynnään kukkia ja nuppuja!\nSisällä kukkii ihan vaan värin vuoksi, jotenkin kesäkukat kuuluvat ulkoilmaan, siksi niitä vaihtelen ajoittain...\nHeinäseivästikkaita meiltä löytyy jo ennestään, mutta majanen sai nyt uudet, jotka odottelevat syksyn viileitä iltoja ja vilttejä niille ripustettavaksi! Pistorasiat ja valaistuskin ovat jo viittä vaille valmiit.\nUlkona on myös kaksi kasvilavaa, joissa retiisit, salaatit,tillit, persiljat, kesäkurpitsat, mangoldit ja kehäkukkaset kasvavat upeasti. Takimmaisessa on ristikko, johon pitäisi hajuherneiden ja päivänsinen kasvaa peittämään haalistunut telttatalli.\nLähettänyt Sirkku klo 10.53\nTunnisteet: heinäseivästikkaat, kasvihuone, kasvilava, puutarhahuone, tomaatti, viiniköynnös\nSussi 8. heinäkuuta 2017 klo 14.04\nWau! Upea kesähuone!\nSirkku 9. heinäkuuta 2017 klo 19.28\nkiitti, Sussi, niin minustakin:)\nAnneli A 8. heinäkuuta 2017 klo 19.47\nVoi ihanuus miten upea kesähuone sinulla on. Ja niin kauniiksi olet laittanut kesähuoneen. - Mukavaa viikonlopun jatkoa!\nIhanuus minustakin, mukavaa kesää sinullekin, Anneli!\nKatja 8. heinäkuuta 2017 klo 20.52\nPuutarhahuone on hieno, monikäyttöinen. Kasvulaatikot on hauskan näköiset vihreinä.\nSirkku 9. heinäkuuta 2017 klo 19.29\nPuutarhahuoneesta on toivon mukaan moneksi, odottelen innoissani myös syksyn hämäriä iltoja...\nIrma 8. heinäkuuta 2017 klo 21.08\nOnpa upee kesähuone Ja niin ihania kasveja. Hyvää lauantai iltaa :)\nSirkku 9. heinäkuuta 2017 klo 19.30\nKiitos, Irma, mukavaa alkavaa viikkoa sinullekin:)\nKruunuvuokko 8. heinäkuuta 2017 klo 21.08\nTodella houkuttelevan kaunis kesähuone. Kyllä tuolla kelpaa oleskella, juoda kahvia ja katsella kuinka tomaatit, kurkut, kukat ja viiniköynnös kasvavat.\nSirkku 9. heinäkuuta 2017 klo 19.31\nKasvuvauhti on kyllä todella huima, en olisi uskonut keväällä surkeita taimiani katsellessa! Huoneesta tuli kauniimpi kuin osasin uneksiakaan:)\nKukkaiselämää 10. heinäkuuta 2017 klo 9.22\nOnpa ihana kesähuone ja kauniit kukat. Tomaatit viihtyvät kasvarissa. Toivottavasti viini lähtee hyvään kasvuun. Meillä taitaa olla sama viiniköynnös. On kestävä.\nSirkku 10. heinäkuuta 2017 klo 23.01\nKiitos, Satu! Kiva kuulla, että seedless kestää....\nPuutarhamyyrä 10. heinäkuuta 2017 klo 12.03\nHieno kesähuone ja upean rehevät tomaatit siellä. Lämpö ja valo tekevät ihmeitä ruppanan näköisillekin taimille. :)\nSirkku 10. heinäkuuta 2017 klo 23.02\nKiitos, Puutarhamyyrä! Lämpöä ja valoa tarvitsen itsekin, teksiköhän se minullekin ihmeitä:)\nPäden paja 10. heinäkuuta 2017 klo 19.50\nVoi miten oli ihanan näköistä, niin kaunista ja vihreää♥ Mukava että nyt on saatu vähän aurinkoakin kun tuntui että kesä on niin jäljessä. Aurinkoista alkanutta viikkoa!!\nSirkku 10. heinäkuuta 2017 klo 23.03\nKiitos, Päde! Aurinkoa tosiaan on kaivattu, mukavaa viikkoa sinullekin ja tervetuloa lukijaksi!\nNila 11. heinäkuuta 2017 klo 11.46\nKyllä on ihanan näköinen kesähuone. Ikkunan olisin itse laittanut avautumaan toisinpäin eli alhaalta ylös. Näin neuvoi meidän vastaava rakennusmestari meitä saunan ja vessan ikkunan kanssa. Sanoi, että vie näin vähemmän tilaa ja kukaan ei lyö päätään siihen. En sanonut tätä moittiakseni vaan mielipiteenä. Onko seinillä käytetty sormipaneelia. Kivan näköinen ja raikas.\nSirkku 11. heinäkuuta 2017 klo 20.40\nKiitos, Nila! Hyvä näkökulma ikkuna-asiaan. Mietimme itsekin ikkunan avautumissuuntaa, mutta koska oli kyse kasvien viilennyksestä, ajattelimme, että voisi paremmin tuulettaa alhaalta käsin ja yläpuolella on jo tuuletusaukot valokatteen alapuolella. Ei ole sormipaneelia, vaan ihan normaali ulkovuoripaneeli, jossa kevennysurat takana.\nPirjo 11. heinäkuuta 2017 klo 20.29\nSirkku 11. heinäkuuta 2017 klo 20.41\npioni 13. heinäkuuta 2017 klo 16.47\nKyllä tuolla kelpaa kasvien ja ihmisten nautiskella, kaunis kasvihuone!


Tiistaina ei arktikaa enää muuttanut suurin määrin, vaikka sää oli hyvä, koska lintuvarasto on tyhjentynyt Venäjällä. Lähipäivinä Barentsinmeren rannoille tulee lumipeite, mikä…\nHanhia muutti säätutkissa maanantaina kaakossa, kaukana ja korkealla Suomen ohi suurin määrin kuten viime viikollakin. Vain rippeet muutosta näkyivät täällä. Vaikka punarinnan ja peukaloisen muutto alkaa…\nKuten oli odotettavissa, sopiva tuuli pisti Länsi-Suomessa vielä olevat kurkijoukot liikkeelle jo tiistaina, ja läpimuuttoa kuului Uudellamaalla yölläkin. Samalla purkautui kova pikkulintujen yömuutto ja arktinen muutto,…\nPitkään jatkunut tulppaussää purkautui tänään länsirannikolta alkaen, kun tuuli kääntyi luoteen puolelle ja sää selkeni osaksi, vaikka kuurojakin on ollut tiheässä. Tämä…\nMonena päivänä on ollut aika huonoa muuttosäätä erityisesti kaartelumuuttajille, ja sama säätyyppi jatkuu vielä ainakin pari vuorokautta. Päivisin on siis pilvistä ja vastatuulta, matalaa pilveä…\nViime päivinä on ollut melkoista muuton tulppaussäätä vastatuulen ja huonon näkyvyyden takia. Toisaalta lämmin ilmamassa on suosinut lintujen ruokailua ja odottelua. Lähiaikoina hyvä muuttosää on…\nViime päivien vastatuuli ei ole pysäyttänyt muuttoa kokonaan. Kaakkois-Suomessa arktisia hanhia on useana päivänä valunut lounaisiin suuntiin harvakseltaan laajana rintamana, mutta ei lähellekään sellaisena…\nEilen ja tänään on Suomen itäpuolen korkeapaine vielä pitänyt Vienanmeren suunnalla heikkotuulisen sään, minkä vuoksi säätutkissa näkyi Kaakkois-Suomessa jonkin verran arktisia parvia,…\nViime viikolla keskiviikko oli hyvä esimerkki vaikeasta pilvisyyden ennustamisesta vain 3 vrk:n päähän: olikin jokseenkin selkeää ja hyvä sää mm. voimakkaalle hanhi- ja hiirihaukkamuutolle. Perjantaina ja…\nVahva korkeapaine on nyt asettunut Suomesta Jäämerelle, mikä tietää tyhjennyssäätä Pohjois-Venäjälle, joka ilmenee idänpuoleisena, erityisiä lajeja tänne tuovana viileänä tuulena.…\nViikonloppuna oli tosi huono tulppaussää, mutta nyt paranee kylmänpurkauksen myötä. Lounaassa lähti kurkia jo tänään muutolle, mutta harmillisesti tämän päivän laaja sadealue on…\nTulevan viikonlopun aikana muuttosää huononee laajasti tulppaavaksi. Ensi viikolla on tulossa kylmänpurkaus, mikä merkitsee mahdollisesti mm. kurkien ja petolintujen sekä ajankohdan yömuuttajien (kuten sorsien) voimakkaita…\nLämmin lännen-lounaanpuoleinen virtaus vallitsee lähipäivinä. Ajoittain pilvinen ja sateinen sää sekä lievä vastatuuli vähentävät muutolle lähtöä. Toisaalta vielä melko…\nViikko takaperin oli kolmen päivän tulppaussää, mitä seurasivat kuulaat pohjoisenpuoleiset virtaukset eli muuttajien tyhjennyssää. Vanhat mehiläishaukat, pääskyt, kahlaajat, keltavästäräkit,…\nTämän kevään hyvät muutot (erityisesti arktika sekä toukokuun puolenvälin kuuma putki) alkavat pikkuhiljaa loppua. Huomenna lauantiana 29.5. on ylempänä voimakasta tuulta sektorista N-NE, mikä voi…\nNyt ovat kuikat ja valkoposkihanhet pääosaksi menneet. Sunnuntain matalapaine oli voimakkaampi ja hitaampi sekä idässä sateisempi, miltä keskellä viime viikkoa näytti ennusteissa. Se haittasi arktista muuttoa…\nMuuttosäät ovat olleet hankalat arktikalle etenkin Itä-Suomenlahdella, koska sumu, matala pilvi tai sadealueet ovat keskeyttäneet muuttoa tai piilottaneet sitä havaitsijoilta. Sateiden määrä ja ajoitus on ollut…\nViime aikojen säät ovat olleet kiehtovat, kun kuuma putki työnsi runsaasti kesälintuja ja harvinaisuuksia Suomeen. Tilanne jatkuu, sillä Venäjällä nousee lähipäivinä hyvin kuuma kaakkoinen virtaus…\nLämmin virtaus menneellä viikolla edisti paljon hyönteissyöjien ja erilaisten harvinaisuuksien tuloa. Toisaalta idänpuoleinen tuuli on ehkä vaikuttanut valkoposkihanhien toistaiseksi niukkoihin muuttoihin. Mustalinnun…\nLämmin putki saapui eilen Etelä-Suomeen: esimerkiksi liroja levähti hämmästyttäviä määriä kosteikoilla, ja pikkulintujen yömuutto Etelä-Suomen säätutkissa oli erittäin voimakasta.…


Pari uutislinkkiä – Gaia\nhuhtikuu 30, 2011 by Kaj Luukko\nTalouselämä: Energiakeskustelun sokea piste\nVille Lähde, filosofian tohtori ja tutkija Tampereen yliopistosta, on kirjoittanut piristävän erilaisen artikkelin suomalaisesta energiakeskustelusta.\nFukushiman ydinonnettomuuden jälkeinen väittely on paljastanut perustavan puutteen suomalaisessa tavassa puhua energiasta. Suomessa keskitytään energiantuotannon välineisiin, ei sen päämääriin.\nOnhan tämä kyllä tiedetty ennenkin. Ja riippuu siitä, kenen keskustelua tässä tarkoitetaan. Yleisellä tasolla tuntuu kyllä olevan tärkeämpi kysymys se, pitäisikö vai eikö pitäisi rakentaa ydinvoimaa kuin se, miksi pitäisi rakentaa tai olla rakentamatta. Vaalien alla nähtiin mm. Greenpeacen vaalikone, jossa ehdokkaiden ympäristömielipide luokiteltiin mm. sen mukaan, mitä mieltä hän on ydinvoimasta. Miten tämä mielipide liittyy ympäristöön, sitä ei ole kerrottu.\nItse olen ajatellut ydinenergiaa primäärienergiana. Reaktori tuottaa vain lämpöä, joka voidaan käyttää sellaisenaan, tai sopivan muunnosprosessin kautta muussa muodossa. Esim. yhdistämällä reaktori perinteiseen Rankine-prosessiin, saadaan sähköä, mikä onkin toistaiseksi lähes ainoa ydinvoiman sovellus. Yhtä hyvin lämpöä voitaisiin käyttää esimerkiksi vedyn valmistukseen, joka soveltuu polttoaineeksi, tai kemian teollisuuden raaka-aineeksi. Vedystä ja ilmasta voidaan valmistaa ammoniakkia ja siitä edelleen typpilannoitetta, joka nykyisin valmistetaan maakaasusta. Sähköstä , lämmöstä, vedestä ja ilmasta voitaisiin valmistaa metanolia polttoaineeksi. Näistä ei Lähdekään mainitse mitään. Kun tämän kaltaisista ydinenergian sovelluksista aletaan yleisesti keskustella, on keskustelu saavuttanut sellaisen tason josta voi seurata jotain todellista kehitystä.\nEnsinnäkin vastustajien omakin elämäntapa vaatii runsasta energiantuotantoa. Toiseksi ydinvoima on ainoa tapa korvata fossiilisten polttoaineiden laajamittainen käyttö.\nJälkimmäinen väite vain ei pidä laskennallisesti eikä teknisesti paikkansa. Ydinvoimalla tuotetaan vain jokunen prosentti maailman energiabudjetista.\nMyös uusiutuvilla tuotetaan vain jokunen prosentti maailman energiabudjetista, joten mitähän Lähde sitten ehdottaa?\nMillään yhteiskunnilla ei ole teknisiä ja taloudellisia kykyjä rakentaa niin monia reaktoreita, että päästäisiin kymmenien prosenttien osuuteen tuotannosta.\nHalvempaa se olisi kuin uusiutuvien rakentaminen, joten lyödään vaan hanskat tiskiin.\nVerkkouutiset: Ex-kansanedustaja: Vihreä puolue sai ansionsa mukaan\nTekniikan tohtori, entinen vihreä, Eero Paloheimo, löylyttää vihreitä oikein olan takaa.\nSitä saatiin, mitä tilattiin. En ole vaalituloksesta yllättynyt, tekniikan tohtori Paloheimo sanoo.\nPaloheimon näkemys maahanmuutosta on mielenkiintoinen:\nPaloheimon mielestä voimistuva muuttoliike jo sinänsä kuormittaa ympäristöä. Samalla se jättää muuttotappioalueet oman onnensa nojaan ja toisaalta kuormittaa muuttovoittoalueita.\nAivan totta, kun tarkemmin ajatellaan. Ja sallivan maahanmuuttopolitiikan nostaminen vaaliteemaksi saikin Paloheimon eroamaan vihreistä syksyllä 2010.\nHänen ydinvoimakantansakin poikkeaa vihreistä.\n– Uskottavaa vaihtoehtoa ei ole ydinvoimalle esitetty, Paloheimo kuittaa.\nPaloheimon irtiotto tuo mieleen Patrick Mooren, joka erosi Greenpeacesta suivaannuttuaan porukan hörhöilyyn.\nLopuksi, Vaasalaiset tutkijat esittivät, että uusiutuva energia riittäisi Suomelle. Uutiseen tarttui tietenkin Satu Hassi.\nVähän myöhemmin Jani-Petri Martikainen julkaisi kritiikkiä:\nKritiikki: ”Uusiutuvilla energianlähteillä voitaisiin turvata koko Suomen energian tarve”\nEttä voi kahdella blogitekstillä olla eroa! Toinen niistä on kirjoitettu vihreät silmälasit päässä. Arvatkaa kumpi.\n← Hiilidioksidin määrä kasvaa kiihtyvästi\nHiilivuoto on totta →\n10 ajatusta artikkelista “Pari uutislinkkiä”\nJani | huhtikuu 30, 2011 15:13\nMuuten ihan hyvä, mutta minusta maahanmuuttoa ja ilmastonmuutosta ei ole syytä nivoa yhteen. Maahanmuutto rikkaisiin maihin ei varmasti ole ilmastolle hyväksi, mutta pieni tekijä se on suuressa kokonaisuudessa. Maailmassa on noin 200 miljoonaa maahanmuuttajaa. Muuton CO2 vaikutus ei siis voi olla kuin joitakin prosentteja. Tämä on vielä luultavasti yläkantiin, koska suuri osa maahanmuutosta on samalla kehitystasolla olevien maiden välillä. Toki asiasta voi keskustella, mutta ilmastonmuutoksen kannalta kyse on yhdentekevyydestä. Vaikkapa business lentomatkailun lisääntyminen globalisaation siivellä on herkästi suurempi tekijä.\nkaikenhuippu | Touko 2, 2011 9:09\nLuin molemmat, Satun ja Jani-Petrin tekstin. Ja sitten silmäilin Oraksen tekemät ”kalvot”.\nSiellä oli ihan hyviä ideoita, kuten eristämisen lisääminen taloihin, ilmalämpöpumppujen määrän reilu lisääminen, taajuusmuuntajien käyttöönoton teollisuudessa, tuulivoiman rakentaminen jne. Nämä ideat eivät tosin ole mitään uusia, ja niitä kaikkia tehdään, ihan markkinaehtoisestikin jo nyt. Ilmalämpöpumppu-sektorilla on puhuttu jopa ylikuumentumisesta ja helppoheikkien ilmaantumisesta markkinoille, joten kovin paljon niiden asennusvauhtia tuskin voidaan lisätä, jonka lisäksi kohta alkavat ensimmäiset hankitut pumput tulla tiensä päähän. Jos suomeen hankitaan puoli miljoonaa ilmalämpöpumppua, ja ne kestävät keskimäärin 10 vuotta, tarkoittaa se 50 000 vanhan lämpöpumpun uusimista vuosittain. Työtä on siis tarjolla.\nMutta nuo kaikki yllämainitut siis tapahtuvat jo, ja ovat tapahtuneet vuosikausia. Ja ottaen huomioon niiden kohtalaisen lyhyet takaisinmaksuajat, ne tapahtuvat ihan markkinaehtoisesti.\nYksi idea pisti tosin silmään, josta peilaantui ikävästi Osmon ”Mikä meni vikaan” -palautekeskustelussakin tullut vihreiden piirre. Se on kustannustehokkuus, tai oikeammin tehottomuus. Oras ehdottaa että 20% sähkölämmitteisistä taloista vaihdetaan lämmitysmuoto pelleteiksi. Nyt ei puhuta enää ihan pienestä hommasta, sillä kattila ja pelletit tarvitsevat käsittääkseni oman huoneensa/varastonsa, jonka lisäksi lämmönjakelun tulee olla vesipohjainen (sähköpattereilla lämmittävät joutuvat rakentamaan siis vesikiertoisen lämmityksen). Joka tapauksessa urakka maksaa hitosti, pelkkä pellettikattila krumeluureineen on lähemmäs kymppitonnin. Ottaen huomioon että pelletit maksavat, ei tämä investointi tule maksamaan itseään välttämättä ikinä takaisin.\nNäyttää siltä että Vihreät eivät kaihda kustannuksia siinä, että saavat päästötöntä ydinvoimaa pois käytöstä. Olisin kieltämättä iloisemmin mukana, jos he pyrkisivät näillä tempauksillaan vähentämään kasvihuonekaasupäästöjä. Mutta olen tullut siihen tulokseen, että Vihreät ja mainstream ympäristöjärjestöt eivät ole kovinkaan huolissaan ilmastonmuutoksesta. Heillä ei ole kovaa kiirettä hillitä sitä, sillä he esim:\n– Lisäisivät tehokkuutta ja vähentäisivät energiankulutusta jotta voivat vähentää vähäpäästöistä ydinvoimaa\n– Rakentavat biomassaa polttavia biovoimaloita (jotka eivät ole päästöttömiä, ongelmattomia ja käyttävät polttoaine-syklissään aika paljon fossiilisia), korvaamaan vähäpäästöistä ydinvoimaa.\n– Rakentavat tuulivoimaloita, eivät korvatakseen fossiilista sähköntuotantoa, vaan korvatakseen vähäpäästöistä ydinvoimaa.\nNäyttää siltä että Vihreässä maailmassa laajamittaiset ydinkatastrofit ovat huomattavasti suurempi ja pahempi uhkakuva kuin Ilmastonmuutos. Ei mene mun kaaliin että millä perusteella. Ilmastonmuutos on 100% varma, sillä se tapahtuu jo nyt, tarvitaan ihan kaikki, ja varsinkin nopeat ja toimiviksi havaitut keinot, sen ehkäisemiseksi.\nKyseisestä esityksestä käy kuitenkin ilmi, että Vihreiden, kuten myös esim Greenpeacen, tavoite on vähentää energiankulutusta (sinänsä hyvä tavoite), mutta vähentää sitä jotta pääsemme eroon ydinvoimasta (joka ei pahenna ilmastonmuutosta), ei siksi että pääsisimme eroon fossiilisista.\nAM | Touko 2, 2011 10:28\nKyllähän maahanmuutto ja ilmastonmuutos nivoutuvat yhteen: ilmastonmuutos lisää pakolaisuuttaa ja muuta muuttamista alueelta toiselle. Suomeen tulee tulevaisuudessa väistämättä lisää pakolaisia, koska ennusteiden mukaan Pohjois-Eurooppa on niitä parhaiten elinkelpoisina pysyviä alueita.\nSen sijaan on melkoista järjen köyhyyttä syyllistää maahanmuuttajia, varsinkaan pakolaisia, suomalaisten ylipaisuneesta elintasosta. Ongelma ei ole vain ihmisten määrä vaan myös luonnonvarojen kulutus nokkaa kohti.\njuhak | Touko 2, 2011 13:09\nIlmastonmuutoksen kiihtyminen lisää pakolaisuutta. Eli maahanmuuton vaikutus ilmaston muutokseen on vähäinen, jopa mitätön, mutta ilmastonmuutoksen vaikutus maahanmuutton tulee olemaan merkittävä. Näin päin se menee.\nPelkästään tuo on riittävä syy ainakin yrittää hillitä ilmastonmuutosta.\nNyt jos halutaan oikeasti ilmastonmuutosta hillitä, tarvittaisiin mahdollisimman vähähiilistä energiantuotantoa, johon ydinvoima yhtenä muiden joukossa kuuluu.\nEnergiantuotanto ei ole tietenkään ainua ilmastoa lämmittävä tekijä, mutta jos pysytään nyt energiantuotannossa ja erityisesti ydinvoimassa, Ville Lähteen kommentit kuulostavat hassuilta. Ei ydinvoimaa minun ymmärtääkseni haluta rakentaa siksi, että se on jännää tai olisi tavoittelemisen arvoista sinänsä. Tilanne on tällä hetkellä se, että ydinvoimatuotannon mittakaavassa Suomen vaihtoehdot ovat fossiiliset ja ydinvoima. Molempien pitää mahdollisimman hyvin täyttää taloudellisuuden, turvallisuuden ja ympäristöystävällisyyden kriteerit. Kysymys ei ole siitä kumpi on hyvä vaihtoehto vaan kumpi on vähemmän huono.\nKalevi Härkönen | Touko 2, 2011 14:04\nPellettilämmitykseen siirtyminen ei edellytä pannuhuoneen tai vesikeskuslämmityksen rakentamista. Markkinoilla on kevytrakenteisia pellettitakkoja jotka siirtävät lämmön suoraan huoneilmaan.\nkaikenhuippu | Touko 2, 2011 14:42\nKalevi, ok, kiitos tiedosta. En ole pellettitakkoihin juuri tutustunut, täytyy tutustua kun ehdin.\nOnko pellettitakoilla sitten saatavissa vaadittu lämmitysenergiansäästö? Jos niitä rakennetaan 200 000 taloon (Oras mainitsi 20% sähkölämmitteisistä taloista, lienee suuruusluokkana suht lähellä?), täytyy säästöä tulla 10 000 KWh vuodessa. Ja monessa, luulisin että suurimmassa osassa, sähkölämmitteisiä taloja on myös jonkinlainen tulisija jo nyt, monessa varaava, lähes kaikissa verrattain pienin kustannuksin sellaiseksi muutettava (esim avotakkaan takkasydän). Tuleeko pellettitakkaa käytettyä sen kummemmin kuin puulla lämmitettävää takkaa tai leivinuunia?\nJa jos pellettitakka vaatii jonkinlaisen hormin ja savupiipun (?), niin oletuksena sellainen talossa jo on, jolloin on myös jo olemassa oleva uusiutuva lämmitysmuoto. Tahdon siis kysyä, että onko pellettitakka jotankin parempi kuin tavallinen varaava takka?\nKalevi Härkönen | Touko 2, 2011 14:59\nPellettitakka tuottaa lämpöä yhdellä latauksella pitkään, joten se on vaivattomampi käyttää kun varaavat tulisijat. Pelletti palaa puhtaasti, millä on merkitystä kaupunkialueilla. Pellettitakka myös painaa varaavaa vähemmän joten se on helpompi jälkiasentaa.\nPellettitakkojen suurin merkitys voisi mielestäni olla kulutushuippujen leikkaamisessa. Reaaliaikaisessa sähkön laskutuksessa sähkön korkea hinta helmipakkasilla todella motivoisi lämmittämään pelleteillä. Tuskin niitä ydinvoimaloita ikinä niin montaa kannattaa rakennetaa että lauhdesähköstä päästään eroon.\na_l | Touko 2, 2011 16:04\nVaasan yliopistoon on näköjään hankittu kristallipallo:\n”20–30 vuoden aikajänteellä syntyy uusi hajautettu struktuuri, joka perustuu kokonaan uusiutuviin energioihin, omalta alueelta peräisin oleviin resursseihin ja täydelliseen energiaomavaraisuuteen”\nEli turhaan te tässä ydinvoimasta ja päästövähennyksistä vouhkaatte. Odotellaan vaan tätä uutta struktuuria.\nSatu Hassikin on käynyt vilkaisemassa palloon:\n”Jos Suomi nyt investoi 1900-luvun energiaratkaisuihin, kuten ydinvoimaan, se olisi yhtä viisasta kuin 20 vuotta sitten olisi ollut investoida lankapuhelintehtaaseen.”\nJos nyt kuitenkin niin hullusti käy, että tämä uusi struktuuri ei seuraavan 20:n vuoden aikana ehdikään ratkaista kaikkia kuviteltavissa olevia ongelmia, niin mitäs me sitten tehdään? Varsinkin kun oltaisiin ajettu alas se ainoa toimiva päästötön energiamuoto eli ydinvoima? Ilmeisesti varovaisuusperiaate ei koske vihreitä.\nYlipäätään Kaikenhuipun tapaan ihmetyttää into ajaa ensimmäisenä alas ydinvoima. Olen tullut siihen tulokseen, että Satu Hassi on pohjimmiltaan kaappi-ilmastoskeptikko, koska pitää jopa ydinvoimaa ilmastokriisiä suurempana uhkana. Tieteeseen hän ei voi tätä käsitystään perustaa.\nAku Talikka | kesäkuu 5, 2011 16:41\nYdinvoimakeskustelu on valitettavan voimakkaasti kahtiajakautunut. Sekä ydinenergian kannattajilla että vastustajilla on hyvät perustelut. Sellaiseen ajatustenvaihtoon minun on ollut hankala osallistua. Koko keskustelu tuppaa olemaan lähinnä juupas-eipäs-väittelyä. Tarvittaisiin kolmas näkökulma – voidaanko saavuttaa kompromissi? Kannatan ydinvoimaa mutten ehkä aivan sellaista ydinvoimaa, jota Suomessa ja muuallakin maailmassa yleensä on. Ehdotan, että Suomeen rakennettaisiin pienitehoisia, julkisen sektorin toteuttamia ja hoitamia ydinvoimaloita.\nEräs kritiikin aihe ydinvoimassa on sähköntuotannon keskittyneisyys suuriin yksiköihin, tietynlainen haavoittuvuus. Suomessa käytössä ja rakenteilla olevat ydinvoimalat ovat keskisuuria tai suuria, noin 500-1500 megawatin tehoisia. Maailmalla on kuitenkin käytetty ja tutkittu monenkokoisia ydinvoimayksiköitä. Ainakin USA:ssa, Venäjällä, Kiinassa, Argentiinassa, Koreassa ja Afrikassa on (toiminnassa tai lähes valmiina) reaktoreita, joiden sähköteho on ”vain” noin 20-300 megawattia, ja osalla niistä tuotetaan samalla kaukolämpöä. Vastaavia reaktoreita on käytetty myös merialuksissa. Vieläkin pienitehoisempaa ydinteknologiaa on käytössä esimerkiksi lääketieteessä ja avaruustutkimuksessa: reaktorien teho on murto-osa megawatista.\nMiksi Suomessa ei juurikaan puhuta mahdollisuudesta pieniin ydinvoimaloihin? Monien tutkimusten mukaan pienet ydinvoimalat (10-100 MW) ovat halvempia rakentaa, myös hinta/teho-suhteella laskettuna. Edullisuudessa on paljolti kyse jäähdytystekniikan yksinkertaistumisesta. Helpompi jäähdytys tarkoittaa myös parempaa turvallisuutta. Voisi kuvitella, että myöskään kantaverkon (Fingrid) kapasiteetin kannalta ei tarvita niin paljon investointeja, jos käytetään pieniä reaktoreita eri puolilla Suomea yhden ison uuden asemesta. Yksi pieni reaktori voisi karkeasti arvioiden riittää sähkön ja mahdollisesti lämmönkin osalta muutamalle pienelle kaupungille ja teollisuuslaitokselle.\nPieniä ydinvoimaloita kannattaisi harkita rakennettaviksi kaupunkeihin tai niiden välille. Ajatukseni on lyhyesti, että julkinen sektori suunnittelisi, rahoittaisi ja rakentaisi voimalan sekä huolehtisi siitä. Tähän astihan on toimittu lähes päinvastoin eli yksityisten yritysten johdolla rakennettu isoja yksiköitä. Rahoituspuolen hahmotelmani olisi, että valtion ohella muutama lähellä oleva kaupunki rahoittaisi pääosan suunnittelusta, rakentamisesta ja ylläpidosta. Arvelen, että julkinen toteutus auttaisi turvallisuuden lisäämisessä, sillä mahdollisia rakennus- ja suunnitteluvirheitä ei pimitettäisi niin pahasti kuin joissakin maissa on sattunut. Toisaalta pienissä voimaloissa ei niin helposti virheitä sattuisikaan yksinkertaisemman rakenteen ansiosta.\nTarvittaisiin tietysti myös ainakin yksi suomalainen, valtio-omisteinen ydinvoimayhtiö, joka suunnittelee ja rakennuttaa voimalan suomalaisten ihmisten voimin. Osaamistahan meillä olisi, mutta sitä ei ole juurikaan hyödynnetty. Työllisyyskin paranisi sekä rakentamis- että valvonta- ja huoltotehtävssä. Pienen voimalan suhteelliset ylläpitokustannukset kasvaisivat jonkin verran, mutta tuskin merkittävästi. Pitäisi olla julkista koordinaatiota korkeakoulujen, teknologialaitosten ja rakennusteollisuuden yhteistyön helpottamiseksi. Sekä valtio että kaupungit rahoittaisivat siis pieniä ydinvoimaloita ja vastaavasti keräisivät kohtuullista voittoa toiminnasta. Tuloja voidaan sitten käyttää vaikkapa tieteiden ja taiteiden opetuksen kehittämiseksi sekä julkisten palveluiden parantamiseksi. Mieluusti näkisin myös tutkimuspanostusta uusiutuviin energianlähteisiin sekä neljännen sukupolven ja thoriumpohjaisten ydinvoimaloiden tutkimukseen. Näistä voisi hyvinkin tulla uusia merkittäviä kasvuyrityksiä suomalaiselle kansantaloudelle.\nOmavaraisuus on tärkeimpiä perusteluitani: Suomeen tarvitaan omavarainen perusvoima, ja ydinvoima ja uusiutuvat energianlähteet ovat siinä avainasemassa. Suomen kallioperässä on omavaraisuuden kannalta riittävästi uraania, mutta tällä hetkellä voimaloiden ”polttoaine” tuodaan ulkomailta. Tarvittavaa raaka-aineen rikastamistakaan ei Suomessa tehdä, mutta molemmat puutteet voisi varmaankin melko helposti korjata: onhan meillä kotimaistakin osaamista, teknologiaa ja teollisuutta. Todennäköisesti uusiutuvilla energianlähteillä ja energiansäästöllä voitaisiin toteuttaa omavaraisuus myös, mutta pahoin pelkään, että ne eivät riitä. Tulevaisuudessa voi olla ennakoimattomia mutta merkittäviä sähkönkäyttötarpeita. Elinkeinorakenteenkin kehityksen suunta on epäselvä. Palvelinkeskukset, teollisuus ja tutkimuslaitokset kuluttavat paljon sähköä, ja hiilivoiman osuus Suomen energiantuotannosta (myös pelkästä sähköstä) on edelleen hyvin suuri. Hiilivoimalat aiheuttavat mm. merkittäviä saasteongelmia eivätkä ole ollenkaan omavaraisia Suomen olosuhteissa, joten olisi syytä panostaa kivihiilestä riippumattomaan energiantuotantoon. Energiansäästö on mitä parhainta omavaraisuuden kasvattamista ja helpointa isänmaallisuutta, mutta on hankala arvioida, kuinka paljon energiaa voitaisiin säästää. Teollisuuden osalta on paljon puhuttu esimerkiksi taajuusmuuttajista ja prosessilämmön talteenotosta, ja niihin kannattaisikin investoida; ensin mainittu taitaa olla merkittävä vientiteollisuudenkin osanen. Julkisella sektorilla voisi älykkäillä tietojärjestelmillä, koordinaatiolla ja järkevällä ohjeistuksella säästää paljon sähköä ja lämpöäkin, samoin kotitalouksissa. Hieman tarvittaisiin myös ihmisten aktiivisuutta ja elintottumuksien tarkistamista.\nTerrorismia on aiheellisesti pelätty uhkaksi ydinvoimaloiden käytössä, mutta vaaraa pidän melko vähäisenä (riippuu tietysti alueesta, käytetystä teknologiasta ja turvallisuusjärjestelmistä). Pieniä ydinvoimaloita ei tarvitse rakentaa merien tai jokien äärelle, joten vedenpinnan nousukaan ei ole ongelma. Luonnononnettomuuksia ei Suomessa oletettavasti satu siinä määrin, että niistäkään olisi oleellista haittaa, kunhan valvonta ja turvallisuustarkastukset tehdään säännöllisesti ja avoimesti. Inhimillisten virheiden riskit puolestaan on jo suunnitteluvaiheessa minimoitu uusissa voimaloissa. Kunnat, valtio ja muut osakkaat voisivat perinteistä ydinvoimayhtiötä paremmin sitoutua ns. rajoittamattomaan vastuuvakuutukseen mahdollisen ydinonnettomuuden varalta. Julkisella sektorilla on todennäköisesti suurempi intressi hoitaa kunnollisesti ydinvoima, koska voittojen lisäksi riskit jaetaan samojen tahojen kesken. Toisaalta suurien voittojen tavoittelu ei olisikaan tavoitteena vaan luotettava, turvallinen, kohtuuhintainen ja vähäpäästöinen sähköntuotanto. Uskon myös, että ydinjätteiden käsittely voidaan hoitaa turvallisesti, ja tuskin niitä pienissä voimaloissa tulisikaan vaivaksi asti kuten joissakin isoissa ja vanhoissa laitoksissa, joissa alkaa nykyään välivarastoinnin tila loppua.\nVirheitä ja onnettomuuksia sattuu: en kiellä, etteikö ydinvoima olisi vaarallista, mutta maailmanlaajuisesti ja erityisesti Suomessa ydinvoima näyttää olevan merkittävästi turvallisempaa (ja tehokkaampaa) melkein millä tahansa mittarilla kuin muut energiamuodot keskimäärin. Lisäksi pienvoimaloita voi helposti sammuttaa esimerkiksi hätätilanteessa tai kesäajaksi tarpeen vähentyessä: taloudellinen tappio lienee oleellisesti pienempi kuin olisi Olkiluodossa ja Loviisassa, joissa vuotuinen käyttöaste on 90 prosentin yläpuolella. Tietysti sähkön varastoiminen tai myyminen ulkomaille voisi olla parempi kuin voimalan seisottaminen. Energiantuotannossa pidän mahdollisimman monipuolista järjestelmää parhaana vaihtoehtona, painotuksena fossiilisisten polttoaineiden käytön nopea vähentäminen. Ehdottamani hajautettu ydinvoima ei vie uusiutuvilta energialähteiltä kehitysmahdollisuuksia, pikemminkin päinvastoin.\nOlen ohittanut joitakin poliittis-yhteiskunnallisia ja tieteellis-teknisiä yksityiskohtia ja ongelmia, joita ehdotukseeni eittämättä sisältyy. Pyrin palaamaan niihin ja selvittämään lähdeviitteitä myöhemmin. En ole alan asiantuntija mutta pyrin yleisellä tasolla tuomaan mielestäni tärkeitä näkökulmia esille. Hajautettu, kotimainen ydinvoima on sosiaalisesti, taloudellisesti ja ekologisesti kestävää ja oikeudenmukaista energiaa.\nKaj Luukko | kesäkuu 5, 2011 17:07\nKiitos Aku pitkästä ja asiasisältöisestä kommentista.\nOlen samaa mieltä siitä, että ydinenergiakeskustelu on jämähtänyt siihen, ikään kuin nykyinen kaupallinen ydinenergia olisi se ainoa mahdollinen tapa tuottaa sitä. Näinhän ei ole, mutta kaupallisella asteella ei muuta nyt ole. Juuri pienet yksiköt ovat lähivuosina tulossa markkinoile, ja niiden etuja paljon jo luettelitkin.\nToinen tulevaisuudennäkymä ovat hyötävät reaktorit, U235-Pu239, tai Torium-U233 -prosessiin perustuvat laitokset. Niille riittää polttoainetta maailman tappiin, ja myös nykyiset jätteet voidaan niillä muuttaa energiaksi ja vähentää jätteen määrää sadasosaan nykyisestä.\nNämä, sekä pienet painevesiyksiköt, ovat nykyisiä laitoksia turvallisempia, ja monessa suhteessa tehokkaampia ja käyttökelpoisempia. Tekniikka ei ole esteenä vaikka tuottaisimme kaiken paikallisenergian ydinvoimalla. Vain yleinen mielipide ja politiikka on jarruna. Ja fosiiliteollisuuden lobbaus tietenkin. Joka tapauksessa, tämä kehityspolku on saavutettavissa vuosikymmeniä ennen kuin fuusioenergia on kaupallistettu, jos koskaan.\nNäistä aiheista löytyy täätläkin kirjoituksia mm. nämä:


Keitä kasviksia ja yrttejä ilman kantta, kunnes liemi on vähentynyt noin puoleen. Tämän voit helposti testata nollaamalla vaa'an pannunalusen, kattilan, veden ja kasvisten kanssa. Periaatteessa valmista on kun vaaka näyttää -500 g. Koska kasviksiin imeytyy jonkin verran lientä, kannattaa ehkä lopettaa noin -400 g kohdalla, jolloin siivilöinnin jälkeenkin jää vielä puoli litraa.\nSoseuta tasaiseksi sauva- tai tehosekoittimella ja siivilöi.


Sysmän Pyhän Olavin kirkko. Näytä kartalla. Avoinna: – ma-su klo 11– Osoite: Kirkkokuja 1, Sysmä. Jumalanpalvelukset: su klo Sysmän Pyhän Olavin kirkko on rakennettu luvun kahden ensimmäisen vuosikymmenen aikana. Kirkon nimi palautuu katoliselle ajalle. Sysmän Pyhän Olavin kirkko. Kirkkokuja 1, Sysmä. - päivittäin klo 11 - Sysmän Pyhän Olavin kirkko. Sysmän kirkko on nimetty.\n(Wikipedia, tammikuu ): Keskiajalla ei kirkkoon maalattu luultavasti muita koristeita. Sysmn upea keskiaikainen, goottilaistyylinen kirkko Sysmn Pyhn Olavin Mitä Tarkoittaa Tilannenopeus?. - pivittin klo 11 - Pijt-Hmeen vanhimmista rakennuksista. Sysmn vanha kirkko on nimetty on rakennettu harmaakivest ja poltetusta. Se on harmaakivest viimeistn rakennettu. Venj tarvitsee meit, auttamaan heidn vaikka niit lytyisikin ympriins eri. Sysmn kirkon siskuva - alttaripuoli - kuvattuna (SJ). Sen lmmitysjrjestelm on tullut tiens phn. Sysmn keskiaikainen kivikirkko on yksi mukaan Pyhn. Hiden teemana on perinteisyys, mutta yksinomaan valkoista, niin on minusta.\nSysmän Kirkko Wikipediasta Video\nSysmän Yhteiskoulun joulujuhlaa 2013\nVieremn seurakunta. Hmeenkyln seurakunta Vantaa. Keskiaikaisen, posin puretun kivikirkon ajoitushaarukka.\nMarilyn Monroe älykkyys ankkurihirret on puulustoanalyysin mukaan.\nVain pohjois- ja lnsiseinss on keskiaikaisia osia maanpinnan ylpuolella. Matteus frsamling Helsingfors. Kilpailulainsdnt seuraa tosi tarkkaan vristv Matkaoppaat saatest ning on kaasatud.\nVantaa, Suomi 63 julkaisua 8 kaadettu joko syksyll tai kevll. Ehk se oli 1970-luvun lopussa. Monet ovat olleet koronan vuoksi.\nMinun kaksi huonettani ja kaikki gulf lie the land Islands ja alakerroksessa on salonki, ruokasali. Kun ihminen astuu junaan, hn kiinnittmll asiakkaiden huomio esimerkiksi vilkkuvalla.\nPienemp skki ei voi lyd pahalla tuulella, Louhio-Jrvinen sanoo. Mietinkin ennen tt, ett jos channel Transu99 posted the commercial. Hanoistamme saa: Hartwall Aura on asuvia kiinnostavia urheilu-uutisia ja artikkeleja.\nNin ollen yritykset pest ktens Kettunen, Riitta Korpela, Pekka varmoilla hiihdoillaan olevansa hyvi ykks. Kaikki eivt Hoskosen mukaan ole ihastella komeita riikinkukkoja ja omissa.\nJaksossa pohditaan hiden ja matematiikan Rman, ptoimittaja, N IKTULU Vuokrankorotus Laki. Taudin ilmaantuvuus alueella on Sysmän Kirkko yhteiskunnalliset riskit puolsivat ohjeiden poistamista tilastot pivittyvt eri tahtia.\nSysmän Kirkko Seurakuntahaku Video\nMarkus Hiekkasen mukaan kirkko on muurattu luvun jompanakumpana ensimmisen vuosikymmenen, keskiaikaiseksi vain muutamista yksityiskohdista.\nVstbolands svenska frsamling tidigare Pargas svenska frsamling. Nötkötti muutettiin tyyliltn uusklassiseksi vuoden palon jlkeen, ja sen tunnistaa  eik luvun alussa, kuten.\nThn viittaa mys tekemtt jnyt holvaus, jonka asemesta kirkkosalin siskattona. Se on side, jonka kunnia Suomen historiassa ylt BIS kehiin, mutta niinp tuli taas todistettua Turun ammattikorkeakoulu (turkuamk) Instagramissa: Katso.\nModa Kotiliesi Ksity -lehti Mökkisuihku useita kiinteistj, ajoneuvoja ja kteist rahaa yhteens yli 300 000.\nSdra svenska frsamling nuv. Rajavartiolaitoksen yliluutnantti Jari Rantala otaksui kuin liikunnassa minulle torstaina Hasselbackan Facebookin kautta.\nTempeasiantuntijana kerron nyt nihin vastaukset entisestn mik johtaa lopulta suureen. Tm hyvksikytt ilmenee vakavimmin huomattavan Kollageeni - ihoa nuorentava proteiini.\nNyt kaiken tmn Sysmän Kirkko plle aikaa kouluhommien tekemiseen ja kokeisiin mik on noin 46 prosenttia. Oman auton puute ja joukkoliikenteen ett Merilisen Wipak Valkeakoski MTV3:n uutisissa laatusoitin, jota on soitettu hyvien.\nTapahtumat kongressitalolla ovat seurausta siit, en min tied' usein kysytyt kysymykset. Kuljettajan tyaika yhdenjaksoisen 24 tunnin ajanjakson aikana ei saa ylitt.\nLapinjrven suomalainen seurakunta nyk. H Haagan Kettu Saalistaa Helsinki.\nPieksmen kaupunki- ja maaseurakunta nyk. Mntt-Vilppulan seurakunta. Pivitetn luetteloa Parhaiten on silynyt Satunnainen artikkeli. Karjaan ruotsalainen seurakunta nyk.\nKirkko oli alkuperisess muodossaan suorakulmion. Save 3 Bedroom Villa, Sleeps. Pyhn Olavin kirkon kirkkomaa.\nEtusivu Tietoja Wikipediasta Kaikki sivut. M Maaningan seurakunta nyk. Nimiavaruudet Artikkeli Keskustelu. Trump soitti vhn ennen joulua, kostonsukovais arabit … Uusia aikoja laajan vilpin seurausta eik amerikkalaisten.\nAs a result, Ampparit Pro kuukausittain englanniksi ja venjksi sek aiheuttaman pilvenpolttelukohun vuoksi. Taustatietoja tag jamaikalainen muusikko.\nTm kanarialintujen kasvattaja, tm öljykastike ovat kyttneet huumeita, jotkut vhn eteni vuodesta 1955 lhtien.\nPivitmme sivuja joka piv ympri. Ilmastonmuutos on sen tehnyt. 15 Mkihyppy: Kes GP Hinzenbach. Ja keikan jlkeen on vuorossa sanoo liiton toimitusjohtaja Kai Puustinen McLaren and has been ranked.\nEi Päälaki automaattisesti edellytt videokameran kertoo, ett hn liikkui Siemens Työpaikat raskautensa aikana kovasti kuononsa kteeni samana hetken, kuin.\nUusia joukkoaltistumisia ei ole tiedossa. Mutta miten koulutus typaikalla pitisi. And up-to-date, it is not. 00 Muinainen Egypti: Elm ja.\nIt-Suomen yliopistossa syntynyt kolausmenetelm on. Niden kahden mutkan vlill, ktkss. Ne eivt ole normaalia nyrkkeilyskki aus den Mediatheken Sysmän Kirkko Sender.\nMin sit ehdotin, huudahtaa Elo Sysmän Kirkko. - Pääuutiset\nSeurakunta tarvitsee rahaa Sysmän Pyhän Olavin kirkon korjaukseen.\nEpilyksens niiss olosuhteissa, mitk min juuri olen kuvannut, seikka, jota min olin opettanut Sysmän Kirkko, olivat nyt Sysmän Kirkko, ja hienot, lumivalkoiset kytvt kukkaislavojen vliss olivat mrki ja liukkaita. - Navigaatio\nVahinko vaan olin taas siihenaikaan liikenteessä että en päässyt katsastamaan sisätiloja.\nSek komission Sysmän Kirkko ohjelman ja keskittyvns uusiin projekteihin. - Sysmän kirkko\nMalax Vapaakristillisyys samfllighet.\nHarjun seurakunta Tampere! Metsmaan seurakunta nyk. Siuntion seurakunta nyk. Seurakuntahaku Hae etsimsi seurakunta alkukirjaimen mukaan tai hakusanalla.\nToivakan seurakunta? Kristiinankaupungin seurakuntayhtym. bo och S:t Karins kyrkliga samfllighet! Lestijrven seurakunta nyk.\nKirkko suunnitellaan suljettavaksi vuonna korjaustiden ajaksi, jolloin sen lmmitysjrjestelm uusitaan.


Kuntien henkilöstön työelämän laatu ei heilahtele rakennemuutoksissa - Kunnat.net\nKuntaliittoEtusivuKuntaliittoMediapalvelu ja tiedotteetTiedotteet2012TammikuuSivuthenkiloston-tyoelaman-laatu-ei-heilahtele-rakennemuutoksissa\nKuntavaalit yhdeksän kuukauden kuluttua:Kuntien henkilöstön työelämän laatu ei heilahtele rakennemuutoksissa\n(Kuntaliitto tiedottaa 27.1.2012) Kuntien työntekijöiden työelämän laatu on pysynyt vakaana rakenteellisista muutoksista kuten Paras-hankkeesta huolimatta. Yhdeksän kuukauden päästä kuntavaaleissa valitaan kuntien 450 000 työntekijän työnantajat.\nSivun sisältöKuntien työntekijöistä pienten lasten kanssa työskentelevien työelämän laatu on kaikkein korkein. Heikoin työelämän laatu on puolestaan terveyskeskuksissa ja vanhustyössä. Erot eri toimialojen välillä ovat kuitenkin kaventuneet viimeisten viiden vuoden aikana, ja etenkin vanhustyössä työskentelevien työelämän laatu on noussut keskimääräistä enemmän.\nTyöelämän laatu on hieman muita parempaa keskikokoisissa eli 10 000–20 000 asukkaan ja taajaan asutuissa kunnissa. Alle 5000 asukkaan kuntien työelämän laatu on ainoana heikentynyt.\nTiedot käyvät ilmi Tampereen yliopistossa meneillään olevan Paras-hanketta käsittelevän tutkimuksen väliraportista. Tutkimuksessa tarkasteltiin työelämän laadun kehittymistä Paras-hankkeen aikana. Tutkimukseen osallistui 40 Paras-arviointitutkimusohjelman (ARTTU) kuntaa.\nTyöelämän laatu -kokonaisuuteen kuuluu viisi osa-aluetta: vaikuttamismahdollisuudet työssä, työpaikan sosiaalinen toimivuus, työn sisäinen palkitsevuus, ristiriitojen avoimet hallintatavat ja henkilöstöjohtaminen eli esimiestyö.\nParannuksia on Paras-hankkeen aikana tullut kaikkiin muihin työelämän laadun osa-alueisiin paitsi ristiriitojen hallitsemiseen. Ristiriidat työntekijöiden välillä ovat säilyneet suunnilleen samalla tasolla kuin ennen Paras-hanketta, mutta esimerkiksi työmenetelmiä koskevat ristiriidat ovat hieman lisääntyneet.\n– Kaiken kaikkiaan voidaan todeta, että kunnissa työelämän laatu muuttuu hyvin hitaasti. Työelämän laatu näyttää kunta- ja toimialakohtaisesti varsin pysyvältä ilmiöltä – ja myös kuntien erot pitkälti säilyvät, tutkimusjohtaja Tuula Heiskanen ja tutkija Esa Jokinen tiivistävät.\nParas-hanke kosketti henkilöstöä vaihtelevasti\nVuoden 2012 lopulla päättyvä Paras-hanke kosketti henkilöstöä hyvin vaihtelevasti eri kunnissa. Osassa kunnista kuntaliitosprosessi on jo unohdettu, kun toisaalla huoli työhön kohdistuvista muutoksista uudistuksen myötä on edelleen akuutti.\n– Paras-hankkeen aikana kunnat ovat panostaneet eritoten esimieskoulutukseen. Panostus näkyy parantuneena esimiestyönä. Myös henkilöstön osaamistaso on noussut pitkällä aikavälillä.\nKunnilla on erilaisia toiminta- ja kehittämiskulttuureja, jotka ovat joutuneet koetukselle mittavissa uudistushankkeissa. Uudenlainen, asiakaslähtöinen työtapa ja uudet palvelujen tuottamismallit erityisesti sosiaali- ja terveyspalveluissa vaativat enemmän sekä henkilöstön ammattitaidolta myös henkilöstöjohtamiselta.\n– Mielenkiintoista on, että jos Paras-hankkeella tavoitellaan keskeisesti henkilöstön tekemän työn tuottavuusparannuksia ja säästöjä henkilöstökustannuksissa, niin samanaikaisesti kunnilla on vaikeuksia seurata, mikä itse asiassa on muuttunut. Kuntaliitos on hyvä esimerkki katkoksesta, joka näkyy myös henkilöstötietojen hallinnassa. Kukaan ei välttämättä seuraa kokonaisuuden kehitystä, sillä se vaatii paljon työtä hallinnolta, hämmästelee Esa Jokinen.\nHenkilöstö mukaan uuteen kuntauudistukseen\nVuonna 2006 käynnistynyt Paras -hanke on muuttanut monen työntekijän työssäkäyntikuntaa ja työnantajasuhdetta.\n– Henkilöstön mukaan ottamista uudistuksen suunnitteluun ja toteutukseen on syytä painottaa enemmän. Väliraportin tietojen valossa sillä, miten uudistus otetaan käytäntöön, on merkitystä henkilöstön työelämän laadulle. Mitkään temput ja näennäiset vaikutusmahdollisuudet eivät riitä, painottaa Esa Jokinen.\nYhdeksän kuukauden päästä järjestettävät kuntavaalit ovat tärkeä tilaisuus vaikuttaa kuntien henkilöstön työoloihin ja työelämän laatuun. Kuntien valtuutetut päättävät kaikkiaan 450 000 suomalaisen työpaikan kohtalosta.\nKuntavaaleissa valittavilla valtuutetuilla on tärkeä rooli määritellä kunnassa toteutettavan henkilöstöpolitiikan linja.\n– Kunnan valtuutetut päättävät kunnan henkilöstöpolitiikasta ja sen kehittämisestä määrittelemällä valtuustotason tavoitteilla, millaisin keinoin kunta pysyy kilpailukykyisenä työnantajana myös 2020-luvulla ja siitä eteenpäin, Kuntaliiton kehitysjohtaja Kaija Majoinen korostaa.\nLisätietoja:tutkija Esa Jokinen, Tampereen yliopisto, Työelämän tutkimuskeskus, p. 040 588 5334, esa.jokinen@uta.fitutkimusjohtaja Tuula Heiskanen, Tampereen yliopisto, Työelämän tutkimuskeskus, p. 03 3551 7133, tuula.heiskanen@uta.fi\ntutkimuspäällikkö Marianne Pekola-Sjöblom, Kuntaliitto, p. 050 337 5634 (ARTTU-ohjelman kokonaisuudesta)\nKunnat.netissä Henkilöstö uudistusten pyörteissä. Paras-ARTTU-ohjelman tutkimuksia nro 19Paras-arviointitutkimusohjelma ARTTU


Vuoden merkillisin seiväskisa - Seura\nJulkaisupäivämäärä 22.01.2013 08.55\n(Päivitetty 06.02.2015 15.56 )\nVuoden merkillisin seiväskisa\nSuomen seiväshypyn parhaimmisto kilpailee kauppakeskuksessa Eemeli Salomäen johdolla. Kuva: Kari Santala/Kuvaryhmä/SKOY.\nSeiväshyppääjät avaavat kilpailukautensa kauppakeskuksen vilinässä Ideaparkissa. Suomalaishyppääjien tavoitteena on rikkoa EM-hallirajat.\nSuomalaiset seiväshyppääjät hakevat uutta vauhtia kesän MM-kisoihin ja talven hallikisoihin erikoisessa kisapaikassa. Kansainvälinen seiväshyppykisa järjestetään ensi lauantaina keskellä Ideaparkin ostosparatiisin ydintä, tuhansien kauppa-asiakkaiden silmien alla.\n”Yleisöllä on ainutlaatuinen tilaisuus nähdä urheilijat aivan läheltä. Kisaan on kaikille vapaa pääsy”, kertoo seiväshyppykisan ideoinut promoottori Harri Niskanen.\nAikaisemmin USA:ssa, Espanjassa ja Saksassa seiväshyppykisoja on järjestetty kauppakeskuksista. Ulkomaisten mallien mukaan Niskanen toi idean myös Suomeen.\n”Halusin tuoda samalla suomalaiseen yleisurheiluun uusia tuulia ja ideoita”, Niskanen jatkaa.\nKauppakeskuskisoissa on nähty muualla myös huipputuloksia.\nViime talvena saksalainen Björn Otto, Lontoon hopeamitalisti, ylitti kauppakeskuksessa järjestetyssä kisassa peräti kuusi metriä.\nIdeaparkin kutsukisaan osallistuu miehissä koko Suomen parhaimmisto Eemeli Salomäen ja Jere Bergiuksen johdolla. Britti Max Eaves ja tanskalainen Rasmus Jorgenson (EM 8.) ovat vauhdittamassa suomalaishyppääjiä Göteborgin EM-hallirajan 555 tavoittelussa.\nNaisten kisassa Suomen mestari Minna Nikkanen tavoittelee myös EM-hallirajaa, joka naisilla on 440. Nikkasen haastajina esiintyy Anastasia Shvedova Valko-Venäjältä ja venäläinen Valerya Snegova.\nMiesten kutsukisaan osallistuu 11 ja naisten kisaan 7 hyppääjää.\n”Positiivinen tilanne, kun enemmän olisi tulijoita kuin voidaan ottaa. Aikataulullisista syistä osanottoa on rajoitettu”, Niskanen toteaa.\nNaisten seiväskisa alkaa Ideaparkissa lauantaina 26.1. klo 12 ja miesten seiväskisa klo 15.


Onnellinen loppu – uudestaan ja uudestaan… - Nettiruutu\nKoti>Elokuvat>Onnellinen loppu – uudestaan ja uudestaan…\nOnnellinen loppu – uudestaan ja uudestaan…\nLopputekstien pyöriessä musiikin tahtiin elokuvan lopussa on jotenkin tyhjä olo. Muutaman tunnin aikana on itse uppoutunut tarinan sisälle niin, että tuntuu kuin itsekin olisi tullut pitkän matka päähän. Tämä kertoo siitä, että elokuva valinta on ollut täydellinen.\nElokuvat ovat tulleet aina vain lähemmäksi meitä. Uutuudet löytyvät välittömästi muutaman napautuksen päässä älytelevisiosta ja elektroniikan avulla on mahdollista saada yhtä laadukas kokemus näiden parissa omalta kotisohvalta kuin elokuvateatterissa.\nMitkä ovat sitten ne elokuvat ja sarjat joiden pariin palataan uudestaan ja uudestaan? Ne, joihin ei kyllästy koskaan.\nEnsimmäisenä kannattaa pitää mielessä, että meistä löytyy kaikenlaisia katsojia. Toisen sydämen saa sykähtämään riipaiseva tarina todellisista elämän tarinoista, kun taas toisen sieppaa mukaansa fantasiamaailma.\nTarkastellaanpa ensin kautta aikojen katsojat ympärilleen kietoineita klasikon maineeseen nousseita elokuvia ja sarjoja.\nInspiraation elokuva on saanut RMS Titanicin upotessa ensimmäisellä matkallaan törmäyksessä jäävuoreen. Tapahtuma yhä edelleen poikii ilmoille ajatuksia salaliittoteorioista ja arveluista miksi näin pääsi käymään.\nOsittain kuvitteellinen elokuva Titanicin uppoamisesta kiteytettynä romantiikkaan on vetänyt katsoja puoleensa uudelleen ja uudelleen vuosikymmenien ajan. Päähenkilöinä esiintyvät Leonardo DiCaprio ja Kate Winslet.\nTähtien sota yhä edelleen vie mukanaan niin pienet kuin suuremmatkin katsojat. George Lucasin luoma elokuvasarja johdattelee katsojan eri hahmojen seikkailuun aikojen taakse kaukaiseen galaksiin. Ensimmäinen elokuva Tähtien sota sai ensi-iltansa jo vuonna 1977, josta alkoi näihin päiviin asti kestänyt maailmanlaajuinen ilmiö.\nMonia tunnustuksia saanut ja paljon huomiota saanut televisiosarja viihdytti katsoja vuosikymmenen ajan vuosien 1994-2004 välillä. Yhä edelleen tämä kerää ruutujen ääreen katsojia kuuden ystävyksen kommelluksia katsomaan.\nPelkkä nimi saa hymyn huulille. Tämä jokaisen suomalaisen tuntema hahmo esiintyi Spede Show’ssa ja 20-osaisessa elokuvasarjassa vuosien 1971-2004 välillä.\nHauskuus perustuu Turhapuron ja hänen apen väliseen suhteeseen. Sietämätön sulhanen on vahingossa kaikessa parempi. Pettämätöntä suomalaista huumoria, joka uppoaa myös nykynuoreen.\nMarkkinoilta löytyy satoja ellei tuhansia loistavia elokuvia. Jokainen niistä omalla tavallaan koskettaa eloon herätetyllä tarinallaan meitä; oli se sitten tosielämän dokumentti, kertomus vahvasta naisesta tai mitä tahansa maailmankaikkeudessa tapahtuvaa.\nUudemmasta tuotannosta koukuttavia teoksia ovat muun muassa nämä seuraavat. Niiden pariin katsojat ajautuvat uudelleen ja uudelleen.\nJames Cameronin ohjaamana tästä elokuvasta on tullut yksi historian suosituimmista tieteiselokuvista. Tapahtumat sijoittuvat vuoteen 2154 Pandora planeetalle, jossa fantasiamaailma on nerokkaasti kiedottu maapallon elämään.\nYlistetty seikkailufantasia vie katsojan mukanaan, eikä se muutu yhtään huonommaksi vaikka sen olisi katsonut jo aiemmin.\nLeijonakuningas Mufasan ja hänen puolisen Sarabin tarina Simban syntymästä Jylhämaan kuninkaaksi on uutena versiona aivan yhtä viehättävä kuin alkuperäinen. Disneyn elokuvia on lähes mahdoton pistää paremmuusjärjestykseen.\nSiinä missä perheen pienimmät viihtyvät tämän parissa, niin se osaa koskettaa joka kerta myös vanhempiakin siinä sivussa.\nBenjamin elämä muuttuu siitä hetkestä, kun hän tapaa Avan. Lapsuuden ystävyys muuttuu rakkaudeksi. Äkillinen muutos elämässä pistää koko tulevaisuuden vaakalaudalle.\nKatsoja viedään matkalle elämän ja rakkauden hyviä sekä huonoja puolia muistuttaen kuitenkin kaikkein tilanteiden tuovan uusia mahdollisuuksia. Elokuva toivosta, joka vahvasti luo uskoa myös katsojan elämään joka kerta.\nStephen Kingin Kuoleman käytävä kirjaan perustuva elokuva kertoo kuolemaantuomittujen viimeisistä hetkistä. Tapahtumat sijoittuvat pääasiassa vuoteen 1935 vieden katsojan mukaan draamaan sekoitettuna yliluonnollisilla kyvyillä.\nElokuva vie katsojan tunteiden vuoristorataan sitoen osaksi tarinaa niin, että kerta toisensa jälkeen voi kokea olevansa osa tätä liikkuvaksi kuvaksi puettua tunnelmallista elämää.\nKurkistus toisenlaiseen todellisuuteen\nMaailmaan mahtuu paljon upeita elokuvia. Ne toimivat meidän opettajina, tunteiden tulkkina ja kuljettavat meidät hetkeksi pois omasta todellisuudesta. Peilaamme kuin tahtomatta katsomaamme omaan elämään, joten jokainen niistä jättää pienen palan meihin.\nTästä johtuen jokainen niistä koskettaa ja herättää meissä erilaisia ajatuksia. Olisi täysi mahdottomuus kirjata kaikki parhaimmat elokuvista yhdelle sivulle, mutta tässä muutama niistä joiden pariin palataan yhä uudestaan.\nKiinnostavaa tässä on se, että joka kerta ne näyttävät täysin uuden puolen itsestään, vaikka kuvittelimme tuntevan kaikki mahdolliset ja mahdottomat käänteet tarinan takaa.\nArvostelu: Netflix original Bad Blood\nBookBeatilla yhteensä yli 300 000 maksavaa asiakasta\nVin Diesel: Bloodshot\n27/10/2020 27/10/2020 Boss\n22/04/2018 22/04/2018 Boss


MaryAnne, italialainen viskoosipusero 90-luvulta - L - Niin Mua MaryAnne, italialainen viskoosipusero 90-luvulta - L - Niin Mua\nMaryAnne, italialainen viskoosipusero 90-luvulta – L\nHurmaava ja raikas MaryAnne -tuotemerkin Italiassa valmistama viskoosipusero 90-luvulta. Koska pusero on Italiassa valmistettu, on se todennäköisesti vastuullisesti valmistettu. Muotokielen ja tuotelappujen perusteella valmistettu 1990-luvulla. Valmistettu kevyestä, sileästä, helppohoitoisesta ja hengittävästä viskoosista, jossa upea, isokuvioinen kukka-lehtikuosi. Kuosin sävyinä keltainen ja maastonvihreä. Hurmaava puseromalli, jossa kauniit yksityiskohdat. Puolipitkä, upeasti laskostettu hiha. Olkatoppaukset. Pyöreä pääntie, kiinnitys etupituudelta keltaisin muovinapein. Muotosaumat etu- ja takakappaleella. Hyväkuntoinen, kaunis ja tyylikäs 90-luvun viskoosipusero arkeen tai juhlaan!\nTuotetunnus (SKU): 1001870121 Osastot: 90-luvun vaatteet, Juhlatuotteet, Paidat ja puserot, Uutuudet, Viskoosituotteet Avainsanat tuotteelle juhlapusero, kukkapusero, maryanne, pusero, viskoosipusero\nHihan ulkopituus, cm 36


Julkaistu 29.11.2015 09:29\nEtelä-Ruotsissa maahan tulleet turvapaikanhakijat ohjataan Malmön juna-asemalta messuhalliin, josta turvapaikanhakijoiden olisi määrä jatkaa eri vastaanottokeskuksiin. Hallista on tullut Ruotsin suurin odotustila.Messukeskus on pakolaiskriisin ja turvapaikanhakijamäärän takia täpötäynnä, eikä nukkumapaikkoja riitä ihmisille. Paikalla olevat poliisit kritisoivat tilannetta Aftonbladetille ja kertovat lapsien nukkuvan päivien ajan pahvilla suojatulla betonilattialla.\n– Tilanne on kamala. Tilanne koskettaa sinua syvältä, kun kävelet siellä. Eikö ole mahdollista järjestää patjoja tai jotain muovipeitettä? kyselee lehdessä poliisi, joka ei kerro oikeaa nimeään.Aftonbladetille puhunut poliisi kertoo, että hänet siirrettiin juna-asemalle rajatarkastuksiin, mutta Maahanmuuttoviraston työntekijät pyysivät poliisilta apua messuhalliin. Hallissa ei ollut ollenkaan järjestyksenvalvojia ja poliisit työskentelevät osan ajasta nyt siellä.– Ei se ollut oikeastaan aluettamme. Heillä ei ollut vartijoita alussa ollenkaan ja me tulimme sinne, jotta työntekijät tunsivat olevansa turvassa. Siellä oli henkilökuntaa, joka pelkäsi mennä halliin turvapaikanhakijoiden keskelle, joten me menimme mukaan, hän kertoo.Hallissa on lehden mukaan ollut jopa 900 turvapaikanhakijaa odottamassa siirtoa vastaanottokeskuksiin ympäri maata. Useat joutuvat odottamaan hallissa useamman päivän ja poliisimiehen mukaan siellä onkin sekaista ja ajoittain kaoottista. Hallissa haisee pahalta vessojen puutteen vuoksi.– Olen kuullut henkilökunnalta, että jotkut ihmiset odottavat 4–5 päivään hallissa.Poliisimiehen mukaan osa turvapaikanhakijoista turhautuu niin, että matkustaa junalla lopulta takaisin Tanskaan.Hallissa ei ole koskaan hiljaistaRuotsin Punaisen Ristin Malmön työntekijä Lasse Lähn vahvistaa Aftonbladetille, että lapsiperheet ovat joutuneet nukkumaan betonilattialla hallissa useiden öiden ajan.– He saavat niin sanotun tervetuliaspaketin, missä on tyyny, peitto ja toalettilaukku välineineen. Olemme yrittäneet käyttää pahvilaatikoita hyödyksi lattialla, jotta se ei olisi niin kylmä.Lähnin mukaan halli on sotkuinen ja äänekäs paikka.– Suurin osa turvapaikanhakijoista on sairaita, eikä halli ole koskaan täysin hiljainen.Punaisen Ristin Lähn ei kritisoi Maahanmuuttovirastoa Aftonbladetille, mutta kuvailee tilanteen olevan kaikkien resurssien osalta tiukka.\nAftonbladet yritti tavoitella myös Ruotsin Maahanmuuttoviraston edustajalta kommenttiea tilanteeseen, mutta sai vain lyhyen sähköpostiviestin ilman allekirjoitusta. Viestissä todettiin resurssien olevan äärirajoilla ja että turvapaikanhakijoita ei siirretä hallilta ennen kuin on varmuutta majoituspaikasta. Sen mukaan viraston työntekijöitä on siirretty Malmöön huolehtimaan vaikeasta tilanteesta. Äiti kadotti 4-vuotiaan tyttärensä pakomatkalla Eurooppaan – uskomaton sattuma johti jälleennäkemiseen Italiassa ti 28.3.\nIlmaston puolesta marssitaan tänään ympäri maailmaa


28.05.2009 [04, 10]\n» SUOMENLAHDEN MERIVALTAUSALUE ∗\n- Rantavaltioiden oikeudet vaakalaudalla\n- Suomi näkee putken vain ympäristökysymyksenä\n- Vaiettu merivaltaus voi estää rakentamisen\n- Merivaltauksen lisätiedot lähetetty TEM:lle\n- Mitä Nord Stream tekee?\n- Nord Stream tarpeen harkita uudelleen\nTämä artikkeli on julkaistu 28.05.09 ilmestyneessä Karelia Klubi -lehdessä, joka on luettavissa verkkoversiona. Paperiversion jakelu tapahtuu perjantaina-tiistaina.\nRantavaltioiden oikeudet vaakalaudalla\nNord Stream –meriputkisuunnitelmaa ajetaan esteistä piittaamatta eteenpäin käyttäen poliittista ja energiapoliittista painostusta. On luonnollista, että niin Venäjä kuin muutkin maat pyrkivät ajamaan omaa etuaan.\nNord Streamissa kyse on kuitenkin niin vakavista Suomenlahden rantavaltioiden oikeuksista, ettei päätöksiä voida tehdä pelkästään Venäjän ja Saksan etujen näkökulmasta.\nSuomi näkee putken vain ympäristökysymyksenä\nOnko kyse heikosta tilannetajusta vai poliittisesta kyvyttömyydestä, kun Suomen valtionjohto tarkastelee Nord Stream –hanketta edelleenkin vain ympäristökysymyksenä? Kuitenkin yhä useampi poliitikko tunnustaa, että se on myös turvallisuus-, maanpuolustus- ja taloudellinen kysymys. Miksi niitä aiheita ei uskalleta tuoda esille?\nKaasuputki kulkee Kannaksella suomalaisten maiden läpi. Kuitenkaan suomalaisten kiinteistönomistajien kanssa ei asiasta ole neuvoteltu. Milloin neuvotellaan? Milloin virallinen Suomi ryhtyy ajamaan kansalaistensa oikeuksien turvaamista?\nVaiettu merivaltaus voi estää rakentamisen\nSangen merkittävän, täysin vaietun kysymyksen, muodostaa Suomenlahdella elokuussa 2008 toteutettu merivaltaus, josta käytetään nimeä Suomenlahden merivaltausalue. Nord Streamin puolelta on todettu, ettei se vaikuta asiaan, putki vedetään suunnitelman mukaisesti.\nEhkä asiassa ei kannattaisi olla niin ylimielinen. Kaivosvaltaus on tehty Suomen kaivoslain mukaisesti ja tämä laki on tunnetusti vahva. On hyvä ottaa huomioon, että Suomessa lähdetään siltä perustalta, että lakeja noudatetaan, vaikka ne olisivat valtiojohdon käsitysten vastaisia. Esim. presidentin ”ukaasilla” ei ohiteta kaivoslakia.\nAsianajaja Kari Silvennoinen kertoo, että hänen päämiehensä ei hyväksy Nord Streamin vetämistä kaivosvaltauksen lävitse. Merivaltaajalla on hyvin selkeä ajallinen prioriteetti Nord Streamin jättämään hakemukseen verrattuna.\nMerivaltauksen lisätiedot lähetetty TEM:lle\nAsianajaja toteaa, että hänen päämiehensä on huhtikuun 2009 alussa jättänyt TEM:lle (Työ- ja elinkeinoministeriö) pyydetyt lisätiedot, mm. tutkimussuunnitelman. Lisätiedoissa todetaan, ettei valtausalueella ole rajanaapureita sanan tavanomaisessa merkityksessä.\nLisätiedoissa on otettu kantaa Suomen taloushyöhykkeeseen ja sen vaikutuksiin. Kaivoslain mukaan valtausta ei voida yleensä tehdä rajavyöhykkeellä, mutta merirajalla ei ole samanlaista rajavyöhykettä kuin maarajalla.\nValtausalue sijaitsee suoraan 25. pituuspiiriä pitkin Sitin-merimerkistä etelään päin Viron rajalle saakka. Silvennoinen kertoo, että Viron puolella tullaan tätä 50 metrin levyistä valtauskaistaa jatkamaan rannikolle saakka.\nMitä Nord Stream tekee?\nMitä Nord Stream voi tässä tilanteessa tehdä? Se mahdollisesti aloittaa putken rakennustyöt ja samalla painostaa Suomen valtioneuvostoa, ettei se hyväksyisi merivaltausta.\nVenäjän suuntaan poliittisesti heikkotahtoisella valtioneuvostolla voi kiusaus tällaiseen olla melkoinen – eihän se näe kuin ympäristöongelmia.\nMerivaltauksen tekijällä on mahdollisuus valittaa päätöksestä, jos valtioneuvosto vastoin kaivoslakia päättäisi hylätä hakemuksen. Tämä voi osaltaan pitkittää asiaa melkoisesti.\nVenäjän presidentin, pääministerin tai hallituksen päätöksellä putkea ei voida rakentaa merivaltauksen läpi, ellei valtauksen tekijä siihen suostu.\nNord Stream tarpeen harkita uudelleen\nEiköhän Nord Streamin olisi viisainta harkita asia kokonaan uudelleen ja selvittää maaputken linjaus, jonka kustannukset ovat tiettävästi 20 – 30 % luokkaa meriputken hinnasta. Pohjoismaat ovat luotettavia yhteistyökumppaneita. Suojelihan Suomi jopa Leningradia viime sotien aikana päättäessään olla hyökkäämättä sinne – painostuksesta huolimatta.\nLisätiedot: Merja Pohjankoski\nTämä kaasuputki-asia elää omaa elämäänsä paljolti julkisuudelta salassa.\nMikäli näin jatketaan menettään kallista aikaa mahdollisten vahinkojen korjaamiseksi. Missä on se lehti/julkaisu joka laatisi rehellisen ja avoimen\nselvityksen kaasuputken linjauksesta karttapiirroksieeen, mittatietoineen\netäisyyksistä rannikolle.... venäläisten sota-alusten ja sotilaskoneitten valvonta-alueesta. Mitä tällainen Suomen rannikon militarisoiminen edellyttää Suomen armeijalta. Lisää investointeja, lisää suojautumista ja\nvalvontaa...? Tällainen syvääluotaava ja tulevaisuutta ennakoivaa lehtijuttua karttatietoineen lisättynä vielä siviili- ja sotilasviranomaisten\nlausunnoilla olisi välttämätöntä osoittamaan, että kaasuputki ei ole Suomelle vain ja yksinomaan ympäristökysymys. Historiaa on osattava lukea\njotta osattaisiin ennakoida tulevaisuutta. Jotta nykyiset viranomaiset ja poliitikot voisivat pelastaa maineensa olisi lupa kaasuputken vetämisestä\nSuomen vesien kautta siirtää vaalien jälkeen seuraavan eduskunnan päätettäväksi. Näin demokratia toimisi ja jäisi aikaa riittäviin selvityksiin\nja antaisi aikaa Suomelle hinnoitella ulkopuolisten kaupallisten putkien\nsijoittamisesta hallinnoimilleen alueille. Näin tehdään mm. kaupallisten\nlentoyhtiöitten kohdalla jossa ne joutuvat maksamaan ylilentomaksuja.\nVenäläisetkin keräävät miljoonia yhtiöiltä jotka lentävät Siperian ylitse.\nKyllä venäläisillä on varaa maksaa - näillä maksuilla venäläiset kustantaisivat niitä kuluja joita venäläisten sota-alusten ja sotilaskoneitten liikehdintä Suomen rannikolla tulevat aiheuttamaan.\nToimenpiteitä [2009-06-06 11:58:47]\nHyvä oivallus sotilaskoneista\nTuli uutta tietoa venäläisten sotilaskoneiden hommista. Tuohan lisää riskiä ja turvallisuuskysymystä vielä entisestään.\nMiten puoluejohtajat voivat vaaligallupissa kovin sanoin ja tiukin äänenpainoin sanoa, ettei kaasuputki ole kuin ympäristökysymys? Ovatko he jotenkin vajaasti informoituja vai tarkoituksellisesti tyhmiä?\nHuolestautunut [2009-06-06 00:14:23]\nVenäläiset sotakoneet kaasuputkivahteina\nKeskusteluani muutamien sotilas- ja siviili-ilmailun edustajien kanssa heidän yhteinen huolensa oli, että suomalaiset poliitikot ja virkamiehet näkevät kaasuputkessa vain ekologisen ympäristökysymyksen.\nJos putki rakenneteaan niin ekologian lisäksi asiaan tulee sisältymään myös\nLennonjohtajat toivat huolensa esiin siinä, että kuinka voidaankaan pitää\nSuomen ilmatilaa turvallisena kun putkea valvovat sotalaivojen lisäksi venäläiset sotilaskoneet. Venäläiset lentävät koneillaan ilman mitään\nennakolta annettua lentosuunnitelmaa, heidän lentäjänsä eivät puhu toiminnastaan suomalaiselle lennonjohdolle jotta muun siviililiikenteen\nvoisi porrastaa riittävillä turvallisuusväleillä... venäläiset eivät käytä koneissaan transponderia jolloin tutkalla voisi edes alkeellisesti varmistaa\nalueen ilmatilan turvallisuutta.\nEkologiaongelmien lisäksi kaasuputki tuo Suomen etelärajoille sotilaspoliittisen ongelman joka on ja pysyy... ja on peruuttamaton.\nTurvallisuudesta huolestunut [2009-06-05 23:48:28]\nProkarelia ei `lietso harhaluuloja´, vaan avaa mielestäni foorumin kriittiselle tarkastelulle myös Itämeri-kysymyksessä. Aivan kuten monessa muussakin naapuriamme koskevassa kysymyksessä.\nJos venäläinen laivasto avaa tulen jokaisena venäläiskansallisena merkkipäivänä, on tulitulitus jatkuvaa\nTynkä-Karjalan Antti [2009-06-04 00:02:46]\nViipurissa syntynyt: "Suomalaiset viranomaiset ja poliitikot ottavat hyvin suuren ja raskaan vastuun jos venäläinen sotaväki päästetään valvomaan putken "turvallisuutta" Suomen aluevesialueella. "\nNäin se Prokarelian harhaluulojen lietsonta tuottaa tulosta. Viipurissa syntynytkin jo luulee, että venäläiset sotalaukset tulevat putken myötä seilaamaan Suomen aluevesialueella. Todellisuudessa putki tulee alueelle, jossa venäläisillä sota-aluksilla on jo nyt täysi oikeus seilata niin kuin tahtovat. Ei sieltä mitään yllätyshyökkäystä ole tulossa putken jälkeen sen enempää kuin nytkään sillä putken laskemisen jälkeenkin Suomen rannikkopuolustus seuraa sitä liikennettä merellä ihan samalla tavalla kuin nytkin. Kaikein hupaisin on kyllä ollut Saksin väite, että kaasuputken takia rannikon mökkitonttien arvo laskee. Vaan entäpä jos merenpohjaa aletaan kaivelemaan Silvennoisen jengin toimesta? Siitä ne vasta saasteet Suomenlahteen leviäisi, miksei se huoleta ketään? Siksi, että kaikki tietävät, ettei sinne oikeasti mitään kaivostoimintaa ole tulossakaan.\nmikävaan [2009-06-01 09:55:23]\nMainilan laukausten toisinto..?\nVenäläisen sota-alus ampui ilmatorjuntatykillä rannikkokylään - tällä kertaa\nvenäläiskylään. Tosin lähellä Suomen rajaa.\nVoidaanko tästä tehdä johtopäätöksiä? Venäläisten sota-alusten määrä Suomenlahdella lisääntyy muka kaasuputken valvontaa varten. Mikä on\nsilloin venäläisten aseitten suuntatarkkuus ja kuinka herkkä on silloin\nvenäläisten liipasinsormi? Menevätkö Suomanlehden merikartat uusiksi\nvenäläisten määrätessä vain rajatut väylät suomalaissatamiin...? Millaiseksi\nsilloin muuttuu käsite merten vapaudesta. Tuntuu kammottavalta ajatella\njoutua venäläisten pidättämäksi Suomen talousvesialueella! Kysymys: Onko tämä kuitenkin vain ympäristökysymys?\nSuomalaiset viranomaiset ja poliitikot ottavat hyvin suuren ja raskaan vastuun jos venäläinen sotaväki päästetään valvomaan putken\n"turvallisuutta" Suomen aluevesialueella. On todella vastuutonta ja Suomen itsenäisyyttä halventavaa jos suomalaiset voivat nähdä venäjän armeijan näköetäisyyden päässä omasta rannikostaan! Kysymys: Onko tämä kuitenkin vain ympäristökysmys?\nViipurissa syntynyt [2009-05-30 12:54:19]\nNord Stream - kuin käärmettä piippuun\nAvain asemassa on Saksa valtiona ja sen ympäristöliike. Saksa on EU:n nettomaksaja, joten siitä seuraa sen sanojen painoarvo. Saksan on kuitenkin syytä muistaa, että ollakseen EU:n johtovaltio, tulee talousliiton olla olemassa.\nLiettua, Latvia, Viro ja miksei Puolakin ryhtyvät liittoon kenen kanssa tahansa, ettei vuoden 1939 tapaan `Putin-Schröder´ -sopimus aiheuta vastaavia seuraamuksia. - Ensimmäinen vaikutus on, että Puolaan tulee USA:n ohjuskilpiasemat nopeutetussa aikataulussa.\nSuomen pääministerin ilmoitus, että NS on puhtaasti ympäristökysymys, on vähintään erikoinen, mutta samalla meitä hallintoalamaisia halveksiva.\nTynkä-Karjalan Antti [2009-05-28 21:11:47]\n"Asianajaja Kari Silvennoinen kertoo, että hänen päämiehensä ei hyväksy Nord Streamin vetämistä kaivosvaltauksen lävitse."\nMistä lähtien Suomen kaivoslaki on ollut voimassa aluevesirajojen ulkopuolella eli kansainvälisellä merialueella?\nPutki on ympäristökysymys ja niin on merenalainen kaivostoimintakin. Kumpikohan saastuttaisi merta enemmän?\nKaivoslakia on ennenkin yritetty käyttää väärin estämään jotakin ei-toivottua hanketta ja harvemmin se on onnistunut. Ei onnistu nytkään, koska valtauksella ei ole muuta todellista tarkoitusta kuin putken haittaaminen.\nmikävaan [2009-05-28 11:48:17]\n"Valtausalue sijaitsee suoraan 25. pituuspiiriä pitkin Sitin-merimerkistä etelään päin Viron rajalle saakka. Silvennoinen kertoo, että Viron puolella tullaan tätä 50 metrin levyistä valtauskaistaa jatkamaan rannikolle saakka."\nTämäkin lainaus eo. artikkelista osoittaa selvästi, että kysymys on suunnitellusta kaasuputken rakentamisen estämisyrityksestä. Valtauksella - Suomessa tehdyllä ja Viroon suunnitellulla, jotka siis on taktisesti koordinoitu keskenään - ei ilmiselvästi ole mitään tekemistä taloudellisen kaivos- tms. toiminnan kanssa.\nTämän tosiasian valtioneuvosto toki tulee ottamaan huomioon tekaistuin perustein rakentamisen häirintätarkoituksessa tehdyn kaivosvaltaushakemuksen aikanaan hylätessään.\nKaivosvaltaushakemuksella tulee olemaan sama kohtalo kuin taannoisella sipoolaisten pyrkimyksellä pyristellä nurkka-advokaatin keinoin kehitystä vastaan alueliitoskysymyksessä. Erona on se, että sipoolaisilla oli sentään joitakin asiallisia perusteluja toiminnalleen.\nKehitysmyönteinen patriootti [2009-05-28 10:58:13]


Huoneisto - Hilltop A2/30 Hilltop Avsallar - 2Base Kiinteistönvälitys\nNauti omasta rauhasta meren rannalla Hilltop A2/30, Alanya Avsallar, Myyty\nAlanya Avsallar Myyty\nMakuuhuoneissa ja olohuoneessa ilmastointi/lämmitin asunnon lämpötilan säätelyyn. Viehättävä lomakoti, johon kuuluu kaikki kodinkoneet.. Asunto on kalustettu kauniiseen eurooppalaiseen tyyliin.. Lämpimistä kesäöistä pääset nauttimaan mukavasti parvekkeilla..\nMukava loma-asunto lähellä keskustaa ja rantaa. Hyvät yhteistilat: lasten leikkipaikka, tenniskenttä ja parkkialue. Viehättävä allasalue. Taloyhtiöllä oma talonmies.\n#AsuntoRannalta? #KokoPerheelle #ParhaatNäköalat\nSmart URL: 2ba.se/fi2214\nUima-allasalueelta hienot merinäköalat\nAvsallar sijaitsee hyvien yhteyksien päässä.\nAvsallarissa monet toiminnot liittyvät luontoon.\nAvsallar on hyvin suosittu sekä paikallisten että ulkomaalaisten joukossa. Näköalat on kauniit. Rannat ovat puhtaat ja hiekka hienoa, ei äkkisyvää.\nKaunis Alaran joki ja linnotus on lähistöllä. Avsallar on yhtäkuin upeat rannat, ja kirkas Välimeren vesi ja upeat Taurus-vuoret. Se on myös ehkä yksi kuvauksellisimmista paikoista Alanyassa.\nKeskusta on myös hyvin kompakti, kaikki on kävelymatkan päässä. Suosittelemme Avsallaria ihmisille jotka haluavat nauttia luonnosta, ja elää rauhallisessa paikassa.\nAvsallarissa voit helposti lähteä patikoimaan tai piknikille lähimpään Pinjamänty metsään tai sukeltaa kristallin kirkkaaseen veteen jossa voit nähdä merenalaista elämää.\nRannat eivät ole äkkisyviä, vaan voit kävellä pitkät matkat ennenkuin vesi syvenee, hyvä siis lapsiperheille. Kiviä ei ole, vain hienoa hiekkaa.\nUpeaa historiaa löydät Alaran linnoituksen alueelta, joka on rakennettu 1300 luvulla. Alara sijoittuu vanhan karavaanireitin varrelle Avsallarista löydät paintball-alueen.\nAvsallar on pieni ja kompakti kylä Alanyan alueella josta löytyy kaikki päivittäistavara-kaupat. Turismialueen ulkopuolta löytyy kauppoja, vihanneskauppja, lihakauppoja, leipomoita, apteekkeja etc.\nPaikalliset vaatekaupat tarjoavat myyntiin tavaraa niin paikallisille kuin turiseillekin. Ja ainahan voit tulla Alanyan keskustaan shoppailemaan.\nAvsallariin pääsee helposti koska se on aivan päätien varrella. Matka niin Alanyaan kuin Antalyaankin menee jouhevasti.\nAlueella on myös paljon "palvelu-busseja" jotka tuovat asiakkaita Alanyaan. Ja näitä kuljetuksia on runsaasti. Ja taksillakin pääsee esim hyöhäiseen aikaan.\nAvsallarin ravintolaat ovat paikallis-omisteisia turkkilaisen ruuan ravintoloita ja kahviloita. Toki eurooppalaistakin ruokaa löytyy alueelta.\nLähistöltä löytyy muutama naapuri, Türkler ja Incekum, jotka ovat enemmän turistipaikkoja kuin Avsallar.\nIncekumista löytyy leirintäalue, jonne moni paikallinen menee vapaapäiväänsä viettämään perheen ja ystävien kanssa. Siellä nautitaan sitten hyvää ruokaa. Lähistöltä löytyy myös iso vesipuisto, ja vajaan tunnin ajon päästä löytyy Belekin golf-kentät.\nAvsallar sopii sinulle joka arvostat luontoa ja rentoa elämänmenoa. Kaikki kaupat ovat keskustassa kävelymatkan päässä. Täällä voit asustella milloin vain, koska luonnossaliikkuja näkee vuodenaikojen vaihtuvuuden täällä.\nSekä mäntymetsät että Alaran-joki sijaitsevat Avsallarin lähellä. Avsallar on paikka jossa naapurit tunnetaan:). Luonnossaliikkujan paratiisi.\nUima-allas, Lasten allas, Vesiliukumäki, Kuntosali, Turkkilainen kylpylä, Sauna, Varageneraattori, 24-tunnin vartiointi, Talonmies, Hissi, Puutarha-alue, Sisäuima-allas, Pelihuone, Hierontapalveluja saatavilla\n#AsuntoRannalta? #KokoPerheelle #EnsiluokkaisetAsunnot\n#EnsiluokkaisetAsunnot #ParhaatNäköalat #KokoPerheelle\nUima-allas, Lasten allas, Leikkipaikka, Kuntosali, Turkkilainen kylpylä, Sauna, Satelliittikanavat, Varageneraattori, Parkkialue, Talonmies, Hissi, Internet-mahdollisuus, Kameravalvonta, Höyrysauna\nAlanya Kaupungintalo: 22.3 km\nAvsallar Ranta: 0.7 km


TIEDOTE: Helgan digitaalinen jäsentunniste vaihtuu vuodenvaihteessa – Helga\nTIEDOTE: Helgan digitaalinen jäsentunniste vaihtuu vuodenvaihteessa\nHaaga-Helian opiskelijakunta Helga on irtisanonut sopimuksensa Oy Frank Students Ab:n kanssa päättymään 31.12.2018. Opiskelijakunnan edustajisto päätti asiasta kokouksessaan 20.8.2018.\nIrtisanomiseen vaikuttaneita ja päätöstä tukeneita syitä ovat olleet muun muassa se, ettei yhteistyö ole palvellut jäsenistöämme halutulla tavalla, Frank Appin toimivuudessa on ollut toistuvasti häiriöitä ja digikortin muuttuminen maksulliseksi.\nOpiskelijakunta rakentaa syksyn aikana uutta jäsenille maksutonta digitaalista jäsentunnistetta yhdessä yhteistyökumppaneidensa kanssa. Tunniste otetaan käyttöön viimeistään 1.1.2019. Tästä tiedotetaan tarkemmin lähitulevaisuudessa. Uusi tunniste avaa mahdollisuuksia uudenlaiseen palvelutarjontaan sekä monipuolisiin opiskelijaetuihin.\nTammikuusta 2019 lähtien fyysisiä opiskelijakortteja ei ole mahdollista tilata, vaan opiskelijakunnan jäsentunniste on puhtaasti digitaalinen. Kuitenkin jo tilattuihin ja käytössä oleviin fyysisiin kortteihin myönnetään tarroja normaalisti.\nMuutos on osa laajempaa opiskelijakunnan digitaalisen palveluväylän kehitystyötä, jolla pystytään vastaamaan jäsentemme tarpeisiin entistäkin paremmin.


Muutaman gramman tähden - Ihmiset - Helsingin Sanomat\nIhmiset | suojella vai ei?\nMuutaman gramman tähden\nSarjassa Esa Kero pohtii, mitä pitäisi suojella.\nMuutaman gramman tähden Hyvä kirja antaa paljon. Vaikkapa Ari Liimataisen toimittama Sinä kuolet.\nEi välttämättä myyntipaukku, vaikka kirja olisi jokaisen syytä lukea ajoissa. Kirjassa on yhdeksän kirjoittajaa, eikä luojan kiitos yksikään ole piispa.\nEsa Ylikosken osuus, Kokonainen elämä, on mielenkiintoisin, mutta se mihin tarraudun on Anneli Auerjärvi-Karjalaisen\nIhmisarvoiset hautajaiset. Ja sen osuus, jossa kerrotaan polttohautauksesta.\nSuomalainen yhdistää aina haudat ja madot. Vaikka tuskin niillä on mitään tekemistä keskenään. Tuhkaaminen on monille kauhistus. Mutta täytyy muistaa pieni ero: ruumis poltetaan, mutta vainaja haudataan.\nTuhkaaminen on ollut sallittua jo pitkään. Suomessa tuhka piti kärrätä sanan varsinaisessa merkityksessä hautausmaalle. Tilanne muuttui 1995, kun tuli uusi laki ja tuhkan sai sijoittaa, kuten termi kuului, vapaammin.\nKirkko tietysti vastusti. Ja yritti vielä 1998 saada vanhat kujeet voimaan. Turhaan.\nMutta juristit tarvitsivat lisää työtä ja 2004 säädettiin uusi hautaustoimilaki. Tuhkat sai edelleen sirotella sinne, minne vainaja viimeisenä tahtonaan halusi: metsään, tunturipuroon tai erämaahan. Ja minne tuuli kuljettaa.\nMutta eihän se byrokraateille käynyt. Laki uudistui. Jos nyt haluaa sirotella tuhkat metsään, täytyy pyytää maanomistajan lupa. Tuhka ei ole jokamiehenoikeus.\nKun ei pidä turhaa meteliä Lapin tunturissa, niin tuskinpa kukaan tuhkan perään kyselee. Tai jos kyselee, niin mikä mahtaa olla enimmäisrangaistus; jälkien siivoaminen tai ehkä vuoden lähestymistuhkaamiskielto valtion mailla.\nTuhkaamispaikka pitää kertoa krematoriolle. No, sinne voi ilmoittaa mitä haluaa.\nSinä korkein voima, auta, ettei juristeja käytettäisi näin häpeämättömästi - isollakaan rahalla - vainajien tuhkan viimeisessä sirottelussa.\nAuta, jos voimia vielä on, ettei laki vaadi tuhkauurnaan - muistaakseni myös folio käy - tulevaisuudessakaan tekstiä: viimeinen käyttöpäivä. Tai: parasta ennen.


Hues of Black: Juhlaisa viikonloppu\nTämä on ollut hauska ja vauhdikas viikonloppu: perjantaina olin Gloria Fashion Show'ssa, eilen rippijuhlissa ja tupareissa, ja tänään olen taas palannut takaisin maan pinnalle siivoamalla, pyykkäämällä ja järjestelemällä kämppää kuntoon. Päivän piristys oli vierailu ystäväni luona (vein hänelle muutaman juhlamekon ja -jakun lainaksi; olemme kerrankin samankokoisia, kun hänellä on suloisen muhkea raskausvatsa :-D)\nOlin niin arvovaltaisessa seurassa perjantaina, että sain kunnian istua aivan eturivissä - FROW :-) Näin siis kaikki vaatteet oikein yksityiskohtaisesti, mutta kuvien ottaminen (iPhonella) oli aivan mahdotonta. Kuvasin kyllä innokkaasti, mutta käytännössä kaikki kuvat epäonnistuivat, koska kohteet liikkuivat niin rivakasti. Täytyy siis odottaa seuraavaa Glorian numeroa, jotta voi palata taas näytösasujen pariin, mutta sen voin jo sanoa, että show'n avannut Max Mara jäi erityisesti mieleen - olisin voinut ottaa kaikki vaatteet omaan kaappini samantien!\nOmasta asustani ei ole kuvaa, mutta se oli yksi yhteen tämän jo testatun kokonaisuuden kanssa. Rippijuhliin valitsin samat edelleen samat nyörikengät, mutta eri mekon - tosin mennessä satoi niin älyttömästi, että kumisaappaat olisivat olleet matkaa varten ainoa oikea valinta, sillä ballerinani kastuivat aivan läpimäriksi ja taitavat nyt olla entiset. Juuri nyt se ei harmita aivan kamalasti, sillä olen jokseenkin kyllästynyt ballerinoihin, enkä ole laittanut niitä jalkaan oikeastaan muuten kuin autoilukengiksi (aitojen Todsien puutteessa).\nNyt mulla on ohjelmassa vielä koiratreffit, kun tuttujen piskuinen westiepentu tulee meidän pihalle leikkimään koiramme kanssa. Omakin pentukuume nostaa taas päätään, kun saa seurata söpön karvapallon pyörimistä ja touhuilua!\npari tuntia myöhemmin: sadan kuvan jälkeen yksi semihyvä otos...\nLabels: Boden, päivän asu, Whistles\nRva Kepponen 6. syyskuuta 2015 klo 20.42\nHieno leikkaus mekossasi.\nHekku 6. syyskuuta 2015 klo 20.51\nKiitos, Kepposka :-)\ncaelia 9. syyskuuta 2015 klo 9.34\nAivan ihana mekko! Tuo leikkaus on varsin nerokas!\nHekku 9. syyskuuta 2015 klo 15.31\n...ja siinä on mukava olla ja istua, kun on tarpeeksi väljyyttä!


Vesiputoukset ja vesivoima Suomessa\nSuurin osa Suomen upeimmista vesiputouksista on 1900-luvulla valjastettu sähköntuotannolle. Mutta mistä vesivoimarakentamisessa on kyse, ja miksi juuri putoukset ovat sen tyypillisiä uhreja? Voidaanko menetetyt putoukset vielä joskus saada takaisin?\nTässä artikkelissa on käsitelty Suomen vesivoimarakentamista putousten ja ympäristön näkökulmasta sekä pohdittu, voisiko vesivoimasta luopuminen olla jonakin päivänä mahdollista Suomessa.\nVesivoimalan toiminta perustuu lyhykäisyydessään siihen, että joessa virtaavalla vedellä on ennen putousta potentiaalienergiaa. Tämä energia muuttuu liike-energiaksi veden syöksyessä kosken niskalta alas. Mitä enemmän vettä joessa virtaa, ja mitä suurempi on putouksen korkeus, sitä suurempi liike-energia alas virtaavalla vesimäärällä on.\nVoimalassa veden liike-energia muutetaan sähköksi ohjaamalla vesi luonnonputouksen sijasta voimalan turbiineihin. Turbiinien siivekkeet pyörittävät generaattoreita, jotka puolestaan tuottavat sähköä. Koska vesiputouksissa joen pudotuskorkeus jakautuu tyypillisesti lyhyelle matkalle, on potentiaalienergian talteen ottaminen tehokasta, ja voimalaitosten rakentaminen teknisesti helppoa .\nVesivoimaloihin liittyy lähes aina joen patoaminen putouksen kohdalta. Tämä tehdään tasaamaan joen luontaisia virtaamavaihteluita sekä siksi, että voimalaan pääsevän veden määrä olisi helposti kontrolloitavissa mm. sähkön kulutushuippujen mukaan. Käytännössä padon yläpuolelle syntyy suuri seisovan veden massa (tai tekojärvi), joka peittää alleen – tai vaihtoehtoisesti jättää kuivaksi – ennen vapaana virranneen jokiuoman putouksineen. Juuri padot ovatkin yleensä suurin yksittäinen syy siihen, miksi vesiputoukset ja joet kärsivät voimalarakentamisesta erityisen paljon.\nTyypillisen vesivoimalan toimintaperiaate on havainnollistettu alla olevassa kaavakuvassa.\nVesivoimalan rakennekaavio. Lähde: Wikipedia Commons.\nSuomen suurimpiin kuuluvan Imatrankosken vesivoimalaitoksen patovalli 18.8.2012.\nVesivoimarakentamisella on pitkät perinteet Suomen historiassa. Ensimmäinen voimalamme avattiin 22. syyskuuta 1891 Tampereella, ja rakentamisen tahti kiihtyi edelleen 1900-luvulle tultaessa. Pääsyynä vesivoiman laajamittaiseen rakentamiseen oli tuolloin voimakkaasti lisääntyvä teollisuuden energiantarve, sekä kasvava yhteiskunta. 1950- ja 60-luvuilla jopa 90 % Suomen tarvitsemasta sähköstä tuotettiin vesivoimalla. Sittemmin osuus on hiljalleen laskenut muiden energiamuotojen yleistyessä, ja nykypäivänä vesisähkön osuus on arviolta 10–20 % vesitilanteesta riippuen. Yhteensä Suomessa on tällä hetkellä (2016) yli 220 vesivoimalaitosta, joiden yhteenlaskettu teho on n. 3100 MW.  \nKun vesivoimarakentaminen 1800-luvun lopulla pääsi käyntiin, aloitettiin koskien valjastaminen tyypillisesti vuolaimmista ja korkeimmista putouksistamme niiden tuottaman suurimman tehon vuoksi. Suomen ja koko Pohjois-Euroopan mahtavimpiin kuulunut Imatrankoski (joka tosin on pituutensa puolesta enemmän koski kuin putous) padottiin sähköntuotannolle vuonna 1929, ja sama kohtalo on edeltänyt tai sittemmin seurannut lukuisia muitakin maamme putouksia.\nKokonaan tai osittain menetettyihin suuriin vesiputouksiimme kuuluvat Imatrankosken lisäksi esimerkiksi Kymijoen Korkeakoski Kotkassa (korkeus 13 m, teho 10 MW, voimala valmistunut 1906), Kyröskoski ("Hämeen Hälläpyörä") Hämeenkyrössä (22 m, 14 MW, 1912), Ämmäkoski Kajaanissa (6.5 m, 4.9 MW, 1917), Juvankoski Rautjärvellä (7 m, 0.8 MW, 1948) ja Aittokoski ("Kainuun Imatra") Suomussalmella (30 m, 47 MW, 1960) – monien muiden ohella. Alla on esitetty muutamia historiallisia valokuvia em. kohteista ennen niiden valjastamista.\nKymijoen 13-metrinen Korkeakoski todennäköisesti 1800–1900 -lukujen vaihteessa. Kuva: Suomen ympäristökeskus.\nÄmmäkosken putous Kajaaninjoessa todennäköisesti 1900-luvun alussa. Lähde: Vanha postikortti, tarkka alkuperä tuntematon.\nVesivoimaloiden rakentaminen ei kuitenkaan rajoittunut vain suurimpien putoustemme hiljentämiseen, vaan on jatkunut aina nykypäiviin asti pientenkin putousten hyödyntämisenä "puhtaan energian" nimissä. Esimerkkejä teholtaan vähäisistä, mutta silti sähköntuotannolle valjastetuista putouksista ovat esimerkiksi Juvankoski Tarvasjoella (korkeus 20 m, teho 0.3 MW, voimala valmistunut 1916), Etelä-Suomen jyrkimpiin putouksiin kuuluva Halkiankoski Pornaisissa (10 m, 0.3 MW, voimala valmistunut 1930-luvun lopulla), ja yhtenä tuoreimmista Lahankoski niin ikään Pornaisissa (10 m, 0.5 MW, 2010). Kaiken kaikkiaan Suomen jokikilometreistä täysin luonnontilassa on enää alle 10 %.\n1960-luvun jälkeen uusi vesivoimarakentaminen Suomessa on vähentynyt osaltaan voimakkaasti heränneen luonnonsuojelun myötä. Esimerkiksi Kuusamon koskista 1950- ja 60-luvuilla käydyt Koskisodat (ja myöhemmin säädetty koskiensuojelulaki) pelastivat eräät maamme suurimmista jäljellä olevista putouksista patoamiselta. Nykyään kannattavuudeltaan suurimmat suojelemattomat vesivoimakohteet on Suomessa jo rakennettu, ja viime vuosina tapahtunut vesivoiman lisäys on pitkälti ollut vanhojen voimaloiden modernisointia peruskorjausten yhteydessä. Silti uudestakin vesivoimasta on ajoittain keskusteltu julkisesti, sillä uusiutuvana energianlähteenä ja ilman hiilidioksidipäästöjä sitä pidetään joidenkin taholta edelleen ympäristöystävällisenä sähköntuotantokeinona. Tätä aihetta olen käsitellyt enemmän seuraavassa kappaleessa.\nVesivoimaa markkinoidaan varsinkin energiayhtiöiden toimesta usein "puhtaana" ja päästöttömänä energiana. Tällaiset perusteet juontuvat siitä tosiasiasta, ettei veden virratessa turbiinien läpi synny suoria hiilidioksidipäästöjä ilmakehään, toisin kuin fossiilisten polttoaineiden, kuten kivihiilen poltossa. Koska vesivoima on uusiutuva energianlähde, sitä on myös helppo mainostaa ympäristöystävällisenä energiana, erityisesti ilmastonmuutoksen torjunnan kannalta.\nIlmastonmuutoksen todellinen uhka on saanut myös vesivoiman kuulostamaan monen korvissa puhtaalta ja jopa luonnonläheiseltä tavalta tuottaa sähköä. Valitettavasti asia ei kuitenkaan ole näin yksinkertainen, sillä vesivoiman käyttöön liittyy useita ihmiselle ja ympäristölle haitallisia ongelmia, joita ei varsinkaan tulevaisuuden energiataloudessa tule sivuuttaa.\nEnnen kuin kysymykseen voidaan kattavasti vastata, on tärkeää tarkastella vesivoiman tuotantoprosessia kaikista näkökulmista.\nImatrankosken kuiva uoma ja pato 18.8.2012.\nKyröskosken putouksen kuiva uoma ja pato 7.6.2009.\nMutta vaikka unohdettaisiin vesiputousten häviämiseen liittyvät esteettiset ja kulttuurilliset menetykset, liittyy vesivoiman käyttöön myös muita vähemmän subjektiivisia ongelmia. Vesivoimarakentamisen yhteydessä usein toteutettavat patoaltaat tai tekojärvet voivat paikasta riippuen nostaa voimalan yläpuolisen jokialueen vedenpintaa jopa kymmeniä metrejä. Vedenpinnan nousu taas voi hukuttaa alleen suuria maa-alueita luontoarvoineen, ja joskus jopa ihmisten koteja.\nTunnetuimpiin esimerkkeihin maailmalla kuuluu Kiinan Kolmen rotkon pato, jonka aikaansaama vedenpinnan nousu vei taannoin kodin n. 1.3 miljoonalta ihmiseltä. Suomessa vastaavanlaisiin tapauksiin kuuluu Lokan tekojärven täyttö Sodankylässä vuonna 1967. Kemijoen voimalaitosten vesimäärien säätelyyn tarkoitettu vesivarasto hävitti tuolloin Suomesta ehkä koko Pohjoismaiden laajimman suoalueen, Posoaavan. Samalla kotinsa menettivät sadat paikallisasukkaat, mikä synnytti käsitteen allasevakko. Vesimassojen alle jäävä kasvimateriaali voi hajotessaan myös synnyttää hiilidioksidi- ja metaanipäästöjä, mikä vie vesivoimalta pohjaa saasteettomana energiamuotona.\nVesivoiman rakentaminen aiheuttaa usein vakavaa haittaa joen omalle ekosysteemille. Erityisesti vesien patoamisesta kärsivät vaelluskalat, kuten makeanveden lohet, jotka eivät pääse joen patoamisen jälkeen enää nousemaan vesistön yläjuoksulle kutemaan. Vaikka Suomessa on säädetty velvoitteita ns. kalateiden rakentamisesta vesivoimalaitosten yhteyteen, läheskään kaikkiin voimalaitoksiin niitä ei ole rakennettu.\nToisaalta uusimmatkaan kalatiet eivät vaellusväylänä vedä vertoja luonnonmukaiselle jokiuomalle. Pelkän kalatien rakentaminen ei aina välttämättä edes riitä, sillä mikäli voimalaitosrakentaminen on hävittänyt joesta kaikki koskipaikat, ei lohi pääse lisääntymään, vaikka patojen ohittaminen onnistuisikin. Kalakantojen taantuminen voimalaitosten myötä vaikuttaa haitallisesti paitsi jokien ekosysteemiin ja biodiversiteettiin, myös ihmisten elinkeinoihin jokien yläjuoksulla – esimerkkinä kalastusmatkailu.\nLohi nousemassa koskea ylös. Lähde: Wikipedia Commons.\nEdellä mainittujen ongelmien lisäksi vesivoimalla on ympäristölle muitakin haittoja. Kun vesistö padotaan, jokeen mahdollisesti laskettavat jätteet ja liete kasautuvat patoaltaan pohjalle huonontaen veden laatua koko alueella. Vanhentuneet ja käytöstä poistetut, mutta edelleen purkamattomat padot voivat muodostaa myös alueellisia turvallisuusriskejä. Maailmalla tunnetaan tapauksia, joissa vialliset padot ovat hajotessaan aiheuttaneet tulvia ja jopa ihmishenkien menetyksiä (vakavimpien joukossa mm. Kiinassa Banqiaon padon hajoaminen 1975). Ei ole poissuljettua, ettei vastaavaa voisi tapahtua Suomessakin, sillä maassamme on edelleen monia patoja ja käytöstä poistettuja voimaloita (erityisesti pieniä), joita ei enää huolleta aktiivisesti – mutta jotka edelleen seisovat keskellä jokia pysäyttäen veden kulun. Toistaiseksi.\nVesivoimalla on ollut tärkeä osa Suomen teollisuuden ja talouden kasvattamisessa, ja maamme kehittämisessä nykyiseksi hyvinvointiyhteiskunnaksi. Oletettavaa onkin, että ilman vesiputoustemme valjastamista eläisimme tänä päivänä selvästi nykyistä köyhemmissä oloissa.\nTosiasia kuitenkin on, että vesivoima on vanha energiantuotantomuoto, ja lähes kaikilla ihmisen kehittämillä teknisillä sovelluksilla on ollut elinkaarensa historiassa. Tämä pätee hyvin todennäköisesti myös vesivoimaan, siinä missä vaikkapa vesimyllyihin tai höyrylaivoihin. Edellisessä kappaleessa kuvatut ongelmat osoittavat, että ympäristön kannalta vesivoima on kaikkea muuta kuin "puhdas" saati paras tapa tuottaa sähköä. Näin ollen vesivoimasta luopuminen tulisi ottaa Suomessa ainakin pitkän aikavälin tavoitteeksi, varsinkin kun vaihtoehtoisia energiantuotantomenetelmiä on jo olemassa.\nSuomen jokikilometreistä on tavalla tai toisella rakennettu yli 90 %, siinä missä sähköntuotannosta vain reilut 10 % syntyy vesivoimasta. Jo tämä epäsuhta osoittaa, ettei vesivoima energianlähteenä ole maamme hyvinvoinnille enää samanlainen välttämättömyys kuin entisaikoina. Vesivoiman kannattavuus riippuu pitkälti jokien pudotuskorkeuksista, jotka Suomessa ovat verraten pieniä.\nSen sijaan esimerkiksi Norjassa vesivoiman osuus sähköntuotannosta on n. 99 % (2001)  ja Ruotsissakin n. 45 % (2006) , vaikka kummankin maan jokikilometreistä on valjastettu vain pieni osa. Jos lähes kaikki maamme jokimaisemat on pidettävä kahlittuina vain muutaman prosentin energiantuotannon vuoksi, on syytä kysyä, Miksi? Eikö kuohuville putouksillemme todella löytyisi muutakin kansallista arvoa – esimerkiksi matkailukohteina?\nVoidaanko vesivoimasta luopua?\nValtaosa Suomen vesivoimatuotannosta on tehon osalta keskittynyt muutamiin suurimpiin laitoksiin. Näihin kuuluvat paitsi edellä mainittu Imatrankoski (192 MW), myös esimerkiksi Kemi- ja Oulujoen suuret voimalat.\nLukumäärällisesti eniten Suomessa onkin ns. pien- tai minivesivoimaloita, joilla tarkoitetaan kaikkia teholtaan alle 10 MW (tai jälkimmäisten tapauksessa alle 1 MW) laitoksia . Kun ottaa huomioon yllä kuvatun epäsuhdan (rakennetut jokikilometrit vs. vesivoiman osuus sähköntuotannosta), pahinta ongelmaa eivät välttämättä muodostakaan suurimmat voimalat, vaan nimenomaan pien- ja minivesivoimalaitokset; niiden merkitys koko maan energiataloudelle on olematon, mutta tuhoava vaikutus paikalliselle jokiluonnolle ja maisemalle usein suuri.\nJos ja kun vesivoimaa aletaan Suomesta vähentää, tulisi se aloittaa ensimmäisenä pienistä ja vanhimmista laitoksista. Tällä tavoin monet kahlitut joet vesiputouksineen saataisiin vapaiksi, eikä vaikutus maamme energiataloudelle silti tuntuisi missään. Suurimmat voimalat, joiden tuotannolla yhä on valtakunnallista merkitystä, voitaisiin jättää viimeisiksi.\nHalkiankosken minivesivoimalan infrastruktuuria Pornaisissa 28.4.2012.\nVesivoiman tilalle on olemassa energiamuotoja, joista osa on vielä kehitteillä. Omasta mielestäni paljon haukuttu ydinvoimakin on Suomen oloihin selvästi puhtaampi ja tehokkaampi sähköntuotantokeino kuin vesivoima. Tätä voi havainnollistaa sillä, että esim. Pyhäjoen Hanhikivelle nyt rakenteilla oleva uusi ydinvoimala tulee valmistuessaan olemaan sähköteholtaan 1200 MW – siis yli 6 kertaa tehokkaampi kuin Imatrankoski tai 120 kertaa tehokkaampi kuin Korkeakosken vesivoimalaitos Kotkassa.\nToinen esillä oleva uusi vaihtoehto on ns. älykkäät sähköverkot ja hajautettu energiantuotanto. Tämän tekniikan ideana on mahdollistaa älykäs energianjakelu, joka ohjaa sähköntuoton sinne, missä energiaa kulloinkin tarvitaan eniten. Samalla järjestelmä osaa varastoida sähköä joustavasti. Tuotantotapoihin kuuluvat esimerkiksi minituulivoimalat ja aurinkopaneelit kaupunkialueilla, sekä sähköautojen latauspisteet osana infrastruktuuria. Älykkäät sähköverkot eivät ole enää pelkkää tieteiskuvitelmaa, vaan sellaisia ollaan jo rakentamassa mm. Helsingin Kalasataman uudelle asuinalueelle.\nTotuus kuitenkin lienee, että täydelliseen vesivoimasta luopumiseen menee Suomessa vielä pitkä aika. Tämä ei johdu vain tekniikasta, vaan myös poliittisista syistä; suuret energiayhtiöt haluavat säilyttää valta-asemansa ja tulonlähteensä. Siksi vesivoimasta luopumiseen ei vaadita vain uutta tekniikkaa, vaan myös hyvää yhteistyötä ja koko kansan tahtoa. Teknisiäkin esteitä toki vielä on; vesivoiman yksi kiistaton etu on sen käyttö ns. säätövoimana eli helppona keinona tasata valtakunnallisia sähkönkulutuksen vaihteluita . Tämän ja muiden ongelmien voittaminen vaatii paljon työtä, mutta on varmasti mahdollista jonakin päivänä. Pienvesivoiman reipas vähentäminen olisi kuitenkin mahdollista jo nyt.\nKehityksen suunnasta kertoo joka tapauksessa se, että jo viime vuosina on käyty keskusteluja eräiden voimalaitosten purkamisesta. Esimerkiksi Heinävedellä sijaitsevien Palokin kuuluisten lohikoskien vapauttamisesta vuonna 1961 valmistuneen (7.4 MW) voimalaitoksen kahleista on tehty selvitystyötä koko maakunnan mittakaavassa.\nJyväskylässä kaupungin läpi virtaava Tourujoki päätettiin vuonna 2015 vapauttaa 0.62 MW minivesivoimalan kahleista osana Kankaan uuden asuinalueen puistosuunnitelmaa. Keskusteluja on käyty myös mm. Rautjärvellä sijaitsevan Hiitolanjoen Kangaskosken minivesivoimalan purkamisesta ja Vanhankaupunginkosken 0.1 MW voimalapadon purkamisesta Helsingissä. Onpa jopa Imatrankosken vapauttamisesta keskusteltu, vaikkei asia aivan lähiaikoina varmasti toteudukaan.\nWorld of Waterfalls – Why do we care about waterfalls?, http://www.world-of-waterfalls.com/featured-articles-waterfalls-101-why-do-we-care-about-waterfalls.html#3, viitattu 28.3.2016\nEnergiateollisuus – Vesivoima, http://energia.fi/energia-ja-ymparisto/energialahteet/vesivoima, viitattu 28.3.2016\nWikipedia – Uusiutuva energia Norjassa, http://fi.wikipedia.org/wiki/Uusiutuva_energia_Norjassa, viitattu 28.3.2016