Vastuullinen kesäduuni 2022 - Nämä kesätyöpaikat keräsivät eniten Google- hakuja!\n-Kesätyö, kesäduuni, töitä kesäksi? Ei muuta kuin Google auki ja töiden hakuun! Tammikuu on tilastollisesti aktiivisinta kesätöiden hakuaikaa, ympäri Suomen. Pienellä hakusanaoptimoinnilla työnantaja pystyy vaikuttamaan merkittävästi siihen, miten yrityksen oma ilmoitus saa mahdollisimman suuren näkyvyyden. Tämän todistaa Oikotien TET-harjoittelija Ukko!\nMinkälaisia kesätöihin liittyviä hakuja tehdään Googlessa? Oikotien TET-harjoittelija Ukko Kämäräinen, 15v, mietti ja päätti selvittää asian. Ukko keräsi hakusanatyökaluilla googlaajien käyttämät kesätyöaiheiset hakutermit, sekä niiden kuukausittaiset hakuvolyymit. Arvaatko sinä, mitkä ovat Suomen viisi haetuinta kesätyötoimialaa?\nYleistä tietoa kesätyöhauista\nKesätöitä haetaan eniten tammikuussa ja hakumäärät hiipuvat huhti-toukokuussa.\nKesätyö-hakutermin hakumäärät viimeisen 12kk aikana\nEniten hakuja sai viime vuoden aikana (lokakuu 2018 – syyskuu 2019) termi ”kesätyö 2019”. Tällä termillä tehdään hakuja keskimääräisesti 18 100 kertaa kuukaudessa, joista suurimman hakukuukauden aikana tehtiin jopa 74 000 hakua.\nLuonnollisestikin tulevana kesätyökautena vastaava termi tulee olemaan ”kesätyö 2020”, joten kesätyöpaikkojen tarjoajien kannattaa varmistaa että se löytyy heidän kotisivuiltaan!\nMitkä alat ovat suosituimpia?\nTässä ovat Suomen 5 suosituinta alaa hakumäärien perusteella:\n• Hakuja tehtiin lähinnä etsimällä lähikauppoja, suurkauppoja, tavarataloja ja muita ympäri Suomea.\n• Hakuja tehtiin etsimällä firman nimi, mitä eri teollisuusfirmat valmistaisivat ja työaloja mitä firmat tarvitsisivat\n• Hakuja tehtiin yleisesti pankkien nimillä, mutta myös pankkien työaloilla haettiin useita kertoja\n• Hakuja tehtiin pienille lähiravintoloille kuten myös suurimmille ravintolaketjuille.\n• Hakuja tehtiin niin popup, kuin paikoillaan oleville vaatemyymälöille ympäri Suomea.\nUkko Kämäräinen – kirjoittaja on 15-vuotias koululainen ja Oikotien TET-harjoittelija, joka tykkää hyvistä vitseistä ja haluaa, että kaikilla on hyvä fiilis. Ukon työtehtäviin kuului muun muassa sisällöntuotantoa tekstin ja kuvien muodossa, sekä Oikotien liiketoimintaan tutustumista.


Hyvä kunto, parempi mieli: DNS Aktiassa, mutta hyvä treeni myllyssä :)\nDNS Aktiassa, mutta hyvä treeni myllyssä :)\nEli sellaisen päätöksen tein, koska pakkasta oli minulle liikaa ja valitsin mieluummin uinnin lasten kanssa, päikkärit ja sen jälkeen hyvän hallitreenin liikuntamyllyssä :) Onnittelut ja hatunnosto kaikille eilen Hakunilassa taivaltaneille!! Kovia tuloksia ja uusia omia ennätyksiähän siellä oli jotkut säästä huolimatta tehnyt!! Onnittelut etenkin Heinille, joka teki uuden enkan tuollaisessa kelissä!!!\nKävin Liikuntamyllyssä tekemässä seuraavanlaisen treenin. Alkuverkkaa 4km + 3 x 4800m / 4min + Loppuverkka 3km, eli yhteensä 22km 200 metrin rataa ympäri!! Tekeekö se 110 kierrosta? Taitaapas tehdä ;)\nVedot kulkivat kivasti ja keskivauhti ja -syke olivat 3.43/km ja 165. Vetojen ajat olivat 17.44, 18.02 ja vika 17.47. Mitään linkkiä movescountiin en nyt tähän laita, koska sain ryssittyä sen siirron koneelle jotenkin melko täydellisesti ja sitä nyt ei vaan tällä hetkellä saa kellosta koneelle millään keinolla..\nTänään olisi vuorossa noin 2,5 tunnin pitkis, jossa pääsen juoksemaan ekaa kertaa mun uuden lenkkikaverin kanssa :)\nSaas nähdä kuinka tarkka kaveri on kyseessä :) Ainakin se lupaa olla tarkempi kuin edeltäjänsä, mutta se ei ole vielä paljon luvattu ;)\nNo uskon kuitenkin että juoksen, hiihdän ja pyöräilen hänen kanssaan vielä monet lenkit!!\nLähettänyt Mikko Järvinen klo 07:23\nheinijuoksee 20. tammikuuta 2013 klo 11.48\nKiitti! :) Eilen oli kyllä aikamoinen survivorsää, joka osittautui kuitenkin melko monen mielestä ihan mukavaksi talvijuoksusääksi, ainakin sitten maalissa. 22 km radalla, huh! En ehkä itse pystyisi siihen. Tuliko sullakin enkka?\nMikko Järvinen 21. tammikuuta 2013 klo 11.32\nJoo, taitaa olla uusi enkka radalla!! Siellä on silloin tällöin kiva käydä, mutta kyllä ulkona ja tiellä on aina hauskin juosta/treenata!!\nTänään lepopäivä :)\nRikHard 22. tammikuuta 2013 klo 8.37\nTerve! Tuo 3*20min ollut omasta mielestä mahtava VK treeni/pääkopan treenausta, varsinkin kun radalla juoksee ja 200m rinkiä!!! Syksyllä tehty porukassa myös rullasuksilla pari ensimmäistä vetoa. Hyvällä vauhdilla olet vetänyt ja jos vielä yksin niin täytyy olla Pää kunnossa tai sitten muuten vain hullu ;) !!! Tuolla treenillä uskon jotta paljo saanut rakennettua VK kuntoa, kunhan vain malttaa tehä niin, että vipankin jaksaa juosta loppuun asti, monesti vähän ollut kintaalla. Viime vuonna tähän aikaan olikin hyvä meno päällä, mutta iski vattatauti/lentsu ym... ny ei passaa sairastua, yrittäny mennä sillä metodilla jotta terveehin ei tartu.\nMikko Järvinen 22. tammikuuta 2013 klo 9.12\nJoo, vaikka mullahan nuo ei ihan ollut 20 minsan siivuja. Mutta hyvin jaksoi juosta viimeisenkin, vaikka toi keskimmäinen vähän lipsahtikin jostain syystä hitaammaksi kuin 1. ja 3.\nOli enkka radalla tuo 22km ja vielä tosiaan 200 metrin sellaisella!! Seinähulluhan sitä täytyy olla kun tätä lajia tosissaan treenailee ;)\nMeidän perhe on ollut kohta kuukauden päivät enemmän ja vähemmän kipeenä!! On ollut vatsatautia, influenssaa, flunssaa, yskää, nuhaa ja kuumeilua... mutta mutta meikäläiselle ei ole tarttunut mikään noista!! Toivottavasti toi terveihin ei tartu pätee jatkossakin ;)\nTsemppiä treeneihin!! Ja mäkin sain kuin sainkin hommattua ton uuden GPS-podin, mitä silloin Vantaalla kovasti kyselin ;) Ihan pätevä laite, mutta vähän hankala, kun pitää kahta eri piuhaa ja kahta eri Moveslinkkiä käyttää treenien lataukseen :/ Mutta ehkä se tästä...\nPetra 22. tammikuuta 2013 klo 16.21\nMä puolestani rikoin lauantaina pakkasennätykseni. -24 C, 18km TV ja astmaattiset keuhkot kiittivät.\nMikko Järvinen 24. tammikuuta 2013 klo 8.23\nPetra? Ootkos säkin alkanut lukemaan blogeja ;) Loistavaa!! (nyt siis oletin että olet se Petra jonka oletan sun olevan? ManUtd? Joenvarsi?)\nKova ennätys!! Mulla varmaan se -22 ollut än talven juoksu enkka, mutta hiihtämässä oli n. -30 asteessa Rukalla :)\nPetra 24. tammikuuta 2013 klo 14.16\nNo en nyt varsinaisesti ole alkanut lukemaan blogeja. Mun VK treeni on vähän tökkinyt viime aikoina ja kaivoin tuskissani muutaman blogin ihan vaan lukeakseni muiden ideoita ja saadakseni vähän variaatiota treeniin. Ja kappas, toi 3x20min kuulostaa ihan kokeilemisen arvoiselta! Glory United.\nMikko Järvinen 24. tammikuuta 2013 klo 14.35\nToi on mahtava treeni!! Vaikka mulla ei se ollutkaan ihan tuota 3x20min, niin hyvää tekee juosta pitkiä toistoja vähän kovempaa!!\nKoutsi oli laittanut mulle seuraaville viikoille 10x1km, 15km kiihtyvän ja 3x1km + 3x600m + 4x400m + 2x200m treenit!! Eli hyviä treenejä joita saa lainata ;)\nRikHard 25. tammikuuta 2013 klo 10.07\nTerve! Tuos on mielenkiintosia, varsinkin toi vipa! tehdäänkö se esim. 1min hölkkä palautuksella ja sitten kun tuo matka vaihtuu niin aina pidempi 3-4min palautus vai onko määritelty tuntojen mukaan?\nMikko ei ilmeisesti vetojen välillä paljon edes huilaa;) pientä hölkkää vain kokoajan? Vierivä kivi ei saamaloidu!\nItse oon yrittänyt noita pitempiä vetoja tehä just 20min ja 4min palautus ja sitten toisen vetotreenin, jossa mennyt lyhyempiä pätkiä, mutta tietenkin vähän lujempaa, esim. tänään kevyt intervalli 1-2-3-2-1 minuutit ja vauhdit matolla ja lujaa! (oho).\nPetralle tsemppiä vetotreeneihin. Näistä kovien juoksien blogeistahan näitä vinkkejä löytää... Ajattelin itekin joskus ehkä alkaa pitää, sitten kun on "kova" juoksija, ehkä vielä tyydyn lueskelemaan ja kommentoimaan sekä juoksentelemaan.\nMikko Järvinen 25. tammikuuta 2013 klo 11.45\nJoo, riippuu missä mä teen noi vedot.. Jos teen ulkona tiellä, niin tulee kevyesti hölkkäiltyä tai käveltyä palautukset. Matolla sama juttu, mutta hallissa sitä tulee käveleskeltyä vähän ja seuraava veto lähtee aina samasta paikasta, niin siinä odottelua loppuaika..\nMolemmille teille tsemppiä VK-treeneihin!! Ne ne kuitenkin on niitä treenejä, joista tulee se paras jälkifiilis!! Ainakin mulle!\nJa älä puhu kovista juoksijoista ja meikäläisestä samassa lauseessa, kiitos ;)


Pv:n tutkimuslaitos | Maanpuolustus.net\nVuosikirja 2016 on julkaistu.\nMielenkiintoista tarinaa moneltakin eri sektorilta.\nReactions: JR49, Panssari Salama, Mustaruuti ja 3 muuta\nIhminen tulevaisuuden teknistyvässä toimintaympäristössä oli yllättäen ehkä kiinnostavin.\nKuten myös Seuraajasuunnittelu Puolustusvoimien tutkimuslaitoksessa, josta olisi ehkä sparrattavaa liike-elämän HR:ään.\nKv jojä-tarkastelu ja tykistön vaikuttavuusmalli taas hyvää aihepiirin tietoa. Kuten myös, että testissä on kotimainen, paljon toivottu polttopanos, joka saatetaan ottaa sarjatuotantoon.\nTuosta polttopanoksesta pitää sanoa, että oli jo aikakin. Se oli toki sellainen artikkeli, jota ilman selvästikin ollaan selvitty ilmankin, mutta se on hyvä olla, eikä pitäisi olla erityisen kallis jos tuote on sarjatuotettu.\n@Rannari , hyvä löytö.\nNostan tämän esiin. Olen nimittäin miettinut aivan samaa. Tosin esimerkit olivat positiivisia. Kaksikin suosittua tubettajaa ovat puhuneet armeijasta hyvin myönteiseen sävyyn, poikani näyttivät minulle. Eihän nuoriso muuta teekään nykyään kuin katsoo tubettajia, joten oli hienoa nähdä asiallisista kamaa. Mutta, negatiivinen viesti toimii myös, valitettavasti. Ja sitten, jos vaikuttimena on oikeasti Venäjän informaatiosodan käsikassarana toimiminen, niin tiettyjä teemoja syöttämällä, huono viesti menee jakeluun laajalle porukalla.\nNo, sen verran noita nähneinä, kyllä oikean asian tubettajia löytyisi meidän puolelta. Mutta alleviivaa sitä, että jos tuota kanavaa myöten halutaan syöttää disinformaatiota, niin oikean tiedon levittämisessä on tulenpalava kiire.\nPsykologisen sodankäynnin kohteista sivulla 59.\nPerinteisesti ajatellen tämän kaltaiset ihmiset ovat olleet merkittäviä poliitikkoja tai asevoimien komentajia, ja varmasti näin edelleen on. Näiden lisäksi on kuitenkin syntynyt joukko uuden ajan vaikuttajia, joita edustavat esimerkiksi tubettajat, joiden mielipiteillä on erityisesti nuorelle sukupolvelle merkittävä vaikutus. Näihin vaikuttamalla voi vaikuttaa koko heidän kuulijakuntaansa.\nTällöin he toimivat epäsuotuisan viestin välittäjinä ja kääntävät sen sellaiselle kielelle, jota heidän kuulijakuntansa ymmärtää. Kyynisempi voisi ajatella, ettei näillä uuden polven vaikuttajilla ole merkitystä, koska suurin osa heidän\nseuraajistaan on varsin nuoria. Tunnetuimpia suomalaisia tubettajia kuitenkin seuraavat kymmenet- elleivät sadattuhannet nuoret, samat nuoret jotka kohta astuvat asepalvelukseen tai suorittavat sitä parhaillaan.\nVoisiko tällaisen tubettajan kautta lähtevä viesti olla vaikuttavampi kuin kerrostalollinen sometrollien viestejä?\nMitäs mieltä olette tästä? Tulee mieleen Trump.\nJa entäs tämän sivuston pahimmat riehujat/fiksuimmat keskustelijat, onko banaaninsaannilla yhteneväisyyttä tosielämän luonteenpiirteisiin?\nMyös sivu 59.\nYksilö ja sosiaalinen media\nLuonteenpiirteitä on perinteisesti tarkasteltu erinäisin kyselyin ja psykologisten arvioiden avulla, mutta ihminen antaa pieniä vihjeitä itsestään ja luonteenpiirteistään normaalissa arkipäivän toiminnassaan. Kohteena olevan ihmisen tarkkailu on kuitenkin työlästä ja vaivalloista. Sosiaalinen media on avannut uusia väyliä myös luonteenpiirteiden tarkasteluun. Useat tutkimukset osoittavat vahvaa yhteyttä sosiaalisen median käyttäytymisen ja luonteenpiirteiden välillä.\nSe, miten käyttäydymme sosiaalisessa mediassa, mahdollistaa ennusteiden tekemisen siitä, miten toimimme myös muussa ympäristössä; rohkeimmat tutkimukset esittävät yli 80 %:n yhtenevyyttä sosiaalisen median käyttäytymisen ja luonteenpiirteiden välille (Qiu, Lin ja Ramsayn (2012) tutkimusta lainaten ”Olet mitä twiittaat”).\nPuolustustukimuksen vuosikirja 2018\nReactions: Umkhonto, Kustaanmiekka ja TBman\nHyvin paljon sellaista mielenkiintoista asiaa joista ei pääse perusuutisissa lukemaan.\nPari poimintaa ja huomiota:\ns. 36 + 37\nMiehittämättömät ilma-alukset ovat tulleet yhä näkyväm-\npään rooliin jokapäiväisessä elämässämme.\ns. 42 Toisaalta maasto voidaan keilata myös silmäturvallisella luokan 1 laserilla ilma-aluksesta käsin. Siten muodostuu kolmiulotteinen maastokartta, ja nähdäänpä latvuston aukkokohdista jopa maanpinnalle asti ryhmittelemällä laserkaiut korkeuden mukaan (kuva 4). Laserkeilaus on kehittynyt voimakkaasti 2010-luvulla, eikä vauhti hidastu.\n-> Jos tulevaisuudessa UAV-koneisiin alkaa tulemaan laserkeilauslaitteistot, niin nehän alkaa löytämään maastosta lähes kaiken mitä on vaan maan pinnan yläpuolella vaikka kuinka olisi ajettu suojaan puiden alle ja puskiin. Teltat, korsut, asemat, ajoneuvot jne. Siinä ei paljon naamioverkot auta.\nOnneksi PV:ssä on todella herätty UAV-uhkaan.\ns. 65:Tutkimuksen kolmannessa vaiheessa vuoden 2018 aikana on tarkoitus luoda Maavoimien UAV-konsepti, jolla luodaan askelmerkit Maavoimien UAV-vastaiselle toiminnalle aina vuoteen 2030 asti. Tavoitteena on myös määrittää suorituskyvyn kehittämisen eri vaiheet ja vaatimukset tulevalle kymmenen vuoden ajanjaksolle\nReactions: rty19, J0h1F, HybridiProto ja 6 muuta\nPuolustustutkimuksen vuosikirja 2019 on julkaistu\nNopeallakin selauksella löytyi useita kiinnostavia artikkeleita. Mukana asiaa kaikista puolustushaaroista. Kannattaa tutustua.\n@Huhta sinua kiinnostaa ainakin juttu Merivoimien herätemiinoista\nReactions: J0h1F, Leaderwolf, Umkhonto ja 4 muuta\nJoo, ei huono artikkeli ja lisäsi tietämystä. (Lisäsi tietämystä? Jeesus Kristus, kun joku kuvittelee tietämyksensä lisääntyneen pari sivun lukemisen myötä.)\nJFYI, jälkikäteen editoitu @-merkki ei tavoita vastaanottajaansa. Olen sitä tosin itsekin joskus käyttänyt.\nJFYI, jälkikäteen editoitu @-merkki ei tavoita vastaanottajaansa.\nPuolustustutkimuksen vuosikirja 2020\nLähes jokaiselle jotakin\nPuolustustutkimuksen vuosikirja 2021\nSuunnittelupäällikön tervehdys 3\nTutkaherätemittaukset ja instrumenttitutkan päivitys 8\nHarjoitusten MEL/MIL-toiminta 10\nKybertaktiikasta: taistelun elementit ja yleiset taktiset periaatteet kybertilassa 13 Informaatiosodankäynnin kehityksestä ja haasteista 18\nKvanttikestävien PQC-algoritmien kehittäminen ja standardointi 22\nHengityksensuojainten puhdistusjärjestelmä –\nKetterä kehittäminen ja projektitoiminta monialaisessa asiantuntijaverkostossa 29 Hengityksensuojainten dekontaminaatio (HEDE) Puolustusvoimissa 35 Hengityksensuojainten laadunvarmistus 41\nKoronapandemia muutti työnteon rutiineja 43\nSoveltuvuudenarvioinnit COVID-19:n aikaan 46\nMateriaalien ja rakenteiden kokeellinen tarkastelu DIC-menetelmällä 50\nMaailmanlaajuinen terveysturvallisuusohjelma ja varautuminen biologisiin uhkiin 53\nMaasotakoulu, Maavoimien tutkimuskeskus\nArjen välineet johtamisen tukena 58\nMerenpohjan sedimenttien laadun arviointi 66\nSatakunnan lennosto, Ilmataistelukeskus\nHX-hankkeen sotilaallisen suorituskyvyn arviointi 72\nKuinka väkivallan ja terrorin mediaesitysten tarkastelu on (maan)puolustustutkimusta? 78\nNaisten vapaaehtoista valmius- ja turvallisuuskoulutusta tarkastelemassa 82\nKoulutustaidon tutkimushanke hyvän kouluttajan ominaisuuksista 86\nTutkimusjohtajan tervehdys 3\nStrateginen ennakointi, mustat joutsenet ja mustat elefantit 8\nSotilaallisten harjoitusskenaarioiden geostrategisia asetelmia Skandinavian alueella 2020-luvulla 11\nKokonaisturvallisuus osana sotilaallista harjoitustoimintaa 15\nMallinnuksella mahdollisuuksia tulevaisuuden skenaarioiden laajempaan tarkasteluun 18\nKenttämittausten tiedonkeruujärjestelmä nykyaikaan 24\nAsevaikutusten kenttämittaukset 27\nRäjähdevaikutusten mallintaminen 30\nSatunnaisuuden sarjatuotantoa 33\nCBRN-aseiden paluu taistelukentälle 36\nPipetinkärkien dekontaminaation kehittäminen monialaisena yhteistyönä 39\nMonialaisen osaamisen hyödyntäminen kansallisen kriisivalmiuden kehittämiseksi 42\nAutonomiset aseet ja etiikka 46\nKognitiivinen sodankäynti 50\nPuolustusvoimien materiaaliprojektien tuloksekkaan johtamisen edellytykset 56\nSukellusturvallisuutta ja vedenalaista toimintakykyä arktisissa olosuhteissa kehitetään Puolustusvoimissa 59\nHornet-kaluston elinkaaren loppu häämöttää 63\nAutonomian rooli tulevaisuuden maataistelussa 68\nIntegraatiotestaus osana kehittämistoimintaa 70\nMerenpohja – tuntematon uhka toimintaympäristössä 76\nKyberfyysisten järjestelmien mallintaminen 79\nHävittäjätoiminnan suorituskykymittaus 86\nVirtuaali- ja lisätyn todellisuuden teknologiat opetuskäyttöön sotilaskoulutuksessa 92\nSotilaan fyysisen toimintakyvyn tutkimus vuosilta 2005–2020 yksissä kansissa 95\nMitä varusmiehet ajattelevat yhteismajoituksesta? 99\nJunarmija – Venäjän valtio nuorten identiteettiä muotoilemassa 102\nPuolustusvoimat – kokeileva organisaatio jo 1920–1930-luvuilla 106\nKiinan sotilasstrategian kehitys kylmän sodan jälkeisellä aikakaudella 109\nKybervaikuttaminen avaruudessa 112\nKomentaja- ja esikuntasimulaattorin käyttöönotto 116\nAutonomia taistelukentällä 119\nReactions: Tyrsky, Einomies1, xzu ja 4 muuta


Mastermark Gifts – SAMMUTIN PHOENIX BY OIVA TOIKKA\nSAMMUTIN PHOENIX BY OIVA TOIKKA\nSammutin lensi tuhkasta! Phoenixia ei tarvitse piilottaa komeron perukoille. Phoenix-ensisammutin muuntaa sammuttimen kauniiksi design-esineeksi, joka asettuu osaksi sisustusta. Uusi sisäsammutusteknologia tekee Phoenixista tehokkaan palon sammuttajan. Pieni Phoenix sammuttaa jopa 25 litraa palavaa rasvaa - tehokkaammin kuin tavallinen jauhesammutin. Suihkepullo on suunniteltu erityisen helppokäyttöiseksi. Hauskasti muotoiltua Phoenixia voit pitää esillä keittiössä. Jos kärähtää tai leimahtaa, apu on nopeasti saatavilla.


Päiväni Murmelina: joulukuuta 2013\nKun joulun kinkku ja graavilohi alkaa kyllästyttää\nTänä vuonna perinteinen jouluruoka alkoi tökkimään heti joulupäivän jälkeen. Poikani söi kinkkua vielä tapaninpäivänä ja minulle maistui graavilohi, mutta sitten ei jouluruuat enää maistuneet, ei sitten millään. Yleensä olen tehnyt kinkusta hernekeittoa, mutta jostain syystä sitäkään ei nyt tehnyt mieli, joten keksin tehdä kinkusta kinkkukiusausta ja lohesta lohilaatikkoa.\nMolemmat näistä ruuista on helppoja ja yksinkertaisia tehdä. Kovin tarkkoja ohjeita minulla ei ole, mutta eipä näihin sellaisia tarvitakkaan. Vuokaan voi jopa heitellä muitakin aineksia, sen mukaan mitä jääkaapista löytyy (juustoja, leikkeleitä, kaloja, kasviksia).\njoulukinkun jämiä pieniksi kuutioiksi leikattuna\nperunoita kuutioiksi/suikaleiksi paloiteltuna\nruokaöljyä vuoan voiteluun\nVoitele uunivuoka öljyllä. Paloittele kinkku, kuori perunat ja sipuli ja paloittele molemmat. Heittele ainekset voideltuun uunivuokaan ja sekaan myös vähän suolaa (muista, että kinkku on aika suolaista) ja halutessasi myös mustapippuria. Tasoittele ainekset vuokaan ja kaada perään ruokakermapurkki ja lisäksi maitoa sen verran, että ainekset melkein peittyvät (minulla jäi n. sentin verran peruna-kinkkuseoksen alapuolelle). Ripota vuokaan päällimmäiseksi vielä kerros juustoraastetta, jos haluat juustoisen pinnan. Paista 175 asteisessa uunissa, kunnes perunat ovat kypsiä (kypsyys riippuu täysin perunasuikaleiden koosta, minä paistoin vuokaani n. tunnin).\ngraavilohta siivuina (muutkin kalat käy, suolaamattoman kalan kanssa vuoka tarvitsee reilusti enempi suolaa)\nVoitele uunivuoka öljyllä. Kuori ja viipaloi perunat, siivuta lohi, mikäli se ei ole valmiiksi siivuina. Kuori ja silppua sipuli. Lado uunivuokaan kerroksittain perunasiivuja, sipulia ja lohta. Ripottele kerrosten väliin tilliä maun mukaan (tuoretta tai kuivattua, molemmat käy). Sekoita sitten munamaito (vuoan koosta riippuen 1-3 kananmunaa ja 2-7 dl maitoa, ripaus suolaa, muista että graavilohessa on tosi paljon suolaa, ja halutessasi vähän valkopippuria). Kaada munamaito vuokaan niin, että ainekset melkein peittyvät (maitoa voi kaataa vielä perään lisää, mikäli tarve vaatii). Paista 175 asteisessa uunissa, kunnes perunat ovat kypsiä (jälleen kypsyys riippuu perunoiden paksuudesta ja vuoan koosta, minä paistoin tätäkin tunnin verran).\nLähettänyt Marika Salakari klo 7.12 3 kommenttia:\nTunnisteet: Arkiruuat, Joulu, Kala/Äyriäiset, Porsaanliha\nTänä vuonna joulunalusaika oli jostain syystä todella kiireistä ja aika hurahti aivan huomaamatta joulua edeltävälle viikolle. Hups! Viime vuoden alussa oli ajatus, että joululahjoja teen pitkin vuotta, ettei joulun alla tule sitten kiire. Tosin kävi ja suunnitelmat myös muuttuivat, kun aika vaan loppui kesken. Sain kuitenkin tehtyä sisarelleni kaksi lahjaa.\nToista, virkattua mattoa, valmistelin kyllä pitkin syksyä (tarkoitus oli saada tämä valmiiksi jo syntymäpäiväksi lokakuussa). Maton ohje on Asteri-matto Kangasaitan nettisivuilta.\nPipon neuloin parissa päivässä juuri ennen joulua. Pipo oli vain puolikas lahja, koska langat sain siskolta itseltään :) Pipon ohje Garnstudiolta.\nItsekin sain tänä jouluna tosi paljon ihania lahjoja. Poikani kaverin tyttöystävä oli tehnyt meille aivan ihanan käpykranssin. Olin todella otettu tästä lahjasta.\nIhanalta ystävättäreltäni sain kauniin purkin ja ihanasti pakattuja pikku yllätyksiä.\nSisareltani sain montakin lahjaa, mutta esittelen tässä nyt itse tehtyjä... kauniissa peltirasiassa oli mm. ristipistoilla tehdyt koristeet.\nToinen koristeista päätyi keittiötäni koristamaan ja toinen poikani pöytälamppuun roikkumaan. Siskoni on jo useana jouluna tehnyt meille molemmille tällaisia ihania koristeita.\nMyös perinteisesti äitini on jouluna aina neulonut kaikille sukulaisille ja ystäville toinen toistaan taidokkaampia neuleita. Tässä minun ja poikani tämän joulun lahjaneuleet. Aivan valtavan ihanat olivat nuo polkupyörälapaset.\nLähettänyt Marika Salakari klo 19.36 1 kommentti:\nTunnisteet: Joulu, Käsityöt, Neulominen, Virkkaaminen\nJoulun aika on tänä vuonna ollut aikamoista pyöritystä. Opiskelut ovat vieneet oman aikansa ja lisäksi oli yhdet joulumyyjäiset missä olin leivonnaisteni kanssa, muutamat leivonnais-tilaukset hoidettavana sekä huipennuksena poikani lakkiaisten järjestelyt 5.12. Lakkiaisista teen oman postauksen, tämä on omistettu Joululle. Täytyy kuitenkin vielä sanoa, että Tavis-illallisemme ovat edelleen jatkuneet säännöllisesti kerran kuukaudessa, niistäkin tulee päivitykset, lupaan sen.\nJoulua on meidän perheessä (minä, 19v. poikani sekä 2 kissaa) vietetty aina melko perinteiseen tapaan: olemme menneet joko sisareni taikka vanhempieni luokse. Tämän joulun vietimme siskoni ja hänen perheensä luona.\nPoikani halusi leipoa kavereilleen joululahjaksi ehkä jo perinteeksikin muodostuneita taatelileipiä. Itsekkin leivoin lahjoiksi taatelikakkuja, englantilaisia hedelmäkakkuja, luumukakkuja, puolukkakakkuja, saaristolaisleipiä ja piparkakkuja. Suunnitelmissa oli ehtiä tehdä paljon muutakin, mutta niin se vain aika meni, liian nopeasti. Ehkä ensi jouluna sitten...\nTässä taatelileipien ohje, näistä tulee todellakin hyviä!\nTaatelileivät (n. 40 kpl)\n1 dl silputtuja taateleita\nVaahdota huoneenlämpöinen voi ja sokeri. Lisää keltuainen, siirappi ja pilkotut taatelit. Sekoita sooda ja vaniljasokeri jauhoihin ja lisää jauhoseos taikinaan. Sekoita tasaiseksi. Muovaa taikina pötköksi ja leikkaa pötkö noin 40 palaan. Laita palat leivinpeltille, jätä leviämisvaraa. Paista 200 asteessa, uunin puolivälin yläpuolella kauniin ruskeiksi (n. 8-10 min).\nLähettänyt Marika Salakari klo 8.07 Ei kommentteja:\nTunnisteet: Elämä, Joulu, Pikkuleivät\nKun joulun kinkku ja graavilohi alkaa kyllästyttää...


Winnicott mainittu :: Creafulness\nHienoa! N&N-lehdessä on julkaistu juttu Winnicottista ja luovuudesta. Ei sinänsä mitään uutta aiheesta, jos on lukenut tämän blogin luovuudesta kertovia juttuja. Mutta on hienoa, että aihe nostetaan esille silloin tällöin. Liittyyhän se oleellisesti ihmisen hyvinvointiin ja maapallon tulevaisuuteen.\nN&N:n kirjoittajat eivät tietenkään puhu maailman pelastamisesta. Syy tähän on se, että luovuus liitetään usein automaattisesti vain taiteelliseen luovuuteen ja N&N ei tee poikkeusta. Artikkelinkin mukaan luovuus oli Winnicottille kuitenkin paljon muutakin.\n"Luovuus on Winnicottille kaikki elämänalueet läpäisevä ilmiö."\nMaailma pelastuu kun luovuus tässä Winnicottin kuvaamassa merkityksessä liitetään työelämään, politiikkaan ja vaikkapa someviestintään, jolla tuntuu olevan korostetusti painoarvoa tänä päivänä.\nYtimessä tässä on sisäisen maailman ja ulkoisen todellisuuden välinen dialogi. Tai oikeastaan sen puute, joka ilmenee ääripäinä: joko täydellisen subjektiivinen näkökulma todellisuuteen, jossa ulkoisen ja sisäisen eroa ei ole. Tai sitten täydellinen mukautuminen ulkoiseen todellisuuteen, jolloin omaa sisäistä todellisuutta ei luoda itse.\nEnsimmäinen edustaa sitä itseriittoista ja kaikkitietävää joka-alan asiantuntijaa, johon törmää somekommentoinneissa. Jälkimmäinen on 'tolkun ihminen', joka ottaa kaiken annettuna, eikä vaivaa päätään turhilla ajatusponnistuksilla. Väliin jää sitten joukko ihmisiä, joille utelias, avoin ja luova asenne on kutsumus.\nJonkun pitäisi tutkia, mikä on näiden ihmisryhmien välinen määrällinen suhde. Veikkaus on, että valtaosa ihmisistä kuuluu kahteen ensimmäiseen ryhmään. Mikäli maailma halutaan pelastaa, suhteen pitää muuttua ratkaisevasti niin, että nuo kaksi ryhmää jäävät vähemmistöön. Hehän eivät näe mitään syytä siihen, miksi maailma tulisi pelastaa.\nSiihen ei tietenkään vaikuteta äänestämällä ensi kuntavaaleissa. Se on sivistyksen tehtävä. Valitettavasti kuntavaalien lähestyessä näyttää siltä, että sivistystä ollaan pikemminkin ajamassa alas.


Zetzu Tenrou Battoga: Eräs susi opetti tämän hyökkäyksen kiitoksena Rikille kun Riki pelasti tämän suden. Riki opettaa tämän hyökkäyksen suuressa taistelussa Hopeanuolelle. Hopeanuoli käyttää tätä hyökkäystä kun Riki jää karhun kynsien väliin ja Akakabuton pää irtoaa hyökkäyksen seuraamuksena. Myös Weed osaa tämän hyökkäyksen. Suomen kieliselta nimeltään se on lentävä torahammas. Hyökkäyksessä hyökkääjä rupeaa pyörimään ilmassa ja viiltää/lävistää vastustajan/vastustajaa jostain kohdasta.\nSpin attack: Spin attackissä vastustaja tarttuu vastustajasta hampaillaan, nostaa jalkansa ilmaan ja alkaa pyöriä ja verta roiskuu. Ensinmäisen kerran tämä hyökkäys näkyy kun Hopeanuoli taistelee Mossia vastaan kun Hopeanuoli luulee Benin kuolleen. Kaikki aikuiset koirat ja hopeanuoli osaavat hyökkäyksen. Weedissä Kisaragin pojat käyttävät tätä hyökkäystä Toubeita vastaan.\nRaikaken: Igat kyättävät tätä hyökkäystä vastustajiaan vastaan. Hyökkäyksessä hyökkääjä roikkuu puusta ja hyppää ja tekee viillon vastustajaan. Jinnai ja Kirikaze opettavat tämän hyökkäyksen Hopeanuolelle kun he taistelevat Madaraa vastaan. Jinnai ja Kirikaze saavat molemmat surmansa.\nLight attack: Riki ja Hopeanuoli käyttävät hyökkäystä Akakabuuttoa vastaan kun Ben oli haavoittunut. Hyökkäyksessä liidetään ilmassa nopeasti ja viilletään vastustajaa ja seuraukset ovat melko tuhoisat. Vain Riki ja Hopeanuoli osaavat iskun.\nIgojen ''hyökkäys'': Eräs Iga käytti tätä hyökkäystä kun Hopeanuoli ja muut olivat Igojen alueella. Iskussa hyökkääjä kaivaa itsensä maahan ja näyttelee kuollutta mutta kun vastustaja tulee lähelle hyökkääjä tarttuu siitä ja vie tunnelista Iga-taloon.\nArvostele 1 2 3 4 5 (4.057)\n©2019 • HopsuPlanet - suntuubi.com


Hei siellä! Uusi pelinjohtaja uusine pelaajineen tarvitsee veteraanien apua.\nKirjoittaja Aihe: Hei siellä! Uusi pelinjohtaja uusine pelaajineen tarvitsee veteraanien apua. (Luettu 1103 kertaa)\n« : Maaliskuu 05, 2014, 15:10:57 »\nEli en ole ikinä pelannut tai johtanut larppaamista, mutta olen erittäin innokas lauta -ja roolipelien harrastaja. Myöskään pelaajakandidaatit (yhtä lukuunottamatta) eivät ole ikinä välttämättä edes tutustuneet kyseiseen taiteenlajiin.\nKaikki eivät ole mitään fantasiaboffailun ystäviä ja porukassa on mukana muutenkin pelaajia jotka eivät ole kovin... no... nörtähtäviä. Eli tämän tapaiset harrastukset eivät ole tuttuja kaikille. Siksi haussa olisikin jokin hyvä illallisseurustelularppi, joka sijoittuisi mieluiten 1700-1900 luvuille, mikä ei ole pakollista. Tähän asti olen törmännyt For the Honour of the Family -nimiseen larppiin johon syvästi miellyin.\nEnnenkuin hyppään suoraa päätä pelinjohtajaksi olisikin mukava kuulla muutama ohje veteraaneilta, mielipiteitä larpista johon olin törmännyt (liian vaikea yms.) ja mahdollisesti myös parempia peliehdotuksia peliporukalleni.\nPeliporukka tulee koostumaan 8-15 henkilöstä joista noin 1/3 naisia ja kaikki 18-20 ikäisiä. Melkein kaikki tuntevat toisensa ja muutama parikin löytyy.


Bomban hyvinvointi-ilta | Sairaanhoitajat\n18.09.2020 kello 19:00 – 21:00:00\nHetki hemmottelua juuri sinulle sairaanhoitaja. Tervetuloa Hyvinvointi-iltaan Nurmeksen Bomballe 18.9.! Kylpylän ja ruokailun lisäksi tarjoamme sinulle tilaisuuden tutustua Sairaanhoitajaliiton toimintaan ja toimijoihin Pohjois-Karjalan alueella.\nTapahtuman osallistuminen ei edellytä jäsenyyttä!\nRuokailu alkaa klo 19. Valitse ennakkoon annoksesi oman mieltymyksesi mukaan Trattorian listalta (Trattoria menu vaihtoehdot).\nSinulla on myös mahdollisuus käydä ennen tilaisuuden alkua Bomban kylpylässä. Lippu on henkilökohtainen eli vain sinä, sairaanhoitaja, voit käyttää sen. Voit hyödyntää kylpylän edun yhden kerran 18.9. tai 19.9. vaikka et pääsisikään osallistumaan perjantain tapahtumaan klo 19-21.\nOlemme varanneet Bomban kylpylähotelliin 2 hh huoneita edulliseen hintaan 103,24 €/2hh/ vrk. Lisävuoteen hinta on 20 euroa. Yöpyminen on omakustanteinen. Huone maksetaan hotelliin sisäänkirjautumisen yhteydessä. Varaamme huoneen sinulle etukäteen. Huoneen voi perua ilman kustannuksia 18.9.2020 klo 18 mennessä.\nOsallistuminen ruokailuun ja kylpyläetuun edellyttää sitovaa ilmoittautumista 13.9 mennessä: pohjoiskarjalansairaanhoitajat@gmail.com.\nKäytätkö kylpylässäkäyntiedun pe tai la\nOletko/et ole Sairaanhoitajaliiton jäsen\nHuonetoverisi nimen ja lisävuode tarpeen\nIlmoittautumisajan jälkeen perumisesta veloitamme ruoan ja kylpylälipun (24 e) hinnan. Pohjois-Karjalan sairaanhoitajat ry ei vastaa tapahtumaan osallistuvien vapaa-ajan ja tapaturmavakuutuksesta.\nKylpylän osoite on Tuulentie 10, 75500 Nurmes.


by noksanen 27 maaliskuun, 2022 Kommentoi\nThe Bark Canoes and Skin Boats of Nothern Eurasia Seuramme perustajajäsen Harri Luukkanen on lahjoittanut klubin jäsenille yhdessä William W. Fitzhughin kanssa kirjoittamansa kirjan tuohi- ja nahkakanoottien historasta Euraasian mantereella. Järkälemäinen teos on mielenkiintoinen tutkimus ei pelkästään vesillä liikkumiseen käytetyistä…\nLue lisää Lainaa kirja\nKategorisoimaton historia, kirja, Luukkanen\nby noksanen 22 marraskuun, 2020 Kommentoi\nby noksanen 25 heinäkuun, 2019 25 heinäkuun, 2019 Kommentoi\nMarjaniemen Melojat ry (MaMe) järjestää jälleen Rantapäivä -tapahtuman 4.8. 2019 klo 11-17 ja esittää haasteen sipoolaisille melojille. Meloen matkaa yhteen suuntaan tulee vajaat 15km, joten startti sipoolaisten laiturista klo 9:00. Tämä ei ole seuran retki, mutta omatoimimatkaajat voivat tähdätä yhteislähtöön.…\nLue lisää Kutsu naapurista\nKategorisoimaton Marjaniemen melojat, rantapäivä


Tule Taideyliopiston yliopistokollegion opiskelijajäseneksi! – Taideyliopiston ylioppilaskunta (TaiYo)\nNextTule mukaan TaiYo:n hallitukseen 2019! Join ArtSU’s Executive Board in 2019!\nLauri Grünthal\ton 13.11.2018\nHUOM: Hakuaikaa on jatkettu.\nTaideyliopiston ylioppilaskunta hakee kuutta (6) opiskelijajäsentä ja heille kuutta henkilökohtaista varajäsentä Taideyliopiston yliopistokollegioon kaksivuotiskaudeksi 1.1.2019–31.12.2020. Yliopistokollegio on käytännössä Taideyliopiston ylin päättävä elin. Sen tehtävänä on mm. päättää yliopiston hallituksen jäsenmäärästä, toimikauden pituudesta ja palkkioista, valita yliopiston hallituksen ns. sidosryhmäjäsenet ja yliopiston tilintarkastajat, vahvistaa yliopiston tilinpäätös ja toimintakertomus sekä päättää vastuuvapauden myöntämisestä hallituksen jäsenille ja rehtorille. Yliopistokollegioon kuuluu 18 jäsentä, joista 6 edustaa professoreita, 6 muuta henkilöstöä ja 6 opiskelijoita, ja se kokoontuu yleensä n. 4-5 kertaa vuodessa. Kollegion opiskelijajäsenille maksetaan kokouspalkkiona 40 €/kokous.\nYliopistokollegion opiskelijajäseniksi voivat hakea kaikki Taideyliopistossa tutkintoa suorittavat, läsnäolevat opiskelijat, joita ei yliopiston vaaleissa katsota henkilökuntaan kuuluviksi. Kollegion opiskelijajäsenet valitsee ylioppilaskunnan edustajisto hallituksen esityksestä niin, että jokaisesta akatemiasta valitaan kaksi opiskelijaedustajaa. Jos jostakin akatemiasta ei löydy riittävästi päteviä hakijoita, voidaan paikat kuitenkin täyttää myös muulla tavoin. Käytännössä yliopistokollegion jäsenillä olisi hyvä olla jonkin verran aiempaa kokemusta hallinnon opiskelijaedustajana toimimisesta ja/tai opiskelijaedunvalvonnasta, mutta tärkeintä on kuitenkin innostus ja motivaatio tehtävää kohtaan.\nTaideyliopiston ylioppilaskunnalle osoitetut perustellut hakemukset tulee toimittaa viimeistään tiistaina 4.12.2018 klo 12.00 ylioppilaskunnan pääsihteeri Ville Sinnemäelle (sähköisesti taiyo-paasihteeri (ät) uniarts.fi tai paperilla Nervanderinkatu 13, 4. krs, 00100 Helsinki). Lisätietoja hausta ja yliopistokollegion toiminnasta antaa pääsihteeri Ville Sinnemäki (puh. 040 710 4296).


Systeemivastaava, sähkösuunnittelu - Camp Consulting\nEtusivu » Avoimet työpaikat » Systeemivastaava, sähkösuunnittelu\nHaemme asiakkaallemme Rauma Marine Constructions Oy:lle laivanrakennusteollisuuden ainutlaatuisiin projekteihin\nHaemme toistaiseksi voimassa oleviin työsuhteisiin systeemivastaavia Rauman telakan sähkösuunnitteluosastolle laivojen sähköjärjestelmien suunnittelu- ja asiantuntijatehtäviin.\nHaemme systeemivastaavia seuraaviin osa-alueisiin:\npalohälytys- ja turvajärjestelmät\nkaapeloinnin reititys ja 3D suunnittelu\nEMC ja taistelujärjestelmät\nVastuualueesi määräytyy osaamisesi mukaisesti, kaikkia osa-alueita sinun ei tarvitse hallita.\nTehtävänäsi on järjestelmien perussuunnittelu (AutoCAD & 3D), järjestelmien tekninen käsittely sekä tilaaja-, luokituslaitos- ja viranomaisyhteistyö. Työssäsi vastaat myös tuotannon avustamisesta laivan käyttöönotto- ja luovutusvaiheessa sekä takuuasioista.\nTehtävien menestyksellinen hoitaminen edellyttää:\naktiivista, oma-aloitteista ja yhteistyökykyistä asennetta\nsujuvaa englannin kielen suullista ja kirjallista hallintaa\nRMC tarjoaa sinulle mielenkiintoisen ja haasteellisen tehtävän meriteollisuuden näköalapaikalta sekä mahdollisuuden kehittää osaamistasi uusien laivaprojektien parissa.\nPaikka täytetään sopivan henkilön löytyessä. Hakuprosessista vastaa Camp Consulting.\nLisätiedot ja hakemukset CV:n ja palkkatoivomuksen kera Kaisu Viitanen +358 44 7105349 rekry@campconsulting.fi. Sähköpostin otsikkokentässä tulee olla maininta ”RMC/Systeemivastaava”\nRauma Marine Constructions on vuonna 2014 perustettu, kokoluokassaan ainoa kokonaan kotimaisesti omistettu laivanrakennusyhtiö. Olemme erikoistuneet monitoimimurtajien, matkustaja-autolauttojen ja puolustusvoimien tarvitsemien alusten rakentamiseen ja huoltamiseen.\nJokainen tilaus toteutetaan osaavan kumppaniverkostomme kanssa. Yhdessä meillä on kyky rakentaa erittäin korkeatasoista osaamista vaativia, kansainvälisen huipputason aluksia.\nRauma Marine Constructions ja Kvarken Link solmivat alkuvuonna 2019 rakentamissopimuksen Vaasa-Uumaja-välin matkustaja-autolautan rakentamisesta. Syksyn 2018 aikana on lisäksi solmittu aiesopimukset sekä Tallinkin Helsinki-Tallinna-välin aluksesta että puolustusvoimien Laivue2020-hankkeesta. Hankkeiden edetessä sekä toimintamme kasvaessa ja kehittyessä haemme nyt joukkoomme uusia laivanrakennusteollisuuden ammattilaisia.


Blogi – Tarja Lahti Art\nLomailua ja merkkien etsimistä\nVietin jokin aika sitten kahden viikon loman Italiassa. Olen siellä ollut lukuisia kertoja, aina vähän eri suunnalla. Tällä kertaa olin Keski-Italiassa, Perugiassa. Olen hieman leikilläni usein sanonut, että\nMonille, joille enkelit merkitsevät jotakin, myös nimi Lorna Byrne kertoo paljon. Itselleni nimi on ollut tuttu, mutta kovin tarkkaa tietoa ei hänestä ole muutoin ollut.\n12.6.2022\tEi kommentteja\nEnkeli tulee kreikan kielestä ja tarkoittaa viestintuojaa, sanansaattajaa. Monissa uskonnoissa enkelit ovatkin sanansaattajia. Enkeleillä on myös muita tehtäviä, kuten vaikkapa lohduttaa surevia. Kirkon tutkimuksen mukaan\nHaavoittunut enkeli on monille tuttu enkelitaulu\nViimeksi pohdiskelin suojelusenkelitaulua ja siihen liittyviä muistoja. Jos edelleen mietin tunnettuja enkelitauluja, niin väistämättä mieleen tulee koskettava Haavoittunut enkeli. Taulun tekijä on Hugo Simberg ja\nKun miettii tunnettuja enkelitauluja, tulee heti mieleen ainakin yksi. Sinäkin ehkä muistat taulun, jossa enkeli suojelee kahta pientä siltaa ylittävää lasta? Suojelusenkelitaulu löytyy hyvin monesta\n22.5.2022\tEi kommentteja\nOlen aina halunnut tehdä kaikkea kaunista. Tätä olen toteuttanut käsitöitä tekemällä, piirtämällä, valokuvaamalla jne. Piirtäminen ja maalaaminen ovat kulkeneet mukanani oikeastaan aina. Joskus enemmän, joskus


Kuntaohjelman tapahtumia kesän alussa: Palveluseteliseminaari ja Kuntatalousseminaari 2 - Sitra\nKuntaohjelman tapahtumia kesän alussa: Palveluseteliseminaari ja Kuntatalousseminaari 2\nSitran Kuntaohjelma, Kuntaliitto ja Turun kaupunki järjestävät yhteistyössä Palveluseteliseminaarin 1.-2.6.2010 Turku Science Parkissa. Sitran Kuntaohjelma ja Valtion taloudellinen tutkimuskeskus VATT järjestävät Kuntatalouseminaari 2 -tilaisuuden 3.6.2010 Kansallismuseon auditoriossa. Ajankohtaisia aiheita luotaavat tilaisuudet ovat kaikille avoimia.\nPalveluseteliseminaarissa 1.-2.6.2010 Turun Science Parkissa esitellään eri osapuolten kokemuksia ja näkemyksiä palvelusetelijärjestelmästä. Seminaarin teemoja ovat palvelusetelihankkeen eteneminen eri toimialoilla, sähköiset ratkaisut, palvelusetelin hinnoittelu ja sopimukset sekä kansalaisten osallistuminen omien palvelujensa kehittämiseen. Kaksipäiväisen seminaarin hinta 122 € (sis. alv) sisältää seminaariaineiston, lounaan sekä kahvit.\nLisätietoja seminaarista ja linkki ilmoittautumiseen\nSitra ja Valtion taloudellinen tutkimuskeskus VATT järjestävät kuntatalousseminaarin torstaina 3.6.2010 klo 12.30−18.00 Kansallismuseon auditoriossa. Seminaarin aiheita ovat mm. kuntien talouden ja terveydenhuollon näkymät talouskriisin jälkeen, yksityisen ja julkisen tuotannon ja markkinoiden yhteensovittaminen, laatu ja vaikuttavuus palvelutuotannon tuottavuudessa sekä terveydenhuollon rahoituksen uudistaminen. Seminaarissa esitellään myös Sitran palvelusetelihanketta ja sen käyttöä silmätaudeissa ja Tampereen vanhuspalvelussa. Maksuton seminaari on tarkoitettu kunta-alan asiantuntijoille ja vaikuttajille. Seminaariin voi ilmoittautua 24.5.2010 mennessä osoitteesta www.tavicon.fi/sitra.


Uutuuskirja näyttää koko maailman viruksen valossa | Tiede | HS\nUutuuskirja näyttää koko maailman viruksen valossa\nKoukuttava teos on oodi tieteelliselle maailmankuvalle\nPäivitetty: 27.11.2015 8:15\nAlex fiodorov COLOURBOX\nVirus elää vain muiden kautta. Se ottaa solut kopiokoneikseen.\nKuva: Alex fiodorov COLOURBOX\nVirus. Elämän synnyttäjä, kuoleman kylväjä, ajatusten tartuttaja. Matti Jalasvuori, Docendo 2015. 187 s.Kun kädessä on vasara, kaikki näyttää nauloilta, viisastelee sanonta. Virustutkijan silmissä kaikki näyttää virukselta. Matti Jalasvuoren esikoisteos on viruksista kertova tietokirja, joka koukuttaa kuin dekkari.\nJalasvuori on Jyväskylän yliopistossa työskentelevä molekyylibiologi. Kirjassaan hän punoo virukset ja niiden evoluution yhteen ajankohtaisten tapahtumien, ihmisenä olemisen ja itse maailmankaikkeuden kanssa.Tulos on oodi tieteelliselle maailmankuvalle.Virusten paikka on hataralla rajapinnalla elävän ja elottoman välissä. Ne elävät vain kaappaamalla solun kopioimaan itseään. Tutkijat ovat erimielisiä, pitääkö virukset lukea elävään vai elottomaan luontoon – tai onko koko kysymyksessä mieltä.Jalasvuori kuvaa viruksen geneettisenä tarinana. Kuten tietokonevirus tai internet-meemi, viruskin on pätkä informaatiota, jolla on kyky kaapata joku kertomaan tarina eteenpäin.Melkoisia tarinoita virukset ovatkin. Ne ovat olleet kuvioissa neljä miljardia vuotta, aina elämän alkuhämärästä asti.Jalasvuori kertoo retroviruksesta, joka on parhaillaan sulautumassa osaksi australialaisen koalan perimää. Ajan mittaan siitä tulee vaaraton, ehkä hyödyllinenkin.Samoin on käynyt vuosimiljoonien saatossa lukuisille viruksille, jotka nyt asuvat osana ihmisenkin perimää. Osa viruksista on siinä jopa avainasemassa. Yksi retrovirus on välttämätön istukan toiminnalle. Se mahdollistaa meille istukallisille nisäkkäille pitkän raskausajan.Viruksen ja ihmisen symbioosin Jalasvuori rinnastaa muihin ihmisen symbioosisuhteisiin.Olemme tehneet viljelykasveista ja kotieläimistä läheisiä kumppaneitamme – niiltä lupaa kysymättä. Nykyaika tuo vuosi vuodelta tiiviimmän symbioosin tiedon ja teknologian kanssa.Jalasvuori vetää yhtäläisyyksiä myös virusten ja lumihiutaleiden, virusten ja Raamatun, virusten ja avaruutta valloittavan ihmiskunnan välille.Voisiko itse universumikin olla evoluution tuotos ja älyllinen elämä sen kainalossa piileksivä virus?Jalasvuori esittelee villin hypoteesin, jonka mukaan maailmankaikkeutemme näennäisesti elämälle hienosäädetyt luonnonlait totta vie ovat sitä.Tässä multiversumiteoriassa mustat aukot toimivat siemenenä uusille universumeille. Universumit, joissa vallitsevat luonnonlait tuottavat paljon mustia aukkoja, saavat enemmän lapsiuniversumeita kuin muut. Jos luonnonlait periytyvät, universumit saavat itsensä kaltaisia lapsia.Oma maailmankaikkeutemme on hyvin sopiva mustien aukkojen tuottamiseen, siis tuiki tavallinen. Siinä sivussa se on sopiva elämälle.Vai voisiko sittenkin olla, että virus nimeltä elämä on symbiontti, joka parantaa oman universuminsa lisääntymismahdollisuuksia?Kirjailija maalailee, että ihmiskuntakin ehkä tulevaisuudessa tuottaa energiaa loputonta mannaa jauhavalla Sammolla, omatekoisella pienellä mustalla aukolla. Tai muutamalla miljoonalla sellaisella.Jäniksenkolon toisessa päässä energiapolitiikkamme sivutuotteena putkahtaa olevaisuuteen uusi maailmankaikkeus, jonka planeetoille aikanaan putkahtaa omia viruksia.Virus on hyvän mielen tiedekirja, jonka jälkeen arkimaailmaa osaa katsoa uusin silmin.\nVirus. Elämän synnyttäjä, kuoleman kylväjä, ajatusten tartuttaja. Matti Jalasvuori, Docendo 2015. 187 s.Kun kädessä on vasara, kaikki näyttää nauloilta, viisastelee sanonta. Virustutkijan silmissä kaikki näyttää virukselta.Matti Jalasvuoren esikoisteos on viruksista kertova tietokirja, joka koukuttaa kuin dekkari.Jalasvuori on Jyväskylän yliopistossa työskentelevä molekyylibiologi. Kirjassaan hän punoo virukset ja niiden evoluution yhteen ajankohtaisten tapahtumien, ihmisenä olemisen ja itse maailmankaikkeuden kanssa.Tulos on oodi tieteelliselle maailmankuvalle.Virusten paikka on hataralla rajapinnalla elävän ja elottoman välissä. Ne elävät vain kaappaamalla solun kopioimaan itseään. Tutkijat ovat erimielisiä, pitääkö virukset lukea elävään vai elottomaan luontoon – tai onko koko kysymyksessä mieltä.Jalasvuori kuvaa viruksen geneettisenä tarinana. Kuten tietokonevirus tai internet-meemi, viruskin on pätkä informaatiota, jolla on kyky kaapata joku kertomaan tarina eteenpäin.Melkoisia tarinoita virukset ovatkin. Ne ovat olleet kuvioissa neljä miljardia vuotta, aina elämän alkuhämärästä asti.Jalasvuori kertoo retroviruksesta, joka on parhaillaan sulautumassa osaksi australialaisen koalan perimää. Ajan mittaan siitä tulee vaaraton, ehkä hyödyllinenkin.Samoin on käynyt vuosimiljoonien saatossa lukuisille viruksille, jotka nyt asuvat osana ihmisenkin perimää. Osa viruksista on siinä jopa avainasemassa. Yksi retrovirus on välttämätön istukan toiminnalle. Se mahdollistaa meille istukallisille nisäkkäille pitkän raskausajan.Viruksen ja ihmisen symbioosin Jalasvuori rinnastaa muihin ihmisen symbioosisuhteisiin.Olemme tehneet viljelykasveista ja kotieläimistä läheisiä kumppaneitamme – niiltä lupaa kysymättä. Nykyaika tuo vuosi vuodelta tiiviimmän symbioosin tiedon ja teknologian kanssa.Jalasvuori vetää yhtäläisyyksiä myös virusten ja lumihiutaleiden, virusten ja Raamatun, virusten ja avaruutta valloittavan ihmiskunnan välille.Voisiko itse universumikin olla evoluution tuotos ja älyllinen elämä sen kainalossa piileksivä virus?Jalasvuori esittelee villin hypoteesin, jonka mukaan maailmankaikkeutemme näennäisesti elämälle hienosäädetyt luonnonlait totta vie ovat sitä.Tässä multiversumiteoriassa mustat aukot toimivat siemenenä uusille universumeille. Universumit, joissa vallitsevat luonnonlait tuottavat paljon mustia aukkoja, saavat enemmän lapsiuniversumeita kuin muut. Jos luonnonlait periytyvät, universumit saavat itsensä kaltaisia lapsia.Oma maailmankaikkeutemme on hyvin sopiva mustien aukkojen tuottamiseen, siis tuiki tavallinen. Siinä sivussa se on sopiva elämälle.Vai voisiko sittenkin olla, että virus nimeltä elämä on symbiontti, joka parantaa oman universuminsa lisääntymismahdollisuuksia?Kirjailija maalailee, että ihmiskuntakin ehkä tulevaisuudessa tuottaa energiaa loputonta mannaa jauhavalla Sammolla, omatekoisella pienellä mustalla aukolla. Tai muutamalla miljoonalla sellaisella.Jäniksenkolon toisessa päässä energiapolitiikkamme sivutuotteena putkahtaa olevaisuuteen uusi maailmankaikkeus, jonka planeetoille aikanaan putkahtaa omia viruksia.Virus on hyvän mielen tiedekirja, jonka jälkeen arkimaailmaa osaa katsoa uusin silmin.


Kolumni: Meitä on huijattu! Pääosanesittäjä tapettiin kesken kaiken | Pohjalainen\nKolumnit Julkaistu 18.08.2018 00:01 (Päivitetty 18.08.2018 03:08)\nMeitä on vedetty nenästä, puijattu olan takaa.\nKyse on saksalaissarjasta Isku sydämeen, jota moni asettui seuraamaan sen pääosanesittäjän, Sofia Helinin , takia. Helin muistetaan loistavan Silta-sarjan Saga Norénina.\nKylmän sodan aikaan sijoittuvassa vakoilusarjassa Helinin roolina on länsisaksalainen, keski-ikäinen, lempeä ja yksinäinen turvallisuusviraston työntekijä, jota DDR:n salaisen poliisin Stasin kouluttama nuori sankari lähtee vokottelemaan.\nTarkoituksena oli saada rakastunut nainen paljastamaan arkaluotoisia seikkoja Länsi-Saksasta, jopa valtionsalaisuuksia.\nMutta mitä tapahtui? Käsikirjoittaja Paula Milne pani Helinin kuolemaan aivoverenvuotoon jo kolmannessa jaksossa!\nEi näin saa katsojia kohdella! Taitavaksi kehutulta käsikirjoittajalta käänne oli emämunaus.\nJuuri herkkään Laureniin me katsojat rakastuimme, ja olimme jo innoissamme näkevinämme pääparin molemminpuolista kemiaa.\nUusi uhri ei ole lainkaan kiinnostava. Suututtaa niin, että voisin jättää katsomisen sikseen.\nSarjassa on silti vissi viehätys jo siksi, että se pohjautuu tositapahtumiin. Stasi todella koulutti kylmän sodan aikana nuoria miehiä Romeo-agenteiksi.\nMyös ajankuva on kohdillaan. Rekvisiitta ja puvustus pursuaa riemastuttavia yksityiskohtia 1970-luvulta.\nToisaalta sarjaa rasittaa liiallinen henkilökaarti, ja korostettu homoerotiikka saattaa ärsyttää.\nÄllöttävin hahmo on se söpön agentin rähjäinen, tupakkaa alituiseen kiskova neuvonantaja.\nYleisurheilun EM-kisoista ei jäänyt paljon lapsille kerrottavaa. Ruotsin 18-vuotiaasta Armand Duplantiksesta tuli hetkessä koko kisojen lemmikki ja norjalaisista Ingebritsenin veljeksistä ilmiö.\nEi maha mittään. Tulee parku.


Agla Hotel (Kreikka Rodos) - Booking.com\nKreikka 33 846 majoituspaikkaa\nEtelä-Egea 7 778 majoituspaikkaa\nRodos 1 380 majoituspaikkaa\nRodos – hotellit 264 majoituspaikkaa\nAgla Hotel, Rodos (Kreikka) tarjoukset\nHuoneen tiedot ja hinta Palvelut Talon säännöt Kiva tietää Asiakasarviot (556)\nApod. Amerikis 35, Rodos, 85131 , Kreikka – Loistava sijainti – näytä kartta\nAgla Hotel: Varaa yöpymisesi huippuhintaan – arvosana 8,3 muilta matkailijoilta.\nKuva kohteesta Rodos (kuvan on ottanut Veronika)\n*8.7* Rodoksen ranta: vain 2 minuutin päässä! (kävelymatka 106 m)\n*8.5* Apollon temppeli: vain 5 minuutin päässä! (kävelymatka 413 m)\nTodella hyvä 8,3 556 arviota\nSijainti oli loistava. Tuulinen ranta ja palvelut olivat lähellä. Henkilökunta oli ystävällistä.\nHyvä sijainti, hyvät sängyt ja todella puhdasta joka puolella.\nSijainti hyvä, erittäin lyhyt matka rannalle sekä vanha kaupunki kävelymatkan päässä. Ystävällinen henkilökunta, joista osaa suomea puhuvia ja erittäin siisti hotelli. Aamupala hyvä ja monipuolinen.\nSijainnista huolimatta ei ollut häiritsevää meteliä yöaikaan.\nSijainti oli erittäin hyvä. Tuulinen ranta 4 min kävelyn päässä ja vanhakaupunki 1,2 km päässä. Lapsille tuulinen ranta oli hyvä, ei paljon ihmisiä ainakaan aamuisin ja iltaisin ja mukavat aallot. Lähellä paljon ravintoloita ja erittäin hyvä jäätelöbaari. Henkilökunta oli erittäin palvelualtista ja muutama puhui suomea, joka oli mukava lisä. Hotellin minimarket oli oikein kiva lisä, sieltä sai päivittäiset vedet ja lapsille limsat yms.\nHyvä ja monipuolinen aamiainen, hyvää kahvia! Uimaallas ja auringonottopaikat hyvät ja tilavat.\nYstävällinen henkilökunta. Monipuolinen ja hyvä aamiainen. Kiva allasalue. Erittäin mukava loma, kiitos henkilökunnalle!\nSuomenkielisiltä henkilöiltä ( Louse ja Sirpa ) sai hyviä nähtävyysvinkkejä ja apua aina kun tarvitsi.Muutkin henkilökunnasta ystävällisiä.Aamupala riittävä ja ihan hyvä.Sijainti hyvä lähellä tuulista rantaa. Tullaan toistekin.😊\nAamupalan kruunasi aina niin aurinkoinen Sofia :) Tunnelma hotellissa mukava ja kodikas, tunsi olevansa viikon, kuin osa perhettä. Sijainti loistava, kävelymatkan päässä lähes kaikki, meri, satama, vanha kaupunki, kaupat ja ravintolat. Suosittelen kaikille!\nNukuin hyvin sen jälkeen kun saimme ylimääräisen petauspatjan, kiitos! Aamupala oli hyvä, mukavana lisänä kuohuviinitarjoilu. Apua sai aina tarvittaessa ja respan Sirpasta tuli turvallinen olo, kun pystyi asioimaan suomeksi. Siivous hoidettiin sopivaan aikaan ja hyvin. Uima-allasalue oli siisti ja makeanveden allas positiivinen yllätys. Tallelokeroiden sijainti huoneessa oli kätevää! Suihkutilat olivat loistavat! Suihkukopin ovet estivät koko kylppärin kastumisen.\nRodos – majoituspaikka kuuluu kohteen suosikkeihin.Tämä majoituspaikka sijaitsee 1 minuutin kävelymatkan päässä rannalta. Agla Hotel sijaitsee rauhallisella paikalla 50 metrin päässä rannalta ja vain 10 minuutin kävelymatkan päässä Rodoksen keskustasta. Hotellissa on uima-allas, aurinkotuoleja ja -varjoja sekä ilmastoituja, parvekkeellisia huoneita. Ilmainen WiFi on käytettävissä.\nAglan tilavista huoneista on näkymä uima-altaalle, kaupunkiin tai Egeanmerelle. Muita mukavuuksia ovat satelliitti-TV, jääkaappi ja hiustenkuivaaja.\nAsiakkaat voivat ruokailla pääravintolassa tai altaan viereisessä tavernassa, joka tarjoaa hotellin puutarhan tuotteista valmistettavia kreikkalaisia ja kansainvälisiä ruokia. Allasbaarissa on varjoisa istuinalue, ja tarjolla on juomia sekä kahvia.\nApollon temppeli, keskiaikainen kaupunki ja Rodoksen kasino ovat alle 2 km:n päässä. Lähistöllä on ilmainen julkinen pysäköintialue.\nAgla Hotel on toivottanut asiakkaat tervetulleeksi Booking.comissa 9. huhtik. 2010 lähtien.\nMilloin haluaisit yöpyä majoituspaikassa Agla Hotel?\nTässä huoneessa on oma parveke, ilmastointi, satelliitti-tv, jääkaappi ja hiustenkuivaaja. Asiakkaiden käytettävissä on ilmainen WiFi.\nTässä huoneessa on oma parveke, ilmastointi, satelliitti-tv, jääkaappi ja hiustenkuivaaja.\nTämä perhehuone koostuu kahdesta väliovella erotetusta kahden hengen makuuhuoneesta, joissa on kylpyhuone, parveke, satelliitti-TV ja hiustenkuivaaja. Asiakkaiden käytettävissä on ilmainen WiFi.\nTässä huoneessa on ilmastointi, satelliitti-tv, jääkaappi ja hiustenkuivaaja sekä oma parveke, jolta on näköala uima-altaalle.\nTämä perhehuone koostuu kahdesta väliovella erotetusta kahden hengen makuuhuoneesta, joissa on kylpyhuone, parveke, satelliitti-TV ja hiustenkuivaaja.\nTässä huoneessa on ilmastointi, satelliitti-TV, jääkaappi, hiustenkuivaaja ja oma parveke, jolta on näköala merelle. Käytettävissä on myös ilmainen WiFi.\nHuomaathan, että parivuode on saatavilla pyynnöstä ja saatavuuden mukaan.\nTässä huoneessa on ilmastointi, satelliitti-TV, jääkaappi, hiustenkuivaaja ja oma parveke, jolta on näköala merelle. Huoneessa on ilmainen WiFi.\nMajoituspaikka Rhodes Townissa on juuri varattu: 3 samankaltaisesta hotellista kuin Agla Hotel varattiin juuri majoitus sivustollamme\nRodoksen ranta 0,1 km\nApollon temppeli 0,4 km\nKuvernöörin palatsi 0,8 km\nKellotorni 0,9 km\nEvangelismou-kirkko 0,9 km\nElli-ranta 0,9 km\nAigeian yliopisto 1 km\nHirvipatsaat 1 km\nRitareiden katu 1 km\nMandraki-satama 1 km\nRodoksen akropolis 1,1 km\nRodoksen akvaario 1,1 km\nRodoksen arkeologinen museo 1,1 km\nKahal Shalom -synagoga 1,5 km\nRodini-puisto 2,4 km\nMezes Ravintola 0 km\nRhodes Town Centre Tori 0,8 km\nAegean Sea Meri/valtameri 0,1 km\nRodoksen kansainvälinen lentokenttä 12,3 km\nDalaman-lentokenttä 59,4 km\n”Sijainti oli erittäin hyvä. Tuulinen ranta 4 min kävelyn päässä ja vanhakaupunki 1,2 km päässä. Lapsille tuulinen ranta oli hyvä, ei paljon ihmisiä ainakaan aamuisin ja iltaisin ja mukavat aallot. Lähellä paljon ravintoloita ja erittäin hyvä jäätelöbaari. Henkilökunta oli erittäin palvelualtista ja muutama puhui suomea, joka oli mukava lisä. Hotellin minimarket oli oikein kiva lisä, sieltä sai päivittäiset vedet ja lapsille limsat yms.”\n”Hyvä ja monipuolinen aamiainen, hyvää kahvia! Uimaallas ja auringonottopaikat hyvät ja tilavat.”\n”Aamupalan kruunasi aina niin aurinkoinen Sofia :) Tunnelma hotellissa mukava ja kodikas, tunsi olevansa viikon, kuin osa perhettä. Sijainti loistava, kävelymatkan päässä lähes kaikki, meri, satama, vanha kaupunki, kaupat ja ravintolat. Suosittelen kaikille!”\n5 syytä valita Agla Hotel\nRodos – majoituspaikka kuuluu kohteen suosikkeihin\nMukavuudet: Agla Hotel\nHyvä tietää Agla Hotel ottaa vastaan erikoistoiveita – voit lisätä sellaisen seuraavassa vaiheessa!\nYksi alle 2-vuotias lapsi majoittuu hintaan 8 EUR/yö kun käytetään vauvansänkyä.\nAgla Hotel hyväksyy nämä kortit ja pidättää oikeuden tehdä kortiltasi katevarauksen ennen saapumista.\nIbiscus Hotel on saanut sijainnista 9,5 pistettä\nRodos: katso 30 parasta hotellia – Booking.comiin jätettyjen 17 474 tarkistetun hotelliarvion perusteella.\nHuomaathan, että marraskuusta maaliskuun loppuun saatavilla on mannermainen aamiainen ja illallisella on tarjolla kiinteä menu.\n– ateriat tarjoillaan kiinteän aikataulun mukaan (majoituspaikka ilmoittaa aikataulun asiakkaille)\n– alkoholijuomia tarjoillaan klo 12–22\n– virvoitusjuomia tarjoillaan klo 10–22.\n8,3 Todella hyvä 556 arviota\nNäytä arviot: Kaikki arvioijat Perheet (104) Pariskunnat (262) Kaveriporukat (114) Yksin matkustavat (76) Liikematkailijat (16) Näytä arviot: Kaikki arviopisteet Erinomainen: 9+ (213) Hyvä: 7 – 9 (268) Kelvollinen: 5 – 7 (51) Huono: 3 – 5 (19) Todella huono: 1 – 3 (5)\n4 tähden hotelli 9,0 Erinomainen 734 arviota\n3 tähden hotelli 7,9 Hyvä 1 100 arviota\n3 tähden hotelli 7,8 Hyvä 289 arviota\n50 henkilöä etsii Rhodes Townissa sijaitsevaa majoitusta\nRodoksen kansainvälinen lentokenttä–Agla Hotel: näin välimatka taittuu kätevimmin\n”Sijainti oli loistava. Tuulinen ranta ja palvelut olivat lähellä. Henkilökunta oli ystävällistä.”\n”Hyvä sijainti, hyvät sängyt ja todella puhdasta joka puolella.”\n”Sijainti hyvä, erittäin lyhyt matka rannalle sekä vanha kaupunki kävelymatkan päässä. Ystävällinen henkilökunta, joista osaa suomea puhuvia ja erittäin siisti hotelli. Aamupala hyvä ja monipuolinen.”\n”Sijainnista huolimatta ei ollut häiritsevää meteliä yöaikaan.”\n”Ystävällinen henkilökunta. Monipuolinen ja hyvä aamiainen. Kiva allasalue. Erittäin mukava loma, kiitos henkilökunnalle!”\n”Suomenkielisiltä henkilöiltä ( Louse ja Sirpa ) sai hyviä nähtävyysvinkkejä ja apua aina kun tarvitsi.Muutkin henkilökunnasta ystävällisiä.Aamupala riittävä ja ihan hyvä.Sijainti hyvä lähellä tuulista rantaa. Tullaan toistekin.😊”\n”Nukuin hyvin sen jälkeen kun saimme ylimääräisen petauspatjan, kiitos! Aamupala oli hyvä, mukavana lisänä kuohuviinitarjoilu. Apua sai aina tarvittaessa ja respan Sirpasta tuli turvallinen olo, kun pystyi asioimaan suomeksi. Siivous hoidettiin sopivaan aikaan ja hyvin. Uima-allasalue oli siisti ja makeanveden allas positiivinen yllätys. Tallelokeroiden sijainti huoneessa oli kätevää! Suihkutilat olivat loistavat! Suihkukopin ovet estivät koko kylppärin kastumisen.”\nLöysimme lisää samantyyppisiä majoituspaikkoja kuin Agla Hotel, joista muut reissaajat tykkäävät\nIbiscus Hotel 4 tähden hotelli\nIbiscus-hotellikokonaisuus sijaitsee Rodoksen kaupungin kansainvälisimmällä hiekka- ja pikkukivirannalla muutaman minuutin kävelymatkan päässä keskustasta.\n9,0 Erinomainen 734 arviota\nHotel Angela Suites & Lobby sijaitsee kätevällä paikalla Rodoksen kaupungin sydämessä, muutaman metrin päässä Academia-aukiolta. Kaikki tärkeimmät nähtävyydet ovat lähistöllä.\n7,9 Hyvä 1 100 arviota\nManousos City Hotel 3 tähden hotelli\nTämä keskeisellä paikalla sijaitseva hotelli tarjoaa viihtyisää majoitusta ja ystävällisen ilmapiirin kävelyetäisyydellä Rodoksen päänähtävyyksistä.\nViimeisin varaus tähän hotelliin tehtiin tänään klo 08:55\n7,8 Hyvä 289 arviota\nEtsitkö yhä? Löydä muita hotelleja, jotka ovat samanlaisia Agla Hotel\nLemmikkiystävälliset hotellit Rhodes Townissa\nHotellit, jossa on pysäköintimahdollisuus Rhodes Townissa\nHotellit, joissa on WiFi Rhodes Townissa\nPerhehotellit Rhodes Townissa\nBudjettihotellit Rhodes Townissa\nNeljän tähden hotellit Rhodes Townissa\nMajoitukset Rhodes Townissa\nHotelleja, joissa on uima-allas Rhodes Townissa\nMajoituspaikat Rhodes Townissa\nKatso majoituspaikan Agla Hotel kaikki asiakasarviot\nUusimmat arviot: Agla Hotel\n눉Hotellin uima-altaan vesi oli liian kylmää, mikä oli suuri pettymys. Odotukset olivat suuret. Allasta pystyi hyödyntämään minimaalisesti.\n눇Sijainti oli loistava. Tuulinen ranta ja palvelut olivat lähellä. Henkilökunta oli ystävällistä.\n”Kiva kaupunkihotelli keskeisellä sijainnilla.”\n눇Hyvä sijainti, hyvät sängyt ja todella puhdasta joka puolella.\n”Viihdyimme hotellissa todella hyvin.”\n눉Puuro olisi voinut olla kuumempaa, voisilmä ei oikein sulanut.\n눇Sijainti hyvä, erittäin lyhyt matka rannalle sekä vanha kaupunki kävelymatkan päässä. Ystävällinen henkilökunta, joista osaa suomea puhuvia ja erittäin siisti hotelli. Aamupala hyvä ja monipuolinen.\n눉Huoneen avaimia ei ole kun yksi kappale. Aiheuttaa aina sovittelua menemisten suhteen.\n눇Sijainnista huolimatta ei ollut häiritsevää meteliä yöaikaan.\n”Ranta- ja kaupunkilomakohde.”\n눉Aamiaisen valikoima ei ollut kummoinen. Meillä lapset eivät syöneet juuri muuta kun croissantteja joita ei aina ollut. Seuraavalla kerralla aamiainen ehkä läheiseistä ravintoloista.\n눇Sijainti oli erittäin hyvä. Tuulinen ranta 4 min kävelyn päässä ja vanhakaupunki 1,2 km päässä. Lapsille tuulinen ranta oli hyvä, ei paljon ihmisiä ainakaan aamuisin ja iltaisin ja mukavat aallot. Lähellä paljon ravintoloita ja erittäin hyvä jäätelöbaari. Henkilökunta oli erittäin palvelualtista ja muutama puhui suomea, joka oli mukava lisä. Hotellin minimarket oli oikein kiva lisä, sieltä sai päivittäiset vedet ja lapsille limsat yms.\n눉Äänieristykset. Kaikki puhe viereisistä Huoneista kuului.\n눇Nukuimme hyvin. Hyvä näköala huomeesta sekä erittäin ystävällinen sekä auttavainen henkilökunta\n”hyvä valinta,tulisin uudestaan”\n눉miksi siivojien pitää käydä huoneessa enemmän kuin kerran päivässä?\n눇henkilökunta oli tosi mukava ja avuliasta.\n눉Huolimattomat siivoojat, eivät esim. vaihtaneet pyyhkeitä. Pistokerasioita oli vain kaksi, jos TV:n otti pois pistokerasiasta. Vain yksi huoneavain, joka jätettiin aina respaan. Ilmastioinnin lämpötilaa ei voinut säätää.\n눇Hyvä ja monipuolinen aamiainen, hyvää kahvia! Uimaallas ja auringonottopaikat hyvät ja tilavat.\n눇Ystävällinen henkilökunta. Monipuolinen ja hyvä aamiainen. Kiva allasalue. Erittäin mukava loma, kiitos henkilökunnalle!\n눇Suomenkielisiltä henkilöiltä ( Louse ja Sirpa ) sai hyviä nähtävyysvinkkejä ja apua aina kun tarvitsi.Muutkin henkilökunnasta ystävällisiä.Aamupala riittävä ja ihan hyvä.Sijainti hyvä lähellä tuulista rantaa. Tullaan toistekin.😊\n눉Äänieristys huoneissa todella huono ja huoneessa ehkä jotain sisäilmaongelmaa myös.\n눇Aamupalan kruunasi aina niin aurinkoinen Sofia :) Tunnelma hotellissa mukava ja kodikas, tunsi olevansa viikon, kuin osa perhettä. Sijainti loistava, kävelymatkan päässä lähes kaikki, meri, satama, vanha kaupunki, kaupat ja ravintolat. Suosittelen kaikille!\n”Oleskelu Aglassa sujui niin hyvin, että jos tulemme taas Rodokselle,niin valitsemme Aglan.”\n눉Olisin kaivannut aamupalalle fetan, tomaatin ja kurkun kaveriksi sipulia sekä oliiviöljyä ja viinietikkaa. Kunnon pekonikaan ei olisi ollut huono juttu. Kuumalla ilmalla tekee mieli syödä suolaista kaiken sen veden litkiminen lisäksi. Muutamat sähkökatkot sulattivat jääkaapin pakastelokeron, joka valui sitten vetenä lattialle.\n눇Nukuin hyvin sen jälkeen kun saimme ylimääräisen petauspatjan, kiitos! Aamupala oli hyvä, mukavana lisänä kuohuviinitarjoilu. Apua sai aina tarvittaessa ja respan Sirpasta tuli turvallinen olo, kun pystyi asioimaan suomeksi. Siivous hoidettiin sopivaan aikaan ja hyvin. Uima-allasalue oli siisti ja makeanveden allas positiivinen yllätys. Tallelokeroiden sijainti huoneessa oli kätevää! Suihkutilat olivat loistavat! Suihkukopin ovet estivät koko kylppärin kastumisen.\n눇Ystävällinen henkilökunta, etenkin Tasos. Ihan miellyttävä hotelli ja alue suht rauhallinen.\nRodos – parhaat palat Klikkaa tästä, niin näet lisää suosittujen maamerkkien lähellä olevia majoituspaikkoja kohteessa Rodos\nSäästä jopa 50 % Rhodes Townissa


Säästä satasia – maalaa keittiönkaapit itse - Lifestyle - MTV.fi\nLifestyle > Koti Julkaistu 17.07.2015 18:05\nJos keittiössä ei ole muuta vikaa kuin kuluneet ovet, on ne helppo vaihtaa uusiin, maalata itse tai maalauttaa ammattilaisella.\nItse maalaamalla säästää rahaa, mutta ei välttämättä hermoja. Ammattilaisen jälki voi olla tasaisempaa ruiskumaalauksen ansioista, mutta sitten jäät paitsi koko maalauksen hauskuudesta.\nMaalaamisessa tärkeintä on huolellisuus, pohjatyöt ja hyvät välineet. Pyydä maalikaupasta apua tarvikkeiden hankkimisessa. Älä pihtaile pensselien ja telojen kohdalla, usein kallein on se paras vaihtoehto.\nPyydä myös maalin valinnassa apua. Liuotinpohjainen maali on yleensä kestävämpää, mutta pahan hajuista. Maalin valintaan vaikuttaa myös ovien materiaali. Jos olet epävarma materiaalista, ota yksi ovi malliksi mukaan maalikaupoille.\nNäin maalaat ovet\nIrrota ovet, vetimet ja saranat.\nPuhdista ovet hyvin maalipesulla, huuhtele hyvin. Hio ja kittaa kolot.\nMaalaa ensimmäinen kerros pohjamaalilla. Pintamaali tarttuu paremmin pohjamaalattuun oveen. Muista sävyttää pohjamaali pintamaalin sävyyn sopivaksi.\nMaalaa pintamaalilla 2-3 kerrosta ja anna kuivua kunnolla maalauskertojen välillä (katso ohje maalipurkin kyljestä).\nKiinnitä puhdistetut vetimet (nyt on myös hyvä kohta vaihtaa ne uusiin) ja saranat.\nLaita ovet paikoilleen ja ihastele lopputulosta.\nKuvat: Roskalavalta pelastettiin desingkalusteita – hotellin edestä vietiin tuhansien eurojen arvosta tavaraa Unelmoitko uudesta keittiöstä? Lue vinkit onnistuneeseen remonttiin


Domino: The Runaways -elokuva\nThe Runaways -elokuva\nOlen odottanut tätä elokuvaa siitä saakka, kun kuulin sen olevan tekeillä. Pettymyksekseni sitä ei koskaan saatu tänne elokuvateattereihin asti, mutta DVD-muotoon sentään.\nThe Runaways kertoo maailman ensimmäiseksi kokonaan naisten muodostamaksi rock-bändiksi kutsutusta yhtyeestä, josta esimerkiksi kovat rock-mimmit Joan Jett ja Lita Ford saivat alun uralleen. Yhtye oli kasassa vain joitain vuosia 1970-luvun lopulla eikä saavuttanut kotimaassaan Yhdysvalloissa koskaan mitään valtavaa suosiota, mutta sen vaikutus rock-maailmaan ja etenkin naispuolisten rokkareiden itsetuntoon on kiistaton. Japanissa ja Euroopassa The Runaways kyllä saavutti melko suurtakin menestystä.\nFloria Sigismondin ohjaama elokuva keskittyy lähinnä The Runawaysin alkuaikojen laulajaan Cherie Currieen ja Joan Jettiin, joita Dakota Fanning ja Kristen Stewart esittävät melko ansiokkaasti. Näyttelijättäret ovat nuoria, mutta niin ovat roolihahmotkin. The Runawaysin jäsenet olivat kaikki alaikäisiä bändin aloittaessa, mikä tekee yhtyeen tarinasta vielä raadollisemman. Bändillä on lahjoja, he tekevät hartiavoimin töitä menestyksen eteen, mutta lopulta niljakas manageri Kim Fowley (Michael Shannon), huumeet ja sisäiset ristiriidat ajavat bändin alas.\nElokuva perustuu Cherie Currien omaelämänkerralliseen kirjaan Neon Angel: A Memoir of a Runaway, jonka minä luin viime kesänä. Elokuvassa tietenkin oiotaan muutamia mutkia, esimerkiksi kaikista pahimmat huume- ja seksisekoilut on jätetty pois. Hyvä niin, sillä välillä kirjan lukeminen teki todella pahaa. Cherie Currie esimerkiksi raiskataan kaksi kertaa ja hän tulee melkein alaikäisenä raskaaksi bändin niljakkaalle kiertuemanagerille ja ajautuu aborttiin. Myös Currien huumesekoilut ovat huomattavasti paljon pahempia kuin mitä elokuvassa kuvataan, hän käy niiden ansiosta aivan kuoleman porteilla ennen kuin saa elämänsä järjestykseen.\nElokuvassa esiintyvä bändin basisti Robin on täysin keksitty hahmo. Oikeasti yhtyeen basistina oli elokuvan kuvaamina vuosina 1975 - 1977 Jackie Fox, joka ei kuitenkaan antanut oikeutta käyttää nimeään ja persoonaansa elokuvassa. Robin on fiktiivinen yhdistelmä The Runawaysin eri basisteja, joita olikin iso liuta. Itse asiassa ainoat yhtyeen jäsenet, jotka pysyivät mukana alusta asti olivat Joan Jett, Lita Ford ja vuonna 2006 syöpään kuollut rumpali Sandy West.\nThe Runaways -elokuva on musiikiltaan, tunnelmaltaan ja näyttelijäntyöltään erittäin hyvä ja onnistunut elokuva, mutta valitettavasti se ei oikein onnistu rock-biografiana. Itse yhtyeen historiaa valotetaan vain pinnallisesti ja bändin tarinaa etukäteen tuntemattomalle se ei oikein avaudu. Tämä ainakin oli Karhumiehen tuomio, hän esimerkiksi sai sen käsityksen että lopussa kuvattu riitaisa levytyssessio oli bändin ensimmäinen. Tosiasiassa yhtye oli tuohon mennessä julkaissut kaksi studioalbumia ja yhden livelevyn. Myös yhtyeen muut jäsenet jäävät valitettavasti Currien ja Jettin varjoon, esimerkiksi Lita Ford teki 1980-luvulla hyvin näkyvää uraa muusikkona ja tekee yhä musiikkia. Ei ihme, että Lita Ford ei suostu haastatteluissa kommentoimaan tätä elokuvaa lainkaan.\nMutta bändin musiikki elää yhä ja kyllä minä ainakin pistän sitä välillä soimaan. Enkä ole ainakaan vielä kyllästynyt. Tässä bändin fiiliksiä aika hyvin kuvaava Neon Angels on the Road to Ruin vähän huonolaatuisena live-videona. Mutta siitä näkyy bändin lavaenergia aika hyvin:\nPaivi [Elokuvablogi.com] 10:57\nPaljon oli leffassa hyvää, mutta kieltämättä se oli melkoisen pintapuolinen raapaisu. Tuo kirja varmaan pitää joskus lukaista, sillä se kuulostaa aika hurjalta. Toisaalta hyvä, että pahimmat oli jätetty leffasta pois.\nPaivi: Kirja on yksityiskohtaisempi kuin elokuva, siinä valotetaan enemmän Currien yksityiselämää. Esim. oikeasti hän ja Marie Currie ovat identtiset kaksoset, heillä on vanhempi siskopuoli sekä pikkuveli, joka lähti äidin ja tämän miehen mukana Indonesiaan. Ja raaempikin se on, rock-elämä oli 1970-luvulla ilmeisesti aika hurjaa.\nNoniin, lukuisista blogeissa olleista arvosteluista tää sun oli se, jonka vuoksi haluisin nyt nähdä tän elokuvan :) Vaikkei se sinänsä mua hirveästi kiinnostakaan. Eikä siten päädy must-see-listan kärkipäähän, mutta sitten jossain vaiheessa!\nbubble: Kiva kun voin auttaa :-) Leffa kannattaa katsoa ihan musiikinkin takia, The Runaways on yhä aika kovaa rockia.


Prolaktinoma: syyt, hoito ja muut\nPosted on elokuu 29, 2019\nProlaktinoomi on hypofyysin (aivolisäkkeen) hyvänlaatuinen kasvain, joka tuottaa korkean määrän prolaktiinihormonia. Seurauksena kivekset ja munasarjat stimuloidaan liian vähän, mikä heikentää niiden toimintaa. Tyypillisiä oireita ovat säännön puuttuminen naisilla ja impotenssi miehillä. Prolaktinomia hoidetaan yleensä onnistuneesti lääkityksellä tai harvoissa tapauksissa kirurgisesti. Lisätietoja prolaktinomosta täältä.\nProlaktinoomi on yleisin hypofyysin kasvain (aivolisäke). Se aiheuttaa hypohyysin vapauttamaan enemmän prolaktiinihormonia. Prolaktinoomia voi esiintyä sekä miehillä että naisilla. Yleensä prolaktinoomi kehittyy alle 50-vuotiailla naisilla.\nKasvaimen koosta riippuen tätä kutsutaan mikroprolaktinoomiksi (halkaisija alle kymmenen millimetriä) tai makroprolaktinominoksi (halkaisija yli kymmenen millimetriä). Useimmat prolaktinoomat kuuluvat ensimmäiseen luokkaan, joten ne ovat alle kymmenen millimetriä. Lisäksi ne ovat yleensä hyvänlaatuisia; Pahanlaatuiset prolaktinoomat ovat hyvin harvinaisia.\nProlaktiinilla on tärkeä rooli naisten lisääntymistoiminnassa. Raskauden ja imetyksen aikana prolaktiinipitoisuus veressä on kohonnut. Raskaana olevilla naisilla hormoni on vastuussa rintarauhasten kehittymisestä ja kasvamisesta. Se myös stimuloi rintarauhan soluja tuottamaan maitoa. Imettäen vauva nänniin, tämä stimuloi rintarauhan pieniä lihassoluja – maitoa syntyy.\nImetysten aikana korkea prolaktiinipitoisuus voi tukahduttaa ovulaation ja estää uusimista imetyksen aikana. On kuitenkin tärkeää muun muassa, kuinka usein ja kuinka kauan lapsi imetään. Imetys ei missään nimessä ole luotettava ehkäisymenetelmä.\nKaikella tavalla prolaktinoomi voi aiheuttaa oireita:\nSe tuottaa paljon prolaktiinia, mikä vaikuttaa muiden hormonien vaikutuksiin.\nSe kasvaa ja siirtää vierekkäisiä kudoksia, kuten hermoja, jotka johtavat silmästä aivoihin.\nProlaktinoomi aiheuttaa seksuaalisia toimintahäiriöitä miehillä ja premenopausaalisilla naisilla. Postmenopausaalisilla naisilla ei ole mitään prolaktinooman oireita, koska munasarjat ovat jo lopettaneet toiminnan.\nProlaktinoma: oireet premenopausaalisilla naisilla\nKorkea prolaktiinitaso hedelmällisessä iässä olevilla naisilla estää ovulaatiota aiheuttaen epäsäännöllisen tai jopa unohdetun amenorran (amenorrea). Noin 10–20 prosenttia naisista, joille ei ole annettu korkeaa prolaktiinipitoisuutta. Syklin häiriöiden vuoksi myös prolaktinoomia sairastavilla naisilla on vaikeuksia tulla raskaaksi. Muita oireita ovat kuiva emätin ja kuuma vilkkuu.\nProlaktinoomi myös stimuloi maidon tuotantoa ja eritystä. Noin 24 prosentilla naisista, joilla on korkea prolaktiinipitoisuus, vapautuu pieniä määriä rintamaitoa (galaktorreaa), vaikka nainen ei ole raskaana tai imetä.\nToinen oire on osteoporoosi. Varsinkin pitkäaikaisilla prolaktinoomilla potilailla on alhaisempi luutiheys.\nProlaktinoma: oireet postmenopausaalisilla naisilla\nPostmenopausaalisilla naisilla prolaktinomalla ei ole oireita. Tämä johtuu siitä, että prolaktiini ei voi enää vaikuttaa kiertoon. Vaikuttavat naiset huomaavat prolaktinooman vain, jos se on kasvanut niin paljon, että se vaikuttaa viereisiin kudoksiin ja aiheuttaa päänsärkyä tai näön hämärtymistä. Se voidaan kuitenkin löytää myös sattumalta, jos toisesta syystä pää tutkitaan kuvantamistekniikalla (magneettikuvaus, MRI).\nProlaktinoma: oireet miehillä\nProlaktinoomi aiheuttaa liian korkea prolaktiinitaso miehillä ja estää sukurauhaset, tässä tapauksessa kivekset. Nämä tuottavat siten vähemmän spermaa ja testosteronia, miesten tärkeintä sukupuolihormonia. Tyypillisiä oireita ovat libido, impotenssi, hedelmättömyys ja täydellisyys.\nTehohäiriöt ja libidon menetys ovat ensimmäiset oireet prolaktinomasta. Joissakin tapauksissa voi esiintyä rintojen suurenemista (gynekomastia) ja spontaania maidon virtausta (galaktorrea). Tämä on kuitenkin yleisempi naisilla, koska miesten maitorauhaset ovat vähemmän herkkiä prolaktiinille.\nJos prolaktinoomi on ollut olemassa jo pitkään, lihasmassa voi laskea. Lisäksi häpykarvojen ja partan kasvu voi taantua. Kuten naisilla, myös luumassa vähenee miehillä. Pitkäaikainen prolaktinoomi voi johtaa osteoporoosiin.\nMakroprolaktinoomi aiheuttaa enemmän oireita\nJos prolaktinoomista tulee suurempi kuin yksi senttimetri ja siitä tulee makroadenooma, se voi painaa aivojen vierekkäisiä rakenteita. Näköhermo on usein paineen alainen, mikä johtaa heikentyneeseen visioon. Useimmilla kärsijöillä on kahdenväliset sivuttaiset näkökentän viat. Joissakin tapauksissa vain yksi silmä voi kärsiä.\nProlaktinomon aivolisäkkeeseen kohdistama paine voi häiritä muiden rauhanen hormonien, kuten kilpirauhanen tai lisämunuaisen aivokuoren, tuotantoa. Seurauksena on, että asianomaisten laitosten toiminta heikkenee.\nKasvaimen paine aivojen rakenteisiin voi myös aiheuttaa päänsärkyä.\nProlaktinoma: syyt ja riskitekijät\nProlaktinoomi koostuu aivolisäkkeen (aivolisäkkeen) muuttuneista soluista, hormonirauhasesta juuri aivon alapuolella. Tarkemmin sanottuna prolaktinoomi kehittyy aivolisäkkeen etupuolella olevista soluista (adenohypophysis). Aivolisäkkeessä on erilaisia soluja, jotka tuottavat erilaisia hormoneja. Ns. Laktotrofiset solut tuottavat prolaktiinihormonia.\nProlaktinoomi kehittyy, kun laktotrofinen solu mutatoituu ja alkaa jakautua hallitsemattomasti. Joten lopuksi suuri massa muuttuneita soluja, jotka kaikki muodostavat prolaktiinin – prolaktiinitaso nousee. Noin 10 prosenttia tuottaa kasvuhormonia prolaktiinin lisäksi.\nUseimmiten prolaktinoomi kehittyy ilman tunnistettavaa syytä. Harvinaisissa tapauksissa se kehittyy osana geneettistä sairautta, tyypin 1 monisisäkeperäistä neoplasiaa (MEN 1).\nProlaktinoma: tutkimukset ja diagnoosit\nProlaktinooman havaitsemiseksi on olemassa useita testejä. Epäillyn prolaktinooman toimivaltainen asiantuntija on endokrinologi, hormonitasapainon asiantuntija. Lääkäri kirjaa ensin sairaushistorian (anamneesin). Hän kysyy esimerkiksi seuraavia kysymyksiä:\nKäytätkö estrogeenejä tai tiettyjä lääkkeitä, kuten risperidonia, metoklopramidia, masennuslääkkeitä, simetidiiniä, metyylipapaa, reserpiiniä tai verapamiilia?\nOnko sinulla päänsärky?\nOnko sinulla näön hämärtymistä? Jos on, millainen?\nOletko herkkä kylmälle, voimaton vai väsynyt?\nTämän jälkeen lääkäri suorittaa fyysisen tutkimuksen. Hän tutkii sinua näköhäiriöiden, kuten näkökenttävikojen, kilpirauhasen vajaatoiminnan, estrogeeni- tai testosteronipuutoksen varalta.\nSeuraava vaihe on saada lääkäri ottamaan verinäyte prolaktiinipitoisuuden mittaamiseksi. Verikoe tulisi suorittaa vähintään yksi tai kaksi tuntia herätyksestä, koska prolaktiinitaso on korkeampi unen aikana kuin hereillä ollessa.\nProlaktinooman tapauksessa mittaustulos voi vaihdella pienestä prolaktiinin lisäyksestä prolaktiinin tuhatkertaiseen lisäykseen. Yleensä suuremmat prolaktinoomat aiheuttavat korkeampia prolaktiinitasoja. Prolaktiinitasot, jotka ylittävät 250 mikrogrammaa litrassa (μg / l), liittyvät todennäköisimmin prolaktinoomiin. Sitten löydökset tulisi varmistaa pään magneettikuvaus tomografialla (MRI, jota kutsutaan myös magneettikuvaus tomografiaksi). Hyvin pienet prolaktinoomat (mikroadenoomat) eivät kuitenkaan aina näy MRI: ssä.\nMuut syyt korkeaan prolaktiinitasoon\nLisääntynyt prolaktiinitaso (hyperprolaktinemia) ei aina johdu prolaktinomasta. Stressin ja muiden sairauksien lisäksi tietyt lääkkeet voivat aiheuttaa korkeita prolaktiinitasoja, kuten dopamiiniantagonistit, kuten metoklopramidi (pahoinvoinnin ja oksentelun yhteydessä) tai jotkut mielisairauksien hoidossa käytettävät aineet (kuten masennuslääkkeet, neuroleptit).\nKaikki prolaktinomot eivät tarvitse hoitoa. Hoito on suositeltavaa, jos se on erittäin suuri tai aiheuttaa oireita. Pienille prolaktinoomille, joilla ei ole oireita, voidaan myös jättää hoito. Lääkäri ja potilas yhdessä punnitsevat hoitovaihtoehtojen hyödyt ja riskit.\nJos hoito on välttämätöntä, prolaktinoomi reagoi yleensä erittäin hyvin niin kutsuttujen dopamiiniagonistien antamiseen. Nämä ovat lääkkeitä, jotka aiheuttavat kehossa samanlaisen vaikutuksen kuin kehon oma lähettiläs dopamiini. Dopamiiniagonistit voivat siten alentaa prolaktiinitasoa ja kutistaa prolaktinooman tai jopa saada sen katoamaan kokonaan.\nProlaktiinitason lasku kestää yleensä noin kaksi tai kolme viikkoa. Prolaktinoomi kuitenkin yleensä kutistuu vasta muutaman viikon tai kuukauden kuluttua. Jos kasvain häiritsee näkökenttää, näköhäiriö paranee yleensä muutama päivä hoidon aloittamisen jälkeen.\nDopamiiniagonistit on yleensä otettava useiden vuosien ajan. Prolaktiinitasoja tarkkaillaan jatkuvasti tänä aikana.\nProlaktinoomalle voidaan antaa seuraavat dopamiiniagonistit:\nBromokriptiiniä on käytetty prolaktinooman hoitoon noin 30 vuoden ajan. Sitä otetaan kahdesti päivässä ja se toimii erittäin tehokkaasti alentamalla prolaktiinitasoa nopeasti. Bromokriptiini voi kuitenkin aiheuttaa monia sivuvaikutuksia: potilaat valittavat huimauksesta, pahoinvoinnista ja tukkoisesta nenästä. Monet haittavaikutukset voidaan kuitenkin estää ottamalla lääke ennen syömistä tai ennen nukkumaanmenoa.\nKabergoliinia otetaan vain kerran tai kahdesti viikossa, ja se aiheuttaa vähemmän sivuvaikutuksia. Se voi alentaa prolaktiinitasoja noin 90 prosentilla, ja siksi se on valittu hoito. Sitä ei kuitenkaan suositella naisille, jotka haluavat tulla raskaaksi.\nRaskauden aikana aivolisäkkeen koko kaksinkertaistuu tuottamaan enemmän prolaktiinia – hormoni on tärkeä maidontuotannolle. Erityisesti naisilla, joilla on makroprolaktininoma, tämä voi olla vaarallinen. Jos sinulla on prolaktinoomi ja haluat saada lapsen, sinun tulee keskustella terveydenhuollon tarjoajan kanssa hoidon saamisesta ennen raskautta. Seuraavat kysymykset on selvennettävä muun muassa:\nMilloin hoito dopamiiniagonisteilla on lopetettava?\nMikä on prolaktinooman kasvamisen riski raskauden aikana?\nMitkä ovat hoitomenetelmät, jos prolaktinoomi kasvaa jälleen?\nVoinko imettää lapseni?\nJos näköongelmia tai päänsärkyä ilmenee raskauden aikana, tämä saattaa viitata prolaktinooman uusiutumiseen. Silmätesti suoritetaan joka kuukausi, jotta se voidaan tunnistaa varhaisessa vaiheessa. Prolaktinooman hoidon jälkeen useimmat naiset voivat tulla normaaliksi raskaaksi.\nJos potilas ei reagoi dopamiiniagonisteihin, prolaktinoomi on poistettava kirurgisesti. Naisella, jolla on erittäin suuri makroprolaktininoma, leikkaus on valintahoito. Riski, että prolaktinooman kasvu jatkuu mahdollisen raskauden aikana, on tässä tapauksessa liian korkea.\nLeikkauksen aikana prolaktinomi poistetaan nenän kautta. Kirurgi käyttää endoskooppia, eli pitkää, ohutta instrumenttia, joka on varustettu valonlähteellä ja kameralla.\nLisääntyneet prolaktiinitasot putoavat yleensä heti leikkauksen jälkeen, mikroadenoomissa joskus jopa normaaliarvoon.\nSädehoitoa käytetään harvoin, vaikka lääke- ja kirurgiset terapiat eivät olisi olleet riittävän menestyviä. Säteilytys voi vähentää prolaktinomia ja alentaa veren prolaktiinitasoja. Hoito osoittaa kuitenkin usein täyden vaikutuksensa vasta vuosien jälkeen, ja sillä on myös monia sivuvaikutuksia, kuten pahoinvointi, väsymys, maun menetys ja hajuaisti sekä hiustenlähtö. Lisäksi puolella säteilyhoitoa saaneista potilaista on kehittynyt aivolisäkkeen toimintahäiriö viimeisen 10 vuoden aikana, ja hypofysiologinen myrkytys on vähentänyt veren pitoisuutta.\nProlaktinooma: taudin kulku ja ennuste\nJos se on mikroprolaktinoomi, lääkehoidolla dopamiiniagonisteilla voidaan saavuttaa melkein aina normaali prolaktiinitaso. Jos leikkaus on tarpeen, edes pienellä prolaktinoomilla, tämä johtaa yleensä normaaliin prolaktiinitasoon pitkällä tähtäimellä. Siitä huolimatta se voi myöhemmin johtaa uusiutumiseen. Tämä koskee myös suurta prolaktinooma (Macroprolactinoma).


Sisältöstrategia | Miten yrityksesi näkyvyys somessa?\nYhteisöpalveluissa tulee yllättävän usein vastaan yrityssivuja, joilla on muutamia satoja seuraajia, mutta sivun edellisestä tilapäivityksestä on kulunut aikaa jo useampia kuukausia - ellei jopa vuosia.\nOnko kyseisten yritysten innostus yhteisöpalveluja kohtaan lopahtanut koska odotettuihin tavoitteisiin ei ole päästy, vai olisiko syynä selkeän sisältöstrategian ja sisältösuunnitelman puuttuminen.\nMiten määrittää yrityksellesi sopiva sisältöstrategia?\nMonilla yrityksillä on käytössä nimellinen sisältöstrategia, joka on muotoutunut kahden kysymyksen ympärille: ”milloin” ja ”mitä” – valitettavasti listasta puuttuu yksi keskeinen kysymys, joka on ”missä”.\nKun ryhdyt määrittelemään missä kanavissa yrityksesi on aktiivinen, haluat luonnollisesti löytää kanavan, jonka avulla tavoitat mahdollisimman paljon asiakasprofiiliisi kuuluvia käyttäjiä.\nMitä somekanavia kohderyhmäsi käyttää?\nTämän asian huomioiminen on erittäin tärkeää, mikäli yrityksesi asiakasryhmät nojaavat voimakkaasti tiettyihin ikäryhmiin – esimerkiksi ns. ”nuoriin aikuisiin” kuuluvia ikäryhmiä on monesti varsin hankalaa tavoittaa pelkästään Facebookin kautta, koska kyseinen ikäryhmä on (ainakin osittain) lopettanut kyseisen palvelun aktiivisen käyttämisen. Tästä syystä mitään kanavaa ei kannata automaattisesti pitää yrityksellesi oikeana valintana, vaan kanavat tulisi valita aktiivisen käyttäjäpohjan mukaisesti.\nKäytössäsi olevan sisältösuunnitelman tulisi myös kertoa ”mitä” on tarkoitus julkaista. Yhteisöpalveluissa julkaistavan aineiston tulisi luonnollisesti olla kohderyhmäsi kiinnostusta vastaavaa, jotta viestisi saisi positiivisen vastaanoton.\nTästä syystä kannattaakin miettiä mistä aiheista asiakkaasi puhuvat ja mitkä teemat kiinnostavat asiakkaitasi. Tämän tyyppisen suunnittelun tarkoituksena on varmistaa, että julkaisut saadaan tehtyä ajallaan – eikä julkaisijan tarvitse erikseen ryhtyä miettimään mistä aiheesta tai teemasta yhteisöpalveluun tällä kertaa kirjoittaisi.\nJulkaisukalenteri osana sisältöstrategiaa\nJulkaisuajankohdat, -välit ja säännöllisyys ovat tärkeitä asioita, jos yrityksesi haluaa olla aktiivinen sosiaalisessa mediassa. Selkeästi luotu julkaisukalteri määrittää esimerkiksi seuraavat asiat:\nmilloin julkaisut laaditaan\nmistä aiheita/teemoja käsitellään milloinkin\nkuka vastaa julkaisusta\nmilloin julkaisut laitetaan ulos\nJulkaisukalenterin käyttö varmistaa, ettei sisältösuunnitelma jää pelkäksi suunnitelmaksi, vaan julkaisut saadaan tehtyä aina ajallaan ja asetettujen tavoitteiden mukaisesti. Sisältösuunnitelmasi mukainen julkaisukalenteri on hyvä liittää osaksi käyttämääsi kalenteriohjelmistoa (esim. Outlookin kalenteri, tai Google kalenteri), jotta kalenterin ylläpito sujuisi mahdollisimman vaivattomasti.


Parhaat suomenkieliset meditaatio- ja mindfulness-harjoitukset | Aalho\nPosted on 20.9.2021 / 30.12.2021 KirjoittajaJukka Aalho\nEtsitkö hetken rauhoittumista ohjatun harjoituksen avulla? Haluatko kokeilla meditaatiota, mutta et tiedä mistä aloittaa? Keräsimme tähän juttuun linkkejä suomenkielisiin meditaatio-, rentoutumis- ja mindfulness-harjoituksiin, joita pääset kuuntelemaan vaikka heti.\nHengitä sisään nenän kautta…\nParhaita äänitteitä mindfulness-harjoituksiin\nParhaissa harjoituksissa on sopiva rytmi, miellyttävä ääni ja sopiva kesto. Harjoituksia on myös eri tarkoituksiin.\nKertojan äänen Hyvien asioiden tarinoita\nHyvien asioiden tarinat ovat lyhyitä tarinallisia tuokiokuvia, joiden parissa voi rentoutua, nukahtaa tai hengähtää. Tarinat ovat kuunneltavissa Nextoryssa* ja Storytelissä*, mutta voit myös ostaa ne omaksi ja kuunnella omalla puhelimellasi tai koneellasi.\nAihepiiri: hyvän mielen tarinoita\nMuoto: Ladattava tai äänikirjapalvelu\nHyvien asioiden tarinoiden 3. osa Talvi ja tähdet on kuunneltavissa ilmaiseksi YouTubessa.\nSopivan hidas mindfulness-harjoitus. Rauhallinen naisääni.\nAihepiiri: mindfulness ja stressinhallinta\nValikoima erilaisia ja eri mittaisia harjoituksia. Miellyttävä miesääni.\nKesto: 3–40 min\nAihepiiri: meditaation eri muodot\nOpetushallituksen tietoisuustaitoharjoitteita lapsille, nuorille ja aikuisille\nLaaja valikoima lyhyitä harjoituksia eri ikäryhmille. Äänitteiden äänenlaatu vaihtelee. Useita lukijoita.\nKesto: 4–10 min\nAihepiiri: tietoisuusharjoitukset eri ikäisille\nMuoto: upotettu äänisoitin\nMIELI ry:n mindfulness-harjoituksia rentoutumiseen ja nukahtamiseen\nKattavasti erilaisia mindfulness-harjoituksia päivän eri vaiheisiin, kuten rauhoittumiseen, rentoutumiseen ja nukkumaan valmistautumiseen. Useita lukijoita. Erityisesti lyhyitä 1–3 minuutin harjoituksia.\nKesto: 1–15 min\nAihepiiri: päivän eri vaiheet\nMuoto: upotettu äänisoitin ja video\nRentoutuminen mindfulness-tarinoiden kanssa\nVoit kokeilla myös rentoutua harjoitteiden sijaan mindfulness-tarinoita kuunnellen. Kertojan ääni on julkaissut mm. Pelkkää hyvää -tarinan, jossa nimensä mukaan ei tapahdu mitään pahaa.\nTutustu mindfulness-tarinaan täällä.\nMukavia ja itsetutkiskelevia hetkiä näiden äänitteiden parissa! Lisää erityisesti nukahtamiseen tarkoitettuja aikuisten iltasatuja on kerätty tähän juttuun.\ncommentKommentoi on Parhaat suomenkieliset meditaatio- ja mindfulness-harjoitukset


Keskustelu tuntuu juuttuneen pelkkään urakeskusteluun. Nekin tietysti lisäävät vesiliirto-onnettomuuksia, mutta jo aiemmin linkittämäni ruotsalaisten tutkimus kertoo, että varsinkin autoilijat, joilla ei ole kunnollista luistonestoa autossaan, ovat …\nhttp://www.trafikverket.se/Privat/Miljo-och-halsa/Dina-val-gor-skillnad/Dackvalet/Vinterdack-och-trafiksakerhet/ Kaikkea ne mellansvenssonit tutkivat ja julkaisevatkin\njust drive Nopeusmaksimi sijoittuu sitten jonnekin risteysten puoliväliin. aamu- tai iltapäiväruuhkassa se toimii ehkä kolmen tai neljän auton kohdalla, kun tiellä on yhtenäinen 3 km jono.\nAinakin ykköstiellä alkaa suolaus syksyisin, kun lämpötila laskee alle +3°C. Aamuisin, kun tie on kasteesta märkä, suola-autot ovat ruiskuttaneet kaistat täyteen suolavettä. Tienhoidolle tulee yksikin turhasta liukkaudesta johtunut kolari niin kalli…\nMontako kuolemaa aiheutuisi nastakiellosta. Montako yliajoa suojateillä ym. Tätä voidaan verrata nastapölyn aiheuttamaan haittaan kansallisesti. Nastapölyn yksi ongelma on myös tiestä irtoava hieno pöly, johon on tarttunut nokea ym hiukkasia. Nämä y…\nKysymyshän oli nastamääristä ja tien kulumisesta. Tavallinen Antti Autoilija ostaa edelleen Corollaa/Aurista/Golfia/Astraa/Focusta, joissa nykyään isot pyörät ja siten enemmän nastoja - massaa lisää, jarrut,tehot kasvaneet ym, - verrattuna 30 vuoden…\nfinman: vanha golf oli 2 koppainen niin kyllä vertailu pitää tehdä uutta poloa vastaan jossa rengaskoko on 175/70-14 jolloin renkaan kehä kasvaa vain 74mm Eiköhän uusi Golf ole nykyään yhtä yleinen kuin 2-kopan aikaankin. Samanlaiset ih…\nReilu 4000 km ajettu sekalaista ajoa viime autopesun jälkeen. Auto melko puhdas vaikka maantiellä jonossakin on tullut kilometrejä. Auta armias, kun laittavat suolaa pakkasten häipyessä. Auto on 5 km jälkeen ihan mahdottoman näköinen. Se on selvää, …\nHyvät väittelijät laulaa taas toiset suohon. Toiset ajelijat vain tarvitsevat nastoja uskaltaakseen lähteä kotoaan autolla liikkeelle ja suotakoon se heille. Joku tilastonikkari varmaan voisi perustella montako jalankulkijan henkeä nykyisillä nas…\nLaskeskelin,mitä autoetuinen työ merkitsisi rahallisesti. Hommasimme 2009 syksyllä Prius II:sen ja sen sai melko edullisesti Prius III:sen ollessa myynnissä. Meillä ei ole autoetua, enkä saa km-korvauksia. Omaa ajoa tulee 20000 km/v ja laskin mit…\nBMW E61 500-series Touring?\nOpel Vectra B 5D\nJalankulkija kuoli Hirvensalossa auton alle Turun Sanomat 15.12.2011 10:49:05 (Päivitetty 15.12.2011 15:43:49) Henkilöautolla liikenteessä ollut nainen ajoi tänään hieman ennen puolta yhdeksää Kakskerrantietä Satavan suunnasta kohti Turu…\nvRC mielestäni ainoa oikea tapa liittyä mukaan motarin jonoihin, on sovittaa nopeutensa kiihdytyskaistalla motarin liikenteeseen ja siirtyä jouhevasti mukaan muuhun liikenteeseen. Ongelma ei koske tämän palstan kuskeja, mutta kun olet o…\nRätkätin Pimeä keskiaika, ainakin henkisesti, tuntuu jatkuvan aina vaan. Ihmiset eivät varmaan koskaan kehity henkisesti likimainkaan sellaista vauhtia kuin tekninen kehitys. Oikeassa olet. Joukossa tyhmyys tiivistyy kelpaa lisäksi hyvä…\n"Perssenualemine voi autta hetkeks, ... Se o ku housuhi kusasis pakkasel, hetke lämmittä...\nTarinasi oli aivan upea. Onkohan Suomi menettänyt sinussa hyvän kansankynttilän? Linkeistä vain huomaa tietyn saarivaltion vaikutuksen liikenteeseen.\n"Wanhoista sivistysvaltioista" vasemmalla ajellaan vain saarilla. Kurkkaapa Rätkätin linkkejä. http://fi.wikipedia.org/wiki/Tiedosto:driving_standards_historic.png http://fi.wikipedia.org/wiki/Tiedosto:World_1920_empires_colonies_…\naskk No poliisi sakottaa sitä toista vaikka se olisi syytönkin Tässä luulossa minäkin olin kunnes reilu 25 vuota sitten sakon sai vain se oikeasti syyllinen osapuoli, jonka aiheuttaman kolarin jälkeen soitin virkavallan paikalle. Pelkäs…\nFinman hiukan ohi aiheen ,mutta onkohan vielä balttian maihin suuntautuvilla reissuilla korotettu omavastuu kaskoissa? Se selviää netistä, kun katsot kaikkien vakuutusyhtiöiden vakuutusehdot. Suuret on erot yhtiöiden välillä.\nMiten alkolukot suhtautuvat muihin autossa matkustaviin kuin kuskiin? Voiko joku ohikulkija käydä puhaltamassa auton käyntiin? Pitääkö hönkäistä 5 minuutin välein, että auto pysyy kä(y)nnissä. Tyhmä ja tietämätön kun olen ja kyselyiässäkin vielä.\nHän tuli risteykseen perässämme, ja kääntyi yli kaistan rinnallemme. Olisi tullut perässämme ja noudattanut sääntöjä.\nKun on opetustilanne ja kolmio takana. Nuorimmaisen opetus siis menossa. 1. Olimme kerinneet kiihdyttämään automme risteyksestä n. 55 km/h nopeuteen 60 alueella, kun eräs "myyntitykin näköinen" kaveri pukkasi Octaviallaan ohi seuraavan risteyksen…


Turku voisi vähentää ilmastopäästöjään jopa 80 prosenttia huipputasosta - ePressi\nTurku voisi vähentää ilmastopäästöjään jopa 80 prosenttia huipputasosta\nSitra tukee vahvasti Turun työtä täyden hiilineutraaliuden saavuttamiseksi vuonna 2040\nTurun ilmastopäästöjä voitaisiin vähentää jopa 80 prosenttia vuoteen 2030 mennessä. Kunnianhimoisen arvion on tehnyt Turun kaupunki yhdessä Suomen itsenäisyyden juhlarahasto Sitran kanssa. Päästötavoite edellyttää niin kaupunkikonsernin omia toimia kuin myös kansalaisten, yritysten ja yhteisöjen vahvaa osallistumista ilmastotalkoisiin sekä nykyistä kestävämpää liikennettä. Useat merkittävät yritykset ovat jo lähteneet aktiivisesti mukaan hiilineutraalin kiertotalouden luomiseen.\nTurun kaupunginvaltuusto on jo vuonna 2009 asettanut vuoden 2020 ilmastotavoitteeksi vähintään 20 prosentin päästövähennyksen vuoden 1990 tasosta. Vuonna 2040 Turun tavoitteena on olla kokonaan hiilivapaa kaupunkialue.\nVuoden 2020 tavoitteen Turku on jo saavuttamassa. Seuraavaa tavoitetta eli 80 prosentin päästövähennystä vuoteen 2030 mennessä kaupunki on työstänyt yhdessä Sitran kanssa keväästä 2015 lähtien. Työssä on ollut asiantuntijatukena myös Suomen ympäristökeskus.\nKeskeisimpiä keinoja 80 prosentin tavoitteen saavuttamisessa ovat kestävien energia- ja liikkumisjärjestelmien sekä niitä tukevan yhdyskuntarakenteen vahvistaminen. Jo käynnistettyjä merkittäviä toimenpiteitä Turussa ovat uusiutuvan energian investoinnit ja seudullisen joukkoliikenteen kehittäminen. Hyvin ratkaiseva toimintalinja on myös kestävän kasvun ja vihreän talouden luominen yhdessä yritysten, yhteisöjen ja kansalaisten kanssa.\nTurun kaupungin tavoitteena on vahvistaa myös alueen yritysten mahdollisuuksia kehittää vähähiilisiä ratkaisuja maailman tarpeisiin. Esimerkiksi Turun alueen meriteollisuudella on jo vahva ympäristöprofiili, joka näkyy kaikissa viimeaikaisissa laivatilauksissa. Turun kaupungin ja Sitran yhteistyön tuella myös käynnistetty yritysten ja tulevaisuuden tutkimuskeskuksen yhteinen BASTU -hanke. Se on sitouttanut mukaan kiertotalouden aktiiviseen kehittämiseen jo 40 yritystä ja yhteisöä.\nSeuraavaksi Turku ja Sitra selvittävät, miten energiasektorin kehitystyötä vauhditetaan kohti uusiutuvilla energiamuodoilla toimivaa älykästä energiajärjestelmää ja kuinka tämä vahvistaa Turun alueen taloutta ja innovaatiotoimintaa. Uutena käynnistettävänä toimenpiteenä hyväksyttiin myös Turun ammattikorkeakoulun ja Lounais-Suomen jätehuollon ja kumppanien valmistelema tekstiilikiertotalouden kokeiluhanke.\nIlmastopolitiikan toimintalinjoja, resurssiviisaan kaupungin tiekarttaa sekä energian ja kiertotalouden kehityshankkeita on valmisteltu Turun ja Sitran yhteisessä ohjausryhmässä, johon kuuluvat Turun kaupunginjohtaja Aleksi Randell ja Sitran yliasiamies Mikko Kosonen sekä vastuuhenkilöitä molemmista organisaatioista, Turku Energiasta ja Lounais-Suomen jätehuollosta. Ohjausryhmä kokoontui viimeksi Sitran tiloissa 30.10. Ohjausryhmän kokousaineisto on tiedotteen liitteenä.\nLisätietoja: Risto Veivo, kehittämispäällikkö, Turun kaupunki, puh. 050 5590 417, risto.veivo@turku.fi\nLiite: Turun kaupungin ja Sitran yhteistyön ohjausryhmän kokousaineisto 30.10.2015


SuperDay: "Työ ei lopu koskaan"\nValtteri Karjula | 07.09.2017\nSuperDay on baronalainen traditio, joka juontuu syvästä rakkaudestamme asiakastyötä, myyntiä ja liiketoiminnan kehitystä kohtaan. Tämän syksyisen SuperDayn 7.9. tarkoitus oli jälleen kerran tuoda ihmisiä ja asioita yhteen inspiroitumaan sekä saamaan voimaa toisistaan. SuperDay alkaa olla niin laaja spektaakkeli, että sitä on vaikea kiteyttää yhteen tekstiin!\nTeknologioiden kehitys strategisella painopistealueilla\nSuperDay Koskenrannassa alkoi ruokailulla, jonka yhteydessä kaikilla kutsutuilla oli mahdollisuus tutustua Barona Groupin eri toimijoihin viritetyn messuosaston kautta. Näin ollen jokainen pystyi hahmottamaan kuinka laajasta kokonaisuudesta #thebravedo-yhteisössä on kyse.\n"Tässä ajassa tärkeintä on yhdessä tekeminen. Ne menestyvät, jotka kykenevät siihen."\nHeti tapahtuman alussa kävi selväksi, että ydinteemana oli yhdessä tekeminen, vaikka samalla pöydälle nostettiin muitakin isoja teemoja: tekoäly, organisaation muutos ja digitalisaatio. Kukaan case-esimerkkien puhujista ei kertonut tehneensä muutosta yksin.\nMieleen jäi erityisesti OP:n Masa Peuran lausahdus:\n"Elämä on liian lyhyt vietettäväksi huonossa seurassa."\nBaronan "oma poika", CDO Perttu Mäkimartti viihdytti yleisöä hauskoilla tarinoilla Baronan omien järjestelmien kehityksestä. Perttu valotti historiaa ja kuvaili sitä kivirekien vetämistä, mitä hän oli oman pitkän historian aikana Baronalla kokenut.\nLopuksi Perttu nosti esiin kaikkien tuntemia merkkihenkiöitä: Steve Jobs, Elon Musk ja Marck Zuckerberg. "Ei kaikkien tarvitse olla Jobseja tai Markeja." Silti innovaatioihin ja kehitykseen pystymme me kaikki, Perttu muistutti.\nInteraktiivinen paneeli - Kuinka surffataan digitaalisen murroksen aalloilla?\nHenkilökohtaisesti odotetuin osio itselleni oli paneeli, minne mukaan oli saatu case-esittäjien Taneli Tikan ja Masa Peuran lisäksi muun muassa Esko Kilpi ja Wille Komulainen. Tiesin ennakkoon Eskon asiantuntijuuden työelämän murroksesta ja odotin osiota kuumeisesti koko aamun ajan.\nEsko tarkasteli työelämän murrosta historian kautta. Hän haluaa ymmärtää, miten nyt olemassa olevat asiat ovat syntyneet. Eskon mukaan työ ei sinäänsä muutu, sillä se on aina ollut ongelmanratkaisua. Eskon puheista välittyi ihmisyyden teema, mikä tarkoittaa työelämässä toisten ihmisten kohtaamista.\nPaneelissa juontaja Laura Snellman-Junna tivasi panelistien omia supervoimia. Baronan Heikki Raulon mukaan oma ennakkoluulottomuus ja rohkeus ovat ne avaimet, minkä avulla muuttuvassa työelämässä pärjää.\nTaneli Tikka taas kertoi käyttävänsä supervoimana omaa turhautumista. Kun hän itse on turhautunut, muutosta ja kehitystä on alkanut tapahtua juuri niissä turhautumiseen johtaneissa asioissa.\n"Ihmiset keksivät niin älyttömiä juttuja, ettei työ lopu ikinä."\nYleisöä viihdytti paneelikeskustelun kova taso, ja samalla kaikilla oli mahdollisuus kysymyksiin. Keskustelijat osasivat ajatella puheissaan isosti, mutta samalla kyettiin löytämään konkreettisia ratkaisuja. Esiin nousi empatian kasvava merkitys sekä se, että tulevaisuuden työelämässä meidän pitää ymmärtää myös yhteiskuntaa ja politiikkaa.\n"Kuinka opiskelisimme oppimaan? Miten työelämä ja opiskelu nähtäisiin yhtenä asiana?"\nTaneli kertoi, että mikäli hän olisi tällä hetkellä koulussa, hän lukisi systeemiteoriaa ja sovellettua systeemiajattelua. Tämän kautta hän oppisi ymmärtämään isoja kokonaisuuksia ja se olisi näkökulma, jonka avulla pystyisi hyödyntämään nykyistä teknologiaa kaikista parhaiten. Puutteellinen teknologian ymmärrys johtaa siihen, että emme näe teknologian tuomia mahdollisuuksia.\n"Siinä vaiheessa kun olet ymmärtänyt jonkun teknologian, se on merkki siitä, että se on vanhentunut."\nPitchaukset kruununa päivälle\nPitch, please! -kilpailuun oli valittu kuusi eri kilpailijaa:\nTimo Valtonen / DriveNow\nTuomas Mikkonen / Jelpp\nJussi Saarinen / Forenom\nMatti Katara / Opteam Muutosturva\nJussi Hinkkanen / Fuzu\nJuha Rouvinen / Wunderdog\nKuten juontaja Jari Pitkälä valoittikin, Pitch, please-kilpailun ideana on aina hyödyttää pitchaajaa itseään niin, että hän a) saa liidejä b) kokemusta esiintymisestä. Lisäksi tällä kilpailulla saamme tehokkaasti jaettua tietoa konsernin sisällä: mitä kaikkea meillä tehdään?\nEsiintyjiä ja tuotteita oli laidasta laitaan, joista loppuviimein tuomari valitsi parhaimman. Voittajaksi kuuden joukosta valikoitui Opteamin Matti Katara.\nTuomaristo kertoi Matin esityksen olleen samalla ajankohtainen että tunteita herättävä. Aihe oli selkeästi vaikein, sillä päivän aikanakin kerrotut muutokset aiheuttavat samaan aikaan sen, että kun rekrytoidaan paljon, joudutaan vähentämään työntekijöitä eri alueilta ja toimialoilta. Tämä tarkoittaa yksilöiden irtisanomisia ja juuri tähän Matti toi esityksellään ratkaisuja.\n"Työpaikan menettäminen tuntuu sellaisesta työntekijästä paljon pahemmalta, kenelle työ on ollut aiemminkin elämässä tärkeää."\nMuutkaan esiintyjät eivät toki jääneet voittajaa paljoa huonommaksi. Saarisen Jussi oli panostanut esitykseen tuomalla mukaan lentopallon ja viirejä, Tuomas Mikkonen taas sai kiitosta innostuksestaan. Timo Valtosen DriveNow aihe antoi yleisölle konkreettisen kokeilumahdollisuuden, missä SuperDayn vieraat saavat testata uutta yrityksille suunnattua kaupunkiautoa.\nHinkkasen Jussin Fuzu-esityksestä paistoi mieletön kokemus. Jussi ei varmasti pitchannut ensimmäistä kertaa ja tämän huomasivat tuomaritkin. Esitys tuli sellaisella varmuudella, että yleisö ihaili melkein ääneen. Juha Rouvinen Wunderdogilta taas näytti sen, miten ensikertalainen pystyi tekemään laadukkaan esityksen valmistauduttuaan hyvin.\nMitä päivästä jäi käteen - kiteytetysti?\nPerinteinen työelämä on rakentunut ennen välineiden välille. Tällöin ihminen otettiin välineiden avuksi ja ihmiset miettivät raaemmin, kuinka työntekijästä saadaan kaikki maksimi irti.\nNykyinen työelämä onkin paljon monimutkaisempi, mutta samalla inhimillisempi. Työelämä muuttuu kahden ihmisen väliseksi vuorovaikutukseksi, missä johtaminen on esimerkiksi kuuntelua, sparraamista ja läsnäoloa. Tämä muutos on tapahtumassa. Jo tällä viikolla, heitti Esko Kilpi.\nJa niin hei, Superdayta edeltäneen bookkausviikon yhteiseksi potiksi tuli lopulta 1474 asiakaskäyntiä!\nTilaa seuraavatkin tarinat suoraan meiliisi tästä: