Toinen voitto putkeen\n30.05. TP - KPT-85 2-1 (1-1)\nTP-Seinäjoki otti sunnuntaina Kraft-voiton jatkoksi toiset kolme pistettä kemiläisen KPT-85:n kustannuksella tuulisen kolealla Keskuskentällä maalein 2-1 (1-1).\nKotijoukkue sai todellisen unelma-alun otteluun. Jo avausminuutilla KPT-vahti Janne Rytkönen rähmäsi palautuspallon suoraan kärkkäästi karvanneen Mikael Muurimäen jalkaan, josta peliväline pomppi vähän onnekkaastikin verkon perukoille.\nJatkossa KPT painoi peliään kovan myötätuulen turvin TP:n päätyyn. Aleksei Zhukov säikäytti pruukilaisfaneja tykittämällä tolppaan. Myös kotijoukkueella oli tilanteensa, mm. mainiosti laidalla viilettänyt Arto Jalasvaara ampui pitkän kuljetuksen päätteeksi niukasti ohi.\nKemi tasoitti numerot reilun puolen tunnin jälkeen. Kärkäs Keijo Huusko laukoi pystysyötön jälkitilanteesta 1-1 maalivahti Jani Luukkosen alta.\nVielä ennen puoliaikaa vieraiden Arto Hakala rappasi rumasti takaapäin Pinducaa ja katseli hyvin ottelun hallinnassaan pitäneen Matti Isoherrasen punaista korttia. Avausjakson loppuhetkillä Luukkonen ehti selvittää pahan lähivedon kulmuriksi.\nTP pelasi koko toisen jakson miesylivoimalla, mutta siitä ja myötätuulesta huolimatta ottelu pysyi loppuun asti kohtuullisen tasaisena. Huusko jopa karkasi alussa Mika Kalliolta laidasta, mutta ampui ohi maalin. Voitto-osuma syntyi, kun Jani Honkavaara pääsi sijoittamaan lähietäisyydeltä tehokkaasti puolustuksessa luutineen Juho Kirjosen syötöstä pallon pömpeliin.\nLisämaaleihinkin TP:llä oli saumaa. Jalasvaara nosti ottelun loppupuolella avopaikasta epäonnekseen suoraan Rytkösen syliin. Kotijoukkueen puolustus sai silti olla koko ajan tarkkana näppärästi ja rohkeasti kymmenelläkin miehellä pelanneen kemiläisjoukkueen kanssa.\nTP:n peräpää kesti kuitenkin hyvin loppuun asti, eikä todellisia paniikkitilanteita päässyt syntymään.\n"Pisteet tyydyttivät, peli ei..."\nTP-Seinäjoen luotsi Hannu "Köppä" Rajaniemi ei ollut omiensa esitykseen tyytyväinen, mutta arktisissa olosuhteissa pelatussa ottelussa pisteet lämmittivät kuitenkin kummasti.\nViime kaudesta olennaisesti heikentyneen KPT-85:n valmentajan, Reima Ekorren, otettua tulilinjalle ottelun erotuomarin Matti Isoherrasen, "Köppä" ei moiseen ruotimiseen lähtenyt mukaan.\n"Siinä oli kaksi olennaista tekijää, jotka tekivät ottelusta meille tosi hankalan. Ensimmäinen oli liian helposti heti alussa tullut maali ja toinen Arto Hakalan ulosajo. Uskottiin, että myötätuuleen pystytään ylivoimalla hallitsemaan", aloitti "Köppä" ottelun analysoinnin.\n"Harvoin men olemme Ristimäen Askon kanssa niin paljon huutaneet kentän laidalla kuin nyt. ehkä osa oli turhaakin, mutta kyllä peli oli niin löysää, löysää, löysää..." noitui "Göbbels" oranssinuttujen esitystä.\n"En ollut ollenkaan tyytyväinen joukkueeni esitykseen. tehtiin ekasta hyökkäyksestä maali ja siitä alkoivat vaikeudet. Paljon on meidän pelimme puolessa viikossa mentävä eteenpäin, jos aiomme saada Tampereelta mitään tuliaisia torstaina", tiesi Rajaniemi tilanteen tarkkaan.\n"KPT:n rohkeaa peliä toisella jaksolla on pakko ihailla. Siellä on hyviä kavereita, kuten Zhukov ja Huusko. Tuollaisen Huuskon ottaisin kyllä porukkaani vaikka heti, jos olisi tarjolla. On ihme, jolleivat liigajoukkueet ole nuorukaisen perässä", ihasteli Rajaniemi täysin aiheellisesti.\n"Sanoin kyllä Nurmen Vellulle, että Zhukov on otettava tiukasti, mutta ei vaan uskonut aluksi. sieltä tuli heti kova kuti maalipuihin, mutta ripityksen jälkeen saatiin mies kuriin", lisäsi "Köppä".\n"Se on tietenkin sanottava, että kyllä voitto tässä eniten lämmittää. Viimeinen kuukausi on ollut kovin raskasta aikaa, joten pisteet ottaa mielellään vastaan", Rajaniemi huomautti.\nKPT-85 kaatui vajaalla\nKemin Pallotoverit-85 joutui taipumaan vierasottelussaan seinäjokelaista TP-Seinäjokea vastaan menetettyään Arto Hakalan ensimmäisellä puoliajalla ulosajon seurauksena. Kotijoukkueen voittonumerot kirjattiin 2-1 (1-1).\nKPT-85 taisteli vajaalukuisena aivan mainiosti, mutta onnikaan ei ollut mukana hyisessä kelissä. Arktisen pohjoistuulen avausjaksolla taakseen saanut KPT-85 kuitenkin töppäsi erittäin pahasti heti ensimmäisellä minuutilla. Brasilialaisen Pinducan lähettämä pallo tuli harmittomasti tanakan maalivahti Janne Rytkösen ulottuville, mutta täysin käsittämättömästi Rytkönen pompautti pallon suoraan ahneesti paikalle rynnänneen Mikael Muurimän ejalkoihin, josta tuulennopea hyökkääjä pisti sen tyhjiin. Kellossa ei ollut vielä minuuttiakaan pelattuna.\nKPT-85 pystyi kuitenkin hallitsemaan ensimmäistä puoliaikaa tuulen avustuksella. Jo neljän minuutin pelin jälkeen Veli-Pekka Nurmen vartioinnista irronnut keskikentän taituri, Aleksei Zhukov, tulitti terävästi maalipuihin.\nKemiläiset nousivat tasoihin 34. minuutilla. Laidasta tullut keskitys pomppi aavistuksen verran tuurillakin Keijo Huuskolle ja nuorukainen kiitti toimittaen pallon varmasti verkkoon tasoituksen merkiksi.\nArto Hakalan ulosajo 43. minuutilla oli raaka ratkaisu, mutta aivan oikea. Hakala nimittäin veti Pinducaa surutta takaapäin jalkoihin, eikä ottelun myöhemmässä vaiheessa konseptinsa kadottaneella erotuomari Matti Isoherrasella ollut muuta vaihtoehtoa kuin nostaa miehelle punainen kortti.\nToisella jaksolla KPT-85 pelasi kuitenkin rohkeasti kotijoukkueen unohdettua työn teon miltei kokonaan. Joukkue painoi nyt myötätuuleen hyökänneen kotijoukkueen ahtaalle saaden muutaman hyvän paikan. Toki ylivoimalla pelannut oranssinuttuinen TP-Seinäjokikin loi paikkoja, mutta taas kerran viimeistely ontui.\nVoittomaali syntyi kuitenkin jo 56. minuutilla keskialueen vaparin jälkeen. Rangaistusalueelle noussut kotijoukkueen loistavasti pelannut toppari Juho Kirjonen voitti pallon ja Jani Honkavaara pääsi tulittamaan kauden ensimmäisen maalinsa, joka riittikin voittoon.\nKumpikin joukkue saattoi lopussa jossitella, sillä Isoherraselta jäi rankkari puhaltamatta kummassakin päässä. Niinpä ei voida sanoa erotuomarin ratkaisseen ottelua suuntaan eikä toiseen.\nKemiläiset ottivat toisella puoliajalla käyttöön rajummat otteet. Ei olisi ollut väärin tarjoilla jälleen punaista, kun venäläinen Sergei Kuznetsov tempaisi Kemissä syntynyttä Arto Jalasvaaraa törkeästi takaapäin sukille. Tempusta tuli keltainen, samoin kuin Mikko Tuomaisellekin vain minuutteja myöhemmin.\nKPT-85:n alakerrasta puuttuivat Konstantin Saenko ja Tero Tainio. Puolustus ei sinällään ollut huono, mutta keskialue kärsi.\n"Jouduttiin paikkaamaan alakertaa keskikenttämiehillä ja näin kokonaispeli kärsi. Kyllä he kumpikin ovat meille tärkeitä pelaajia", myönsi Reima Ekorre.\nEkorre kävi aavistuksen verran kuumana Isoherrasen puhalteluista moittien erotuomaria osin aiheesta, osin suotta.\n"Se Nybergin tilanne lopussa harmittaa. Siitä olisi pitänyt ehdottomasti tulla rankku. Kyllä pistejako olisi ollut oikeutettu", esitti Ekorre mielipiteensä.\n"Ensimmäinen maali oli meiltä ihan kauhea virhe, jollaisia ei saa tulla. Samaten toinen harmittaa. Ulosajo oli selvä virhe, mutta linjan mukaan TP:n pelaajan olisi kuulunut saada keltainen jo ennemmin", luetteli Ekorre.\n"Kyllä tuomari oli sekaisin ja avustavillekin sai haistatella ihan miten huvitti. Se oli semmoista peliä, josta näki, että joukkueilla on 3-4 pinnaa" jatkoi Ekorre lopuksi.\nKPT-85 hyytyi arkitsessa tuulessa\nKemin Pallotoverit-85 hyytyi arkitisissa olosuhteissa pelatussa ottelussa TP-Seinäjokea vastaan sunnuntaina. Kotijoukkue käytti yhden miehen ylivoimansa edukseen toisella jakoslla ja otti pisteet Ykkösen Pohjoislohkon ottelussa 2-1 (1-1).\nVoittoa edelsi kuitenkin vauhtia ja nippu vaarallisia tilanteita.\nMyöhään paikalle saapuneet menettivät ottelun avausmaalin, sillä sen kotijoukkue teki heti ensimmäisestä hyökkäyksestään, vaikkei joukkueella ollut oikein edes tilannetta. Osuma nimittäin voidaan kirjata kemiläisten tanakan maalivahdin, Janne Rytkösen, piikkiin miehen annettua pallon tökerön kuoletusyrityksensä myötä Mikael Muurimäen jalkoihin, josta nuorukaisella oli todella helppo tehtävä pistää se tyhjään maaliin.\nHurjan pohjoistuulen taakseen saanut KPT-85 oli kuitenkin tasoittaa pelin jo neljännellä minuutilla, kun erinomainen keskikenttäpelaaja Aleksei Zhukov kolisutteli maalipuita terävällä laukauksellaan.\nTasoituksensa vieraat tekivät 34. minuutilla, kun pallo pomppi hieman onnekkaastikin Keijo Huuskolle. Nuori taituri pisti pallon tekopaikasta varmasti ohi Jani Luukkosen tasoittaen pelin.\nDramatiikkaa nähtiin vain pari minuuttia ennen taukoa, kun Arto Hakala veti todella törkeästi kotijoukkueen brasilialaista pelintekijää, Pinducaa, jaloille. Erotuomari Matti Isoherranen osoitti rohkeutta antaen tempusta aivan oikeutetusti suoran punaisen kortin.\nTauon jälkeen kotijoukkue sai tuulen taakseen. Vielä kun joukkueella oli miehen ylivoima olisi voinut kuvitella hallinnan siirtyvän sille reilummin, mutta KPT-85 pelasi erittäin rohkeasti ja pakotti kotijoukkueen ajoittain todella ahtaalle.\nTP-Seinäjoki pystyi kuitenkin hyödyntämään ylivoimansa. Vapaapotkun jälkeen ylösnoussut etutoppari Juho Kirjonen voitti kamppailun pallosta luukulla ja Jani Honkavaara pääsi tälläämään voittomaalin 56. minuutilla.\nErotuomari Isoherranen menetti pelin osittain näpeistään toisella puoliajalla. Kemiläiset kovensivat otteitaan, eikä olisi ollut lainkaan väärin antaa jo toista punaista Sergei Kuznetsoville, joka Hakalan tavoin veti takaapäin jaloille Kemissä syntynyttä Arto Jalasvaaraa. Kuznetsov selvisi tempustaan hieman myöhemmin saman tempun uusineen Mikko Tuomaisen tavoin vain varoituksella.\nOttelun loppuhetkillä Isoherraselta jäi pilkku puhaltamatta kummallekin joukkueelle. Kotijoukkueen rankkualueella Jaakko Nyberg työnnettiin puskutilanteessa nurin, mutta vastaavasti KPT-85:n alakerta pelasi palloa niin ilmiselvästi kädellä rangaistusalueella, että oli ilmiömäistä, ettei tuomaristo havainnut tilanteita.\nTuomarin puhaltelu sai myös KPT-85:n valmennusportaaseen kuuluvan Reima Ekorren aavistuksen verran lämpimäksi, mutta ei Isoherranen kuitenkaan epäjohdonmukaisista tulkinnoistaan huolimatta ratkaissut ottelua.\n"Pelin jälkeen harmittaa vielä enemmän se Nybergin tilanne. Ulosajo nyt oli selvä virhe, mutta vastaavasti TP:n miehellekin olisi kuulunut keltainen jo ennemmin", harmitteli Ekorre.\n"Se ensimmäinen maali oli ihan kauhea virhe, jollaisia ei saa tulla. Olihan se semmoista pistepeliä ja mielestäni tasapeli olisi ollut oikeutettu", lisäsi Ekorre.\nEkorre suomi tuomaristoa\nKemin Pallotoverit-85:n valmentajistoon kuuluva Reima Ekorre suomi kovasti ottelua tuominnutta Matti Isoherrasta ja siinä sivussa myös avustavat erotuomarit saivat osuutensa kritiikistä.\n"Meiltä vietiin aivan selvä rankku lopussa. Olisi pitänyt päästä yrittämään siitä tasoitusta. Jaakko Nyberg työnnettiin ihan selvästi selästä nurin rangaistusalueella. Ihmeellinen tuomio", noitui Ekorre.\n"Avustavillekin sai haistatella ihan miten huvitti paitsioiden jälkeen, eivätkä he sanoneet mitään", lisäsi Ekorre, mutta ei sanonut kuka haistatteli. Arvailtavaksi jää, tarkoittiko Ekorre omiaan vai kotijoukkuetta.\nMyös se meni kemiläiseltä ohi silmien, miten valkopaitojen pakki pelasi palloa kädellään omalla rangaistusalueella ottelun lopussa Jussi Markkasen lähenneltyä kemiläisten maalia.\n"No se nyt oli semmoinen tilanne. Ei siitä oikein osannut sanoa", vähätteli Ekorre.\n"Tuomari oli ihan sekaisin. Kyllä sitä nyt pitäisi tietää, kuka heittää ja kenelle loukkaantumisen jälkeen", Ekorre sanoi ja oli aivan oikeassa. Seinäjokelainen avustava erotuomari, Jyrki Mäkelä, salli melkoisen erikoisuuden ottelun lopussa.\nKPT-85:n tanakka maalivahti Janne Rytkönen pisti pallon sivurajasta yli TP-Seinäjoen pelaajan oltua loukkaantuneena. Teko oli urheilullinen ja niin piti olla jatkonkin, mutta erotuomari Matti Isoherranen komensi kemiläispelaajan heittämään, eikä vieressä ollut Mäkelä havainnut mitään outoa tilanteessa.\nMuutama juttu kolmikolta meni toki ohi silmien, mutta ottelua eivät pallojuristit suinkaan ratkaisseet.\n"Se oli sen näköistä peliä, mitä tällaiset kolmen-neljän pinnan joukkueet esittävät. Paljon on parannettavaa edelleen", totesi Ekorre aivan asiallisesti.\nKemiläisten mieliä harmitti nivusvaivaisen Konstantin Saenkon ja tiistaina leikkauspöydälle polven kierukkavamman takia joutuvat Tero Tainion puuttuminen, jonka takia joukkue oli joutunut siirtämään miehiä ylempää alakertaan.


Alberto Fasciani chapsit joustomateriaalia - Hevostarvike Equitar\nAlberto Fascianin laadukkaat teknistä materiaalia olevat chapsit. Pohkeen sisäpinnalla on kuminen grippi joka antaa sinulle entistä paremman tuen satulaa naarmuttamatta. 100% Italialaista käsityötä. Kauttamme saat tilattua kaikki koot ja värit mutta verkkokaupan kautta on mahdollista ostaa aina vaan ne koot/värit mitä meillä on tällä hetkellä varastossa. HUOM. VALIKOIMASTA POISTUVA TUOTE JOKA ON JATKOSSA SAATAVILLA VAIN TILAUKSESTA.\nVäri / Koko: Punainen S Turkoosi N Viininpunainen L


Liisan ja Pekan sääkoulu, osa 15: Miksi kevät ja alkukesä ovat sumuisia rannikolla? - Kotimaa - Uutiset - MTV.fi\nLiisan ja Pekan sääkoulu, osa 15: Miksi kevät ja alkukesä ovat sumuisia rannikolla?\nJulkaistu 17.04.2016 09:30\nSääkoulun jaksossa MTV Uutisten meteorologi Pekka Pouta pohtii, miksi keväällä ja alkukesästä sumua on yleensä merellä ja rannikolla, mutta harvemmin maalla.\nSumuja on monenlaisia. Niin sanottu säteilysumu syntyy ilman jäähtyessä paikallaan. Sumuja syntyy myös kahden erilaisen ilmamassan sekoittuessa ja advektio- eli kulkeutumissumuna.– Sakeimmat ja laajimmat sumut ovat näitä kulkeutumissumuja. Keväällä ja alkukesästä niitä esiintyy varsinkin merellä ja rannikoilla. Tätä tapahtuu niin kauan kuin meri on selvästi ilmaa kylmempää. Esimerkiksi vapun tienoilla Helsingin keskustassa on monesti sumuisen kosteaa ja koleaa, mutta sisämaassa Vantaalla voi olla jo aurinkoista ja lämmintä, toteaa Pekka Pouta.\nSuuri osa sumuista on näiden kolmen ilmiön sekoituksia.– Selvimmät ja yleisimmät tapaukset ovat syksyinen säteilysumu ja laajat kulkeutumissumut.\nSumua Helsingissä aamulla 10. huhtikuuta 2016. Kuva: Sirkka Sinkkonen\nKatso ylhäältä videolta MTV Uutisten meteorologien Liisa Rintaniemen ja Pekka Poudan sääkoulun viidestoista osa. Aiemmat sääkoulun jaksot löydät täältä.Sääkoulun kuvaus ja editointi: Ville RistolainenToimittajat: Karita Kontula-Sokka ja Pertti Nyberg\nLiisan ja Pekan sääkoulu, osa 13: Sukella jään alle sääkoulussa! 12.3.2016\nLiisan ja Pekan sääkoulu, osa 12: Pekka Pouta tekee pilviä – miksi talvella on usein niin harmaata? 5.3.2016\nLiisan ja Pekan sääkoulu, osa 11: Yllättääkö talvikeli meteorologin? Jäinen tie voi moninkertaistaa jarrutusmatkan 24.2.2016\nUlkomaalaislakiin tulossa muutos – turvapaikanhakijan ilmoittauduttava 1-4 kertaa päivässä


Stand Up Lava - Lavaklubi\nStand Up Lava\nto 28.3 klo 20.00 Liput 12 / 10 €\nKevätkaudella Lavaklubi tarjoaa laadukasta stand up -komiikkaa kerran kuussa!\nLavalle nousee sekä kokeneita konkareita, että uudempia lahjakkaita stand up -koomikoita hauskuuttamaan yleisöä jutuillaan ja oivalluksillaan.\nStand Up Lavan isäntä Janne Oravisto johdattaa yleisön stand up -komiikan iloisiin nauruntäytteisiin tunnelmiin.\nKirjaimellisesti korkean profiilin koomikko. Hän on kävelevä ristiriita; Suomen hauskin insinööri, jonka lavakarismasta riittää tuliaisiksikin, tällä kertaa kotiin ei siis tarvitse viedä pelkkiä makkaraperunoita ja taksikuittia.\nKotoisin Martinlaaksosta, silti hauska. Lyhyenlinjan koomikko ja pitkänlinjan puutarhatonttu. ”Mä en oo ikinä nähnyt, että ihminen on noin innoissaan omista vitseistään” – Anonyymi palaute\nOptimistinen nihilistikoomikko, joka nuoren ikänsä takia on totaalisen eksyksissä kaiken suhteen. Eetun kanssa päästäänkin pohtimaan elämän suuria kysymyksiä ja yleensä lopputulokset ovat naurettavan hämmentäviä.\nHelsinkiläinen koomikko, joka viihtyi teatterin kulisseissa mutta eksyi stand up -lavalle. Tommin komiikka versoaa arkipäivän tilanteista ja havainnoista sisältäen syvällisiäkin pohdintoja maailmasta ja ihmisistä.\nSopivasti outo koomikko ja kirjaimellisesti yllättävän hauska. Ohjeeksi katsojille annettakoon: ”Nauru on viisain ja helpoin vastaus kaikkeen omituiseen.” (Herman Melville: Moby Dick)\nJoensuulainen teologi, joka tarjoilee komiikkaa kaikissa mustan eri sävyissä. Stand up lavalla Jussi ei saarnaa paheista tai synneistä, vaan enemmänkin varmistelee menolippuaan helvettiin. Synkät jututkaan eivät saa peitettyä sitä, että Jussi on sympaattinen ja lämminsydäminen hyvän mielen koomikko.\nTurussa koomikoksi syntynyt tosikko, entinen punkkari, nykyinen feministi. Ihan kiva, jos sattuu tämmösestä tykkäämään, ja miksi emme sattuisi. Koomikkona nuori, ei mikään muori.\nYksissä kansissa koomikko ja bilsan ope, jolla karttakeppi vaihtuu vapaalla mikrofoniin. Open mikki vie yleisön matkalle pulpetin toiselle puolelle ja keikka ei aina mene ihan oppikirjojen mukaan, kun kyytiä saavat niin kakarat kuin kansankynttilätkin.\nEtsii väsymättömästi reunaa, jolta pudota ja rajaa, jonka ylittämisestä seuraa sähköisku teurastamon tirehtöörin sähkönuijasta. Koskaan tiedä mitä sieltä seuraa, ja jokainen keikka on erilainen. Varmasti jakaa mielipiteet, mutta eihän Alista voi olla mielipidettä, jos ei sitä ole nähnyt tai jos ei sitä näe. Se on nähtävä!\nKevään stand up -klubi-illat ovat torstaisin 24.1., 28.2., 28.3., 23.5.


Näppis: Mitäs suotta Ahtialan koulua korjataan, parin vuoden päästä se lopetetaan kuitenkin | Pääkirjoitus & mielipide | Etelä-Suomen Sanomat\nEtusivu » Pääkirjoitus & mielipide 27.10.2021 11:01\nNäppis: Mitäs suotta Ahtialan koulua korjataan, parin vuoden päästä se lopetetaan kuitenkin\nMitäs suotta Ahtialan koulua korjataan, parin vuoden päästä se lopetetaan kuitenkin. Niinkuin vastikään uusittu Villähteen koulu.\nDemarit ja eläkeleikkaukset. Leikkaukset silloin joskus olivat yritystä eläkejärjestelmän lopulliseen mahdottomuuteen. Nyt se näkyvissä, vaikutti vain vähän ja ylisuuret eläkkeet ovat kuitenkin mahdollisia. Ei kukaan tee mitään yli 20 000 euron eikä oikeastaan 15 000 euronkaan kk-eläkkeellä. Kannatan eläkekattoa, joka tyrmätään jatkuvasti.\nTiedoksi rokotevastaisille. Rokotukset on kehitetty ihmisten suojelemiseksi vakavilta taudeilta, iso-, tuhka-, tulirokko yms. esimerkkeinä. Yli 70-vuotiaana otan kaikki annettavat rokotteet, luotan niihin. Suojelen siten itseäni ja kaikkia kanssaihmisiäni. T. Rokotteista huolimatta maskin käyttäjä, rokottamattomien takia\nYksityisen sairaalan palvelut on varakkaita varten. Tällaisten yritysten on panostettava heihin, varakkaiden maksamat sote-palvelut ovat heidän yrityksensä/henkilöstönsä tulot. Pienituloinen käyttää julkisia, usein samat lääkärit ovat sekä yksityisen että julkisen palveluksessa. Todettu on.\nAvantouintikausi on alkanut. Kävin avannossa monia vuosia. Tuli huimausta, väsymystä. Tulin järkiini lopulta. Lopetin itseni kiusaamisen. Vaivat hävisivät. Jos on alhainen verenpaine, älä harrasta avantouintia.\nEnsin itketään liikennemerkeistä, nyt siitä, että jollakin on uusi nykyaikainen auto. Eikö mikään koskaan ole hyvin? Sama kuin pääministeri, kuka milloinkin on ollut. Aina tekee kaiken väärin. Voi tätä valittajien kansaa. Itse kai niin täydellisiä ja oikeassa ovat.\nHuonosti rakennettu asunto, jos puhaltimen ääni kuuluu. Uusi ikkuna tiivisteet tai löysää ruuvia, ettei ahista.\nRokottamattomia jatkuvasti syyllistävät: tutteja ja tikkareita saa kaupasta, jos käyttäytymistavat ovat unohtuneet! Rokotetut levittävät korona-virusta rokotusten jälkeen edelleen. Toimintaympäristössä on paljon muitakin ongelmia ilman tämän "torven" toitotustakin. t: Rokotettu\nMaskinvaatija: Ota rokotukset!\nUSA:sta tulee hyvät hävittäjät ja turvatakuut Naton myötä. Mutta halloween on täyttä länsimaista hapatusta, sanoisi kommunisti. Olen samaa mieltä. Tuntuu sairaalta pilkanteolta ihmisestä, joka on menettänyt kaikki rakkaat läheisensä.\nNuoret, ottakaa viisaan vaarin neuvoista vaarin. Kiitätte vielä joskus.\nEnnen oli hävettäviä sairauksia vain paise takapuolessa ja sukupuolitaudit. Nyt saa hävetä myös flunssaa.\nSipilän hallituksen päätökset perui perustusvaliokunta, kun taas Marinin hallitus itse perui jo tehdyt päätöksensä. Siinä ero. Ymmärrätkö.\nPoukkoilevaa on ollut aika kauan. Meillä oli läänit ja maakunnat. Sitten tulivat kuntaliitokset ja lääniliitokset, kunnes viimemainitut lakkautettiin. Nyt perustetaan maakuntia tms. Piiri pieni pyörii.\nHollolan kunnanhallitus ja valtuusto eivät hyväksy hyvinvointiyhtymän palveluhuononnuksia, ne hyväksyy hyvinvointiyhtymän hallitus.\nMiksi Nordea vei Launeen Citymarketin maksuautomaatin pois. Siinä kävi vanhat ja köyhät kaupassa käydessä, nyt ei ole kuin kaupungissa.\nAlinomaa ruikuttava mies on kauhistus!\nYksinkertainen ratkaisu ei-toivottuun tilanteeseen: lopettaa someilu. Missä on vika, kun siihen ei millään pysty? Antaa viestin, että sitä saa, mitä tilaa.\nRokotevastaisuus ja salaliittoteorioihin uskominen pohjautuvat syvään epäluottamukseen toisia ihmisiä ja yhteiskuntaa kohtaan. Sisäinen turvattomuus tulee siedettäväksi ulkoisen vihollisen kautta.\nLasten terveyttä hoitaa neuvola. Siitä jatkaa kouluterveys ja työikäisenä työterveys. Vesikansan vanhukset hoitaisi terveyskeskus, jos sellainen olisi.\nTaitaa aluevaalissa äänestäjät olla harvassa ainakin täällä Vesikansassa. PHhyky on varmistanut sen näillä terveyskeskusjärjestelyillä.\nBoomerius kuulemma tarkoittaa "kankeaa suhtautumista kaikkeen uuteen". Vasemmisto siis rakentuu boomereista, joiden kankea suhtautuminen uudistukseen minimoida julkinen sektori (ja valtion menot) jatkuu vuodesta toiseen.\nJaksaako Vesikansassa joku vielä uskoa, että vaaleilla valitut edustajamme hoitavat ja valvovat äänestäjiensä ja kotokulmansa asiaa ja etuja.\nKyllä on huolenaiheet vähissä, jos joutaa pähkäilemään liikennemerkkien hahmojen sukupuolta?\nMissä tiedot tuhansista rokotehaitoista, joita Fimealla tutkittavana?\nJotta Liisuun saataisiin lisävauhtia, ehdotan, että vastustajat pyytäisivät vaikka AD arkkitehdeiltä kilpailevan ehdotuksen. Saataisiin siihenkin suunnitelmaan kunnon kilpailua ja vauhtia, kun kunnalliset eivät kykene tai pysty. T. Kyllästynyt\nHienoa, että Muistojen bulevardilla soi Kristiina Halkolan, "Oppimisen ilo" kappale, siitä iso kiitos. Toisaalta ihmettelen Lauantain toivottujen genreä. Toivotaan ihmisten lähettävän toiveita, mutta T-Rex on pantu pannaan? Miksi? Toisen huono voi olla toiselle se paras?\nOn se niin ikävä, kun maksuautomaatinkin hävisi cittarista. Ei ole älypuhelimia ja kaiken maailman sovellutuksia joka mummolla! Tulipahan hyötyliikuntaa, kun kävelin maksamaan laskut Triossa täältä Launeelta! Ja eikun viinakauppa tilalle!\nKuinka on mahdollista pitää kenneliä kerrostalossa? Haukkumista, ulinaa ja vinkumista riittää!\nIso kiitos rohkeille MOT-raviohjelman naisille: Jos hevonen niskuroi, sitä enemmän yleensä lisätään kuolaimia. Vain yksi viidestä suuhaavasta vuotaa verta suun ulkopuolelle ja vain näiden hevosten suut saa eläinlääkäri Suomessa tarkastaa. Saako liiasta piiskauksesta sakot saanut pitää sijoituksensa?\nKyllä Nato kaipaa Suomea eikä päinvastoin.\nSnl 12 :17.Toden puhuja lausuu sitä, mikä on oikein, mutta valheellinen todistaja puolustaa petosta.\nEläinlääkäri Kati Tuomolan väitöstutkimuksessa löytyi neljältä kilpahevoselta viidestä suuhaava. Vain harvoin se vuotaa suun ulkopuolelle ja vain näiden hevosten suut ravisääntöjen mukaan tutkitaan.\nLahdessa kansanopiston pihalta etsitään sotien jälkeen nähtyä kovakuoriaislajia.Taitavat olla kypäräkuoriaisia.\nHelsingin poliisi voisi pyytää virka apua Pietarista puukkojengien hoitamisessa pois katukuvasta. Asia hoituisi viikossa!\nLahden seudun liikenne kannustaa pyöräilemään ja kävelemään, sekä odottamaan. Matka-aika pyörällä 48 min, mutta linja-autolla 1,10 tuntia, johon sisältyy 30 min kävelyä\nOpetellaan tulemaan toimeen lajitoverien kanssa, ei tarvita koiraa ja hiilijalanjälkikin pienenee ja maailma pelastuu.\nHyvä Juha Tapiola! Miksi Bruneauta tungetaan joka paikkaan yhtä aikaa? Yksi tehtävä kerrallaan, kaikilla vuorokaudessa 24h.\nKiva juttu Leidi Piparista, piparit kuulostaa niin herkullisilta, että niitä on kyllä maistettava. Ikävää että olet kohdannut törkeää käytöstä Suomessa, hävettää! Kaikkea hyvää sinulle ja perheellesi!\nMiten on mahdollista, että ikäihmisille suunnatuissa taloissa työskentelee ihmisiä, joilla ei ole koronarokotetta tai ovat sitä vastaan.


S alkavia nimejä - Mikä vauvalle nimeksi? - Suomi24 Keskustelut\nS alkavia nimejä\nOon kehitelly esim, supsu. Suihku\nOnko muita hyvii s alkuisii nimii vähän harvinaisempii\nEsim Sipsi, Saksi, Seksi, Satariina, Sarjukka, Sukka\nMitens toimii esim. Silli\nEtsitäänkö nimeä ihmisvauvalle vai karvavauvalle eli jonkin sortin elikolle? Ainakin ehdotukset tuovat mieleen kennelin ja tallin asukkaat. Samaan listaan ehdotan siis Sipsu Sikari, Soosi


Lähettänyt Arttu klo 21.4.17\nHauskaa kuulla teistä! Meilläkin on parvekelasit ja kyllä tosiaankin tarkenee auringossa loikoilla. Saa nähdä miten vilu tulee ensi viikolla, kun turkista lähtee iso osa. Onneksi on jussipaita.\nToivotaan onnistunutta parvekeviljelyä teille ja kiva on nähdä kuvia sadosta, ja ennen kaikkea sinusta Arttu. Hienoa viikonloppua teille.\nHuh, Párekilla on kevättakin vaihto. Sen kanssa on varmaan kyllä kevyt tepsutella, kun aurinko alkaa lämmittää :)\nJos tämän talouden viljelyistä laittaa kuvia, on viisainta aloittaa itämisestä, koska sadosta ei ole koskaan taikeita!\nTeille myös mukavaa viikonvaihdetta, lenkkejä kuivin tassuin.\nVoe mitenkä mukavata kuulla teestä! :) Toevottavasti ootta kottiutunna hyvästi. Sieläpä on hyvä mammas laettoo kasvustoo tulemmaan ku on lämmin parveke. Ja sinunnii aarinkoo ottoo. Tiälä on tok vielä sevverra kylymee ja lunta ja yöpakkasta että ee puhettakkaa mistää kylyvöstä.\nHyvä jos tällämänöllä ies heenäkuussa :)\nKyllä on koti vallattu omaksemme :)\nJohan nyt on kumma, että sieltä ei lumet sula. Täälläkin satoi taas räntää, mutta ei se enää maahan jää.\nMukava kuulla teistäkin. Meiliä yritettiin joskus ajat sitten lähettää, mut mihin lie hukkunut matkalla ;)


Trying to be me: Lihavuudesta\nLähettänyt Tea klo 9.55\nElisa 31. tammikuuta 2013 klo 11.34\nTea 31. tammikuuta 2013 klo 14.10\nEipä mitään, osittain itsellenikin tämän kirjoitin! :)\nMantelikakku 31. tammikuuta 2013 klo 12.01\nMika 31. tammikuuta 2013 klo 12.43\nHienoa tekstiä ja täyttä asiaa. Varsinkaan tuota loppuosaa monikaan ei tajua ja just siksi olen itse yrittänyt tuoda esille blogissani esimerkkejä mm. 200-kiloisista maratoonareista ja muista todella kovakuntoisista ihmisistä. Paino on vain numeroita, ei kategoria jonka alle mahtuisi vain tietyn tyyppisiä ihmisiä.\nTotta jokainen sana! :)\nAnna 31. tammikuuta 2013 klo 13.48\nIhanan rehellinen postaus! Se, että pystyt julkaisemaan tällaisia, kertoo paljon siitä miten paljon oot prosessoinut asioita itsesi kanssa :)\nTea 31. tammikuuta 2013 klo 14.12\nNiin, on näitä asioita tullut jokusen kerran mielessä pyöriteltyä. <3\nMama D 31. tammikuuta 2013 klo 15.28\nHyva postaus. Ja loistava tuo viimeinen kuva!\nTea 31. tammikuuta 2013 klo 15.39\n:) Saatettiin ehkä muutamaan kertaan ottaa tuo kuva uusiksi, kun repeiltiin kumpanenkin... ja tuo on tosiaan paras niistä otoksista... ;)\nAnneli 31. tammikuuta 2013 klo 17.50\nTosi hyvää kirjotus!:)\nAnneli 31. tammikuuta 2013 klo 17.51\nTea 31. tammikuuta 2013 klo 20.39\nAnonyymi 31. tammikuuta 2013 klo 21.44\nHyvä teksti. Juuri tätä psyykkistä puolta kerran pyysinkin. Näitä on kiva lukea, kun itse olen samoja miettinyt. Osaanko olla joskus normaalipainoinen? Tunnenko silloin itseäni? Uskallanko kadottaa kilot, jos kadotankin samalla itseäni? Koko ikäni olen laihduttanut. Miltä tuntuisi se, että kerrannkin mahtuisin, kelpaisin ja olisin se ei-lihava?! Pään kanssa työstettäviä. Onneksi on vielä aikaa työst (ja matkaa normaaliuteen)! Kiitos Tea ajatuksistasi!\nTea 1. helmikuuta 2013 klo 8.16\nJuu, tämäkin kirjoitus on pitänyt tehdä jo siitä asti kun näitä pyytelit... nämä omat päänsisäiset jutut vaan ovat niin arkaluontoisia asioita, että mietin aika tarkkaan mitä niistä täällä jaan ja mitä en... :) Toki tämä puoli on niin tärkeä osa tätä mun prosessia, että näitä tulee jaettua ja haluankin jakaa eli jatkossakin näitä on kyllä tulossa.\nLuuleen, että tämä on sellainen asia mitä ainakin minun täytyy työstää vielä paljon ja monen monta vuotta, mutta olen siihen valmis, koska kaikki tämä (niin ulkoinen kuin sisäinen) muutos on tehnyt mulle NIIN hyvää! :)\nTsemppiä sinnekin näiden asioiden kanssa. :)\nKati 31. tammikuuta 2013 klo 22.28\nTea 1. helmikuuta 2013 klo 8.17


Korona kurjisti harvinaissairaiden tilannetta - Harvinaiset\nKoronatilanne on merkittävästi heikentänyt harvinaissairaiden palveluiden saatavuutta. Harvinaiset-verkosto teki yhteistyössä HARSO ry:n kanssa loppukeväästä 2021 verkkokyselyn koronatilanteen vaikutuksista harvinaissairaiden arkeen. Lähes puolet kyselyyn vastanneista kertoi koronan aiheuttaneen puutteita palveluissa tai estäneen palveluihin pääsyn kokonaan.\nHarvinaissairaille ja heidän läheisilleen kohdennetulla kyselyllä haluttiin selvittää, miten koronatilanne ja sen aiheuttamat rajoitukset ovat vaikuttaneet harvinaissairaiden arkeen ja palveluiden saatavuuteen Suomessa. Kysymysten pohjana käytettiin ruotsalaisen Sällsynta Diagnoser -järjestön viime talvena Ruotsissa tekemää kyselyä.\nKysely kokosi lähes tuhannen harvinaisen koronakokemuksia\nKaksikieliseen kyselyyn saatiin 968 suomenkielistä ja 17 ruotsinkielistä vastausta. Vastaajista 91 % eli 886 henkilöä on harvinaissairaita, 5 % harvinaissairaan läheisiä ja loput 4 % harvinaissairaan läheisiä, joilla itsellään on harvinaissairaus tai harvinaissairaan huoltajia/ edunvalvojia. Vastaajan diagnoosia ei kysytty.\nVastaajat tavoitettiin somekanavien ja verkkosivujen välityksellä, järjestöjen ja harvinaisyhdistysten avulla. Kaikkia harvinaissairaita kysely ei tavoittanut. Voidaankin olettaa, että kyselyyn vastaamatta jättäneet ovat henkilöitä, joille koronatilanne on aiheuttanut suuria ja pitkäkestoisia haasteita arjessa selviytymiseen.\nKyselyyn vastanneista 34 % kuuluu HUS erva-alueeseen ja 20 % TAYS erva-alueeseen. TYKS, KYS ja OYS erva-alueisiin vastaajista kuuluu noin 12 % kuhunkin. Yllättävän suuri osa, 8 % vastaajista eli 71 henkilöä ei tiennyt mihin erva-alueeseen kuuluu.\nKorona huolestuttaa, pelottaa ja ahdistaa\nKoronatilanteesta aiheutuvaa voimakasta huolestuneisuutta on kokenut peräti 63 % vastaajista. Koronasta johtuvaa arkea haittaavaa alakuloisuutta, masentuneisuutta ja toivottomuuden tunnetta ilmoittaa vastaajista kokeneensa 27 % ja ahdistuneisuutta 25 %. Vastaajista 23 % ilmoittaa kokeneensa koronaan liittyvää pelkoa, joka on haitannut arkea. Joidenkin vastaajien kohdalla rajoitustoimet on viety äärimmäisyyksiin, mikä on lisännyt niin harvinaissairaiden kuin läheistenkin huolta ja ahdistuneisuutta.\n”Koronavuosi on ollut todella raskas ja uuvuttava. Omasta terveydestä ja jopa hengestä pelkääminen on vienyt voimia. Perheestä, läheisistä ja ystävistä erossa oleminen on turhauttanut ja surettanut.”\n”Vammaisten palveluasumisyksikkö oli 3 kk täysin eristetty. Ulkopuoliset terveydenhuollon työntekijät esim. oma fysioterapeutti ei päässyt kuntoutusta antamaan edes suojavarusteissa.”\n”Tosi hankalaa, kun tulkkeja ei ole päässyt palvelukotiin ja alussa oli ongelma kun ei saanut tavata omaista 3kk.”\nMiltei puolella ollut puutteita palveluissa\nSuuri osa vastaajista kokee elämänpiirin kaventuneen ja elämänlaadun heikentyneen koronatilanteen vuoksi. Korona on heikentänyt harvinaissairaiden palveluiden saatavuutta merkittävästi. Kyselyyn vastanneista 45 % kokee hoitoon liittyvissä palveluissa olleen puutteita tai ei ole päässyt lainkaan hoidon piiriin. Vastaajista 46 % kokee, ettei hoitoa tai kuntoutusta järjestävä taho ole pystynyt tarjoamaan vaihtoehtoisia ratkaisuja koronan aiheuttamassa poikkeustilanteessa. Osa vastaajista kertoo palveluiden korvautuneen puhelinvastaanotoilla, joiden ei koettu riittävästi auttaneen tilanteessa.\n”Poliklinikan vastaanotot on jo kaksi kertaa muuttuneet tapaamisesta puheluiksi jonka ajankohtaa ei tiedä etukäteen. On vaikea kysyä lääkärin mielipidettä jostakin vaivasta kun ei näe eikä tunne toista.”\nPalveluvajeesta aiheutunut pitkäkestoisia ongelmia joka viidennelle\nOma tai läheisen kuntoutuspalvelu tai muu tukimuoto keskeytettiin 26 % vastaajilta koronan vuoksi väliaikaisesti tai kokonaan, tai tarjottavan palvelun määrää vähennettiin oleellisesti. Vastaajista 24 % koki hoidon tai kuntoutuksen puutteesta aiheutuneen haittaa tai vaaraa, ja 19 % arvioi tilanteen aiheuttaneen pitkäkestoista haittaa tai toimintakyvyn laskua. Moni on kokenut epätietoisuutta tilanteessa ja moittii niukkaa tiedotusta hoito- tai kuntoutuspalveluiden muutoksista.\n”En tiedä [miksi kuntoutus on keskeytynyt], koska minulle ei ole kerrottu tai ylipäätään kanssani ei ole mistään keskusteltu.”\n”Sairaalaan pääsy on jopa parantunut, mutta Kelan kanssa on suuria ongelmia. Kelalta ei ole edes kysymällä saanut vastauksia.”\n”Kaikesta on täytynyt itse ottaa selvää.”\n”Apuvälineiden saaminen on kestänyt kohtuuttoman pitkään, vaikka tarve olisi heti.”\n”Kunto romahtanut. Henkilökohtainen avustaja ei ole voinut tulla, koska kuulun riskiryhmään ja perheessä on kolme muutakin riskiryhmässä.”\n”Kuntoutuksen puute jätti pysyvät kiputilat ja joudun nykyisin käyttämään opiaatteja kipuun.”\nTiedonpuute ja yksinäisyys osin tuttuja harvinaisille jo ennestään\nKoronalla on ollut vaikutusta myös harvinaissairaiden ja heidän läheistensä samaan tukeen ja ohjaukseen. Avovastauksista ilmeni, että ainakin osa, erityisesti pandemian aikana diagnosoidut läheisineen, tunsivat jääneensä täysin tyhjän päälle, yksin ja ilman tietoa. Elämän siirtymävaiheissa koronatilanne on voinut myös hidastaa tai jopa estää hoito- ja kuntoutuspalveluiden piiriin pääsyä.\nToisaalta monille korona-aika ei ole juuri tuonut muutosta arkeen: eristyneisyys, tiedonpuute ja yksinäisyys ovat olleet harvinaissairaalle tuttuja jo aiemmin. Kuitenkin osa työelämässä olevista harvinaissairaista on kokenut etätyön parantaneen työhyvinvointia, kun arkea on voinut suunnitella omien yksilöllisten tarpeidensa mukaan.\n”Yksin olemisen ja yksinäisyyden tunne keskellä koronaa saadun lapsen diagnoosin kanssa on ollut musertava. Sen jälkeen mies saman diagnoosin. Muiden lasten tutkimukset kesken. Tunnen voimattomuutta, kun en tiedä mistä saan apua.”\n”Koen jääneeni vaille hoitoa ja seurantaa, kun jouduin eläkkeelle ja työterveys päättyi.”\n”Noh, pelottavintahan tässä on se, ettei tämä ole mitenkään kovinkaan paljoa edes erilaista kuin ilman koronaa.”\n”Etätyöt toivat välillä helpotuksen oloon, kun kuormittavat työmatkat ja sosiaaliset työn keskeytykset jäivät pois. Lisäksi etätyö mahdollisti liikuntahetkiä ja pidemmät yölevot! Periaatteessa olin vuonna 2020 paremmassa oiretasapainossa kuin koko aikuisikäni ajan.”\nVerkkopalvelut auttavat monia mutta eivät sovi kaikille\nKuluneen vuoden aikana vastaajista 59 % on osallistunut verkossa tapahtuvaan toimintaan enemmän kuin ennen tai yhtä paljon kuin aiemmin. Vastaajista 39 % ei ole osallistunut lainkaan. Suurin osa verkkopalveluihin osallistuneista kokee saaneensa tukea ja apua tilanteeseensa, ja toivoo verkkotoiminnan jatkuvan ja kehittyvän edelleen. Joillekin etätoiminta on avannut uusia mahdollisuuksia, esimerkiksi pitkät välimatkat tai sairauden asettamat rajoitteet eivät nouse osallistumisen esteeksi. Moni kokee jo pelkästään sosiaalisten kontaktien tuovan omaan tilanteeseen helpotusta, osa osallistuu verkkopalveluihin myös apua tarjoavana osapuolena.\nKyselyvastauksista ilmenee, että tieto, tuki ja ammattiapu mielletään osittain samaksi asiaksi. Kaikkea ei voi korvata etäpalveluilla, mutta niiden koetaan olevan hyvä lisä lähipalveluiden rinnalla. Toisaalta pääsy verkkovälitteiseen tietoon ei ole itsestäänselvyys: kaikilta ei löydy tarvittavia laitteita tai taitoja, eikä kaikilla ole ollut esimerkiksi henkilökohtaisen avun puuttuessa mahdollisuutta käyttää ko. palveluja itsenäisesti. Lisäksi osalle vastaajista etätoiminta ei vastaa tarvetta, he haluavat jatkossakin vain lähitapaamisia.\n”Etätoiminnasta tykkään ja haluaisin että näitä jatkuisi myös koronan jälkeen mutta näitä pitäisi kehittää.”\n”En saanut apua, että olisin osannut käyttää verkkopalveluja.”\n”Haluan vain lähikontaktitoimintaa, joten en perusta verkkotilaisuuksista!”\nHarvinaisten ongelmat korostuneet korona-aikana\nJohtopäätöksenä kyselyn tuloksista voidaan todeta, että koronatilanne on heikentänyt harvinaissairaiden ja heidän läheistensä hyvinvointia merkittävästi. Koronan aiheuttamat puutteet ja viiveet palvelutarjonnassa ovat aiheuttaneet suurta haittaa monien arkeen. Suurimmalla osalla vastaajista kuntoutuspalveluiden vähennykset kohdentuivat fysio- tai allasterapiaan, jotka voidaan nähdä nimenomaan arjen toimintakykyä ylläpitävänä ja hyvinvointia kohentavana palveluna. Hoitotaakka on kasvanut, kun harvinaissairaan hoito tai kuntoutus on keskeytynyt ja vastuu arjen hoitotoimista on pääosin jäänyt harvinaissairaalle itselleen tai hänen läheisilleen. Monelle vastaajalle koronatilanteen aiheuttama palveluvaje on tuottanut pitkäkestoisia ongelmia, joiden vaikutuksista osa tullee esiin vasta viiveellä. Myös apuvälineiden saanti on takunnut koronan aikana, arjen kannalta välttämättömiä laitteita on voinut joutua odottamaan useita kuukausia. Useat kokevatkin jääneensä jossain määrin heitteille.\nYleisenä huomiona voidaan todeta, että harvinaissairaiden ja heidän läheistensä kokemukset koronatilanteen vaikutuksista ovat saman suuntaisia kuin muiden sairaus- ja erityisryhmien kyselyvastaukset. Harvinaissairailla on kuitenkin usein jo eri lähtöasetelma, sillä jo ns. normaalitilanteessa harvinaissairauksiin liittyy paljon tieto- ja osaamisvajetta sekä alueellista eriarvoisuutta. Korona-aikana näihin liittyvät ongelmat ovat korostuneet ja hankaloittaneet harvinaisten arkea entisestään.\nKoronapandemia on ollut poikkeuksellisen suuri haaste koko palvelujärjestelmälle. Nopeasti edenneessä tautitilanteessa erityis- ja riskiryhmien palvelutarpeeseen vastaaminen ja muutoksista tiedottaminen on jäänyt liian vähälle huomiolle. Huolestuneisuutta ja pelkoa on aiheuttanut etenkin epätietoisuus: tietoa asioiden etenemisestä tai neuvoja omaan tilanteeseen on ollut tarjolla erittäin niukasti.\n”Koronan kaltaisen äkillisen, uuden ja vakavan tilanteen edessä ihmiset tarvitsevat tietoa, tai edes päivityksen siitä mitä tiedetään ja mitä ei.”


Kommentti: Hyvästi yhteiskuntasopimus – tästä eteenpäin on tiedossa pelkkää sotkua - Kotimaa - Ilta-Sanomat\nHyvästi yhteiskuntasopimus – tästä eteenpäin on tiedossa pelkkää sotkua\nJulkaistu: 26.11.2015 14:34\nKuljetusliitto AKT:n jääminen pois yhteiskuntasopimuksesta kaatanee koko hankkeen.\nVIELÄ viime viikolla työmarkkinoiden keskusjärjestöjen sopimusneuvotteluista tihkui positiivisia tietoja. Muun muassa palkkojen nollakorotukset tuova sopimus näyttäisi syntyvän viimeistään itsenäisyyspäivään mennessä. Jos sopimus syntyy ja sillä saadaan vaaditut kustannussäästöt, hallitus voisi harkita uudestaan kaavailemiaan pakkolakeja.\nSen jälkeen alkoi Postin työtaistelu, EK linjasi, että se ei enää lähde keskitettyihin tupo-ratkaisuihin ja torstaina SAK:hon kuuluva kuljetusliitto AKT ilmoitti jättäytyvänsä koko sopimuksesta pois vastalauseena EK:n ilmoitukselle.\nYhtäkkiä kaikki olikin taas iloisesti sekaisin.\nTYÖMARKKINOILLA pidettiin kohtuullisen selvänä asiana, että laajaa sopimusta ei synny ilman AKT:n mukanaoloa. SAK:n puheenjohtajalla Lauri Lylyllähttps://www.is.fi/haku/?query=lauri+lylylla (sd) on vielä jonkin verran aikaa yrittää pelastaa sopimus maanittelemalla kuljetusliitto mukaan. Liitto ei ole iso, mutta sillä on kovat aseet käytössään: kuljetukset maalla, merellä ja ilmassa.\nLiiton puheenjohtaja Marko Piirainen https://www.is.fi/haku/?query=marko+piirainenvoi laittaa Suomen kiinni. Sen jälkeen on sama, onko koko muu työmarkkinaväki yhteiskuntasopimuksessa vai ei, tai onko pakkolailla määrätty ensimmäinen sairauspäivä palkaton vai ei. Piirainen tietää tämän – liiankin hyvin.\nMahdolliset kustannussäästöt hukataan muutamassa lakkopäivässä vientiyritysten miljoonatappioissa. Tämä vain on työmarkkinoiden realismia, josta pääministeri Juha Sipilänhttps://www.is.fi/haku/?query=juha+sipilan (kesk) hallitus saa taas kovaa oppia.\nJOS keskitetty ratkaisu menee kiville, työnantajien EK saa ensi vuonna liittokohtaiset sopimukset vuoden 2007 malliin, Sdp saa kaipaamansa poliittisen sekamelskan ja hallitus lisää päänsärkyjä entisten lisäksi. Vuonna 2007 Sari Sairaanhoitaja sai kokoomuksen avustuksella mittavat palkankorotukset. Julkisen alan liitto siirtyi palkkajohtajaksi, ja siitä virheestä Suomen talous ei ole toipunut vieläkään.\nSari Sairaanhoitajan asiasta tuli tuolloin siis myös kokoomuksen asia. Suuren poliittisen ahaa-elämyksen tiettävästi keksivät silloiset kokoomuksen sisäpiiriläiset Jyri Häkämieshttps://www.is.fi/haku/?query=jyri+hakamies ja Ilkka Oksalahttps://www.is.fi/haku/?query=ilkka+oksala.\nHe ovat nyt EK:n keulassa.\nSaadaanko Suomessa aikaan yhteiskuntasopimus?\nÄäniä yhteensä 11416


Kristiina K: ARVONTA!\nMaaritKoo 22/11/20 17:55\nKahdella arvalla mukana tuon perinteisen eli ykkösen arvonnassa.\nAnonyymi 22/11/20 18:03\nYhdellä arvalla kakkosen arvontaan.\nTellervo 22/11/20 20:14\nKahdella arvalla mukana kakkosen arvonnassa. Vai kuinka se meni?\nMarttamaria 22/11/20 21:54\nKivoja ryijyjä! Kakkonen olis kiva saada.\nOuti Krimou/Outi's life 22/11/20 23:25\n2 arvalla mukana ryijy nro3 arvonnassa ❤\nJohanna - Omamaamansikka -blogi 23/11/20 03:47\nAi kun ovat kauniita! Kyllä numero 2 sopisi minun silmääni. Yhdellä arvalla mukana. Vinkkasin blogissani myös arvonnastasi, toivottavasi ei haittaa.\nKristiina K 23/11/20 09:41\nIhanaa kun vinkkasit!\nTarja K/Ruusu-unelmia ja villasukkia 23/11/20 04:56\nMukana arvonnassa kahdella arvalla ryijyn nro 3 arvonnassa <3\nPirjo 23/11/20 06:31\n2 arvalla mukana ryijy no 1 arvonnassa!\nMarja-Liisa 23/11/20 08:17\nKahdella arvalla nro 3:n arvonnassa mukana :)\nIdahhh 23/11/20 08:54\nUpean ryijy nro 3 arvonassa mukana 2 arvalla <3 idahhh@blogspot.com\nKristiina K 23/11/20 09:42\nSartsa 23/11/20 09:06\nOma maa mansikka -blogista vinkattiin tänne ja ihastuin heti ryijyideaan. Liityin lukijaksi ja osallistun kolmannen ryijyn arvontaan.\nSalli M 23/11/20 11:32\nKahdella arvalla mukana ja ryijy numero 3 olisi valintani. Salli.moilanen35@gmail.com\nAnonyymi 23/11/20 13:31\nYhdellä arvalla, ryijy2, Mervik75@luukku.com\nAnneli A 23/11/20 19:38\nOi miten ihana arvonta. Ilman muuta mukana. Valitsisin ryijyn numero 3, se kävisi niin hyvin uuden asuntomme väritykseen. anneli.airola@hotmail.com\nstansta 23/11/20 19:41\nYhdellä arvalla kakkosen arvonnassa. Kiitos ja tsemppiä ryijyilyyn!\nJa mukavaa marraskuun viimeistä viikkoa! :D\nErikoiset Asiantuntijat 23/11/20 20:04\nRyijy nro 2 ❤\nSuvi 23/11/20 20:33\nRyijy nro 3 arvonnassa mukana 💐\nOLI AIKA - Titta 23/11/20 22:56\nIik, iik, iik!\nVoi kuinka tuo kakkonen iski heti mun pupillit sydämen muotoon! Ihanat värit ja malli 😍\nMä oon niihin mukana 😁\nBeate56 23/11/20 23:45\nIhastuin heti nro 3 ryijyyn. Lukijana siis mukana kahdella arvalla. nina40fi@gmail.com\nTeija 24/11/20 10:08\nBloggerlukijana mukaan kahdella arvalla ja ryijy nro3.\nAnonyymi 24/11/20 18:42\nKauniita kaikki, osallistun ryijy nro 2 arvontaan yhdellä arvalla.\nAnonyymi 25/11/20 19:07\nYhdellä arvalla mukaan nro 3 arvontaan!sefedinikati@gmail.com\nAnonyymi 25/11/20 19:30\nRyijy 2 kaikki kyllä upeita annemaija.rissanen@luukku.com\nAnonyymi 25/11/20 23:15\nRyijy nro 3 ja 1 arpa\nHuithapeli 26/11/20 11:00\nKahdella arvalla mukana. Tuo kakkosryijyn värit aivan "minunnäköiset" ��\ntytti 26/11/20 17:38\nNättejä kaikki ryijyt ,ykkönen mun valinta. Yhdellä mukaan arvontaan.\nPaola 27/11/20 06:37\nEnsimmäinen perinteinen ryijy on suosikkini\nPirjo 28/11/20 12:49\nNättejä ryijyjä. Itse tykkään 3ryijystä.\nMarjo 28/11/20 13:01\nKauniita kaikki mutta numero 3 on suosikkini ♥\nOlet niin taitava tekemään vaikka mitä ja nämä miniryijyt ovat myös hauskoja.\nKiva kun vinkkasit arvonnasta, joka meinasi mennä minulta ihan ohi.\nBetween 28/11/20 17:32\nKolmesta kauniista on vaikea valita. Kolmonen ehkä miellyttää omaa silmää eniten ja sopisi kodin väreihin. Taidan silti tavoitella nro 2, koska siinä olisi erinomainen lahjaidea alkuvuodesta synttäreitään viettävälle naisystävälle.\nAnonyymi 28/11/20 20:01\nYhdellä mukaan nro 3 arvontaan! danskusef@gmail.com\nAnonyymi 28/11/20 23:45\nKauniita ovat. Yksi arpa, kiitos! Osallistun ryijy nro 1 arvontaan.


Medborgarplatsen (suom. Kansalaisaukio, lyhennetään usein muotoon Medis) on Ruotsin pääkaupungissa Tukholmassa, Södermalmin kaupunginosassa sijaitseva aukio. Se on yksi kaupungin suurimpia aukioita. Aukio tunnetaan yöelämästään ja elokuvateattereistaan, ja se on myös yleinen paikka mielenosoituksille. Aukiota reunustaviin rakennuksiin kuuluu muun muassa Medborgarhuset.\nMedborgarplatsenilla sijaitsee myös muun muassa vuonna 1950 avattu tunnelbanan-metroasema sekä Ruotsin entisen ulkoministerin Anna Lindhin muistomerkki. Lindh piti aukiolla viimeisen julkisen puheensa, ennen kuin hänet surmattiin vuoden 2003 syyskuussa.\nAukion oli aikaisemmalta nimeltään Södra Bantorget. Nimi vaihdettiin nykyiseksi vuonna 1940.\nPanoraamakuva Medborgarplatsenista, keskellä niin sanottu Lillienhoffin palatsi, jossa toimii muun muassa ravintola. Taustalla oikealla näkyvät Katariinan kirkon torni ja Tukholman moskeijan minareetti.\nWikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Medborgarplatsen.\nDagens Nyheter: Glasverk till Anna Lindhs minne (ruotsiksi)\nNoudettu kohteesta ”https://fi.wikipedia.org/w/index.php?title=Medborgarplatsen&oldid=16605249”\nViimeksi muokattu 11. heinäkuuta 2017 kello 11.19\nSivua on viimeksi muutettu 11. heinäkuuta 2017 kello 11.19.


HAAGAKÄSSÄÄ: Makramee rannekoruja\nOhje Makramee-nauhan tekoon\nOisko mis näihin ohjetta? En löydä niitä Googlesta.\nHeli Peltonen 4. elokuuta 2013 klo 12.25\nMoikka! Tässä blogissa on aikaisemmin julkaistu perusohje makramee-nauhojen tekoon. Lisäsin linkin ohjeeseen ylle. Ohjetta voi soveltaa käyttämällä erilaisia lankoja ja nyörejä.\nYlemmässä kuvassa oleva mustavalkoinen pyöreä spiraalinauha tehdään samalla tavalla kuin perusohjeessa, mutta liikkeelle lähdetään aina samalta puolelta. Ei siis ole väliä aloitatko oikealta vai vasemmalta, kunhan aloitat aina saman puolen langalla jokaisella "kierroksella". Eli jos lähdet liikkeelle ensimmäisellä kierroksella vasemmanpuoleisella langalla, niin lähde kaikilla muillakin kierroksilla liikkeelle vasemmanpuoleisella langalla.


Erikoiset Asiantuntijat: Maailman siivouspäivä\nLauantaina 18.9.2021 oli Maailman siivouspäivä. Netistä löytyi asiasta seuraavanlaista tietoa:\n"Maailman siivouspäivä sai alkunsa vuonna 2008, kun joukko virolaisia kokoontui ensimmäisen kerran yhteen pitääkseen huolta maastaan keräämällä roskia ympäristöstään. Viiden tunnin aikana yli 50 000 ihmistä keräsi yhteensä 10 000 tonnia jätettä. Vuodesta 2018 saakka alkaen päivä on ollut maailmanlaajuisesti vietetty tapahtuma, Maailman siivouspäivä, joka on kerännyt yhteen lähes 20 miljoonaa ihmistä yli 100 eri maasta pitämään huolta yhteisestä planeetastamme. Maailman siivouspäivää vietetään myös tänä vuonna 18. syyskuuta.\nMaailman siivouspäivä on kansalaisten järjestämä liike, jonka tavoitteena on puhdistaa planeettamme yhdessä päivässä. Sen visiona on kestävä maailma, joka ylläpitää sosiaalista hyvinvointia ja keskittyy samalla luonnon säilyttämiseen ja hoitamiseen. Liike on saanut miljoonat ihmiset mukaan valtakunnallisiin siivouskampanjoihin sekä aloitteisiin jätteiden ja roskaamisen nollatoleranssin puolesta. Kampanja haluaa myös lisätä ympäristötietoisuutta ja ympäristövastuullisuutta sekä osoittaa, että meidän kaikkien tulisi pyrkiä samaan päämäärään - tekemään maasta, kodistamme, puhtaampi ja kauniimpi paikka meille kaikille."\nSiivouspäiviä on ollut muistaakseni keväisinkin. Ja silloinhan lumen alta paljastuu kaikki, mitä talven aikana on roskattu. Tästä aiheesta olemme aikaisemminkin postanneet. Vanhoja postauksia selatessa tämähän vaikuttaa olevan ihan lempiaiheemme! Olen joskus pitänyt "omia" siivouspäiviä ja kerännyt lähimaastosta roskia koiralenkillä tai itsekseni. Paikallinen asukasyhdistys on hankkinut seudun ilmoitustaululle kahdet roskapihdit, joista toiset on näköjään unohtuneet jäädä käyttäjältä palauttamatta. Siivouspäivänä järjestetään erilaisia kirppistapahtumia ympäri maata, esimerkiksi peräkonttikirppiksiä. Niissä en ole koskaan tykännyt käydä jostain syystä. Ehkä siksi, kun myyjä siinä edessä koko ajan toiveikkaana odottaa, että tulisi kauppoja, eikä asiakas voi omassa rauhassa hypistellä tuotteita.\nKaupunkipihat ja niiden rytökasat\nEi niin tavallista siivousta\nRoskaamisesta ja siivoamisesta\nÄlä osta mitään tarpeetonta -vuosi\nNoin muuten tykkään käydä kirppiksillä joskus vaan katselemassa ja joskus etsimässä jotain tiettyä asiaa, yleensä astioita tai liinavaatteita. Aika suuri osa meidän ruoanvalmistusastioista onkin hankittu kirppikseltä. Paitsi ne kymmenet Tupperware-tötsät, joita on varmaan jokaisella kaapit täynnä eikä ole koskaan käytetty tai vain harvoin. T-kutsuilla ollessa joku kulho tai härpätin saadaan vaikuttamaan ihan ehdottoman välttämättömältä ja kutsuvieras ihmettelemään, että miten sitä onkaan ennen tullut toimeen ilman tuollaista.\nNo suuri osa niistä on tosi käyttökelpoisia ja suurin osa meidänkin T-kipoista on koko ajan käytössä. Niitäkin saa muuten ostettua kirpputoreilta. Melkein uusina tai ihan uusina, eikä maksa kuin murto-osan siitä, minkä kutsuilta uutena ostetut. Anteeksi kaikki T-ware myyjät! Uutta tai vähän käytettyä tavaraa päätynee kirppiksille usein kuolinpesistä. Olen ostanut melkein kaikki nyt käytössä olevat lakanat ja tyynyliinat kirppikseltä. Ja havainnut, että jotkut varmaankin ompelevat lakanoita ja tyynyliinoja varta vasten ja kirppikselle lahjoittamista varten. Ne ovat parhaita. Kun tietää, että joku on nähnyt vaivan ja ihan omin käsin ommellut ne.\nMeidän siivouspäivä tänä vuonna oli päivän teemapäivää myöhässä ja siivottiin itsekkäästi vain oma autotalli, jota käytetään lämpimänä varastona. On siellä joskus autoakin pidetty, kuten alla olevasta kuvasta näkyy. Auton (nasta)renkaat ovat syöneet lattiaa. Tytärten rippi- ja lakkiaisjuhlissa autotalli viritettiin juhlakäyttöön siten, että tyhjennettiin se ylimääräisestä tavarasta ja peitettiin seinillä olevat hyllyt mansikkaharsoilla. Lattialle mattoja ja hyvä väliaikainen juhlatila kahvittelua varten oli valmis. Viimeiset tällaiset kahvittelut olivat yli kymmenen vuotta sitten ja sen jälkeen ei autotallia ole aktiivisesti siivottu, vaan satunnaisesti heitetty jotain turhaa pois. Roskaa ja pölyä oli myös ehtinyt kertyä niin paljon, että varsi-imurille oli käyttöä.\nTämänkertainen siivous alkoi, kun kesäkalusteille piti raivata tilaa talvisäilytystä varten. Homma lähti vähän lapasesta ja käytiin kaikki hyllyt läpi ja roskiin lähti rojua, jota ei voisi viedä kirppiksellekään. Sen sijaan löytyi kaikenlaista mukavaa. Tytärten vanhoja piirustuksia ja askarteluja, lampaantaljan pala, joka on ollut kauan hukassa. Käytän sitä talvisin autossa peffan alla. Lyhyen ajomatkan vuoksi ei kannata auton penkinlämmitystä laittaa päälle. Lukuisa määrä erilaisia mattoja oli hyllyillä vähän siellä sun täällä, kun niitä oli aina tungettu sinne mihin kulloinkin sattui mahtumaan.\nAutotalliin ei viedä koskaan likaisia mattoja, vaan melkein kaikki olivat pesun jäljiltä ja osa vielä pesulan pussissakin. Niitä ei raaski viedä kirppikselle, kun ei ikinä tiedä, miten sitä saa päähänsä rymsteerata kämppää uudestaan ja sitten voi taas tarvita tietyn kokoista tai -väristä mattoa. Autotalli on hyvä säilytyspaikka kaikille lämmintä säilytystilaa tarvitseville laitteille, esimerkiksi ruohonleikkurille. Aikaisemmassa postauksessa mainitut lammessa käytettävät pumput säilytetään myös täällä saavissa, jossa oleva vesi ei saa jäätyä..\nJa saatiin aikaiseksi tyhjääkin hyllytilaa. Sitä ei ole koskaan liikaa. Sinne kyllä ajan oloon löytyy täytettä, siitä on elävä esimerkki koko autotalli. Alussa se tosiaan toimi autotallina, mutta sittemmin päätettiin ottaa se varastokäyttöön. Talvet ovat harvoin niin kylmiä, etteivät autot lähtisi ulkoa käyntiin, vielä kun käyttää lohkolämmitintä ja sisätilan lämmitintä.\nIsäntä sai ostettua jostain edullisesti metallisia, tukevia varastohyllyjä, jotka asennettiin molemmille sivuseinille. Päädyssä on pari vanhaa kirjahyllyä, joissa säilytetään jotain auton hoitoon tarvittavia aineita tai muita kemikaaleja, jotka saattavat vähän haista, niin ovat lasioven takana hyvässä tallessa.\nAutotallin takanurkassa on myös huushollin toinen jääkaappi-pakastin, joka siirrettiin aikanaan keittiöstä autotalliin siksi, että saatiin keittiöön lisää kaappitilaa. Muun muassa niille T-ware-tötsille. Jääkaappi-pakastin on koko ajan käytössä ja siellä on tietysti sellaista tavaraa, jota ei ihan joka päivä käytetä. Joulun ja muiden juhlien aikaan se on hyvä lisä säilyttää enemmän tilaa vieviä herkkuja.\nKuvat Pixabay ja Erikoiset Asiantuntijat.\nmarja 50+ eloa ja oloa 20. syyskuuta 2021 klo 10.17\nKiva kun kerroit tästä Maailman siivouspäivästä. En ole kuullutkaan siitä. Me eletään sen verran metsässä, ettei ole roskia siivottavaksi. Tosin voisinhan mennä keskustaan ja siivota siellä. Teillä on hyvin järkevä ja siisti autotalli. Meillä se on rojua täynnä ilman hyllyjä.Tuskin voi ovea aukaista.\nNila 20. syyskuuta 2021 klo 13.49\nMe vietimme siivouspäivää lauantaina konmaritimme peräkärryllisen tavaraa mökiltä. Meillä on sellainen tapa että keräämme kotona vajaan ja mökillä varastoon ja sitten eikun kaatopaikalle. Tänä vuonna tämä on jo toinen kuorma. Meillä on myös paljon ylimääräisiä mattoja mitkä anoppi on kutonut mitkä lahjoitettiin pois. Osa kyllä jäikin. Toivottavasti saan vielä kotona talven mittaan kaikkea paperi juttuja käytyä lävitse, niitä tuntuu olevan edelleen tosi paljon.\nKirsti Kaija 20. syyskuuta 2021 klo 15.56\nTuollainen lämmin säilytystila on käytännöllinen. Huomaa, että teillä on aikuisten perhe, kun autotallia ei ole tarvinnut koko ajan siivota.\nMeillä autotallit on siivottava vähintäin kerran vuodessa.\nYhden talleista olen ottanut vähän samanlaiseen käyttöön kuin teillä.\npipsa 20. syyskuuta 2021 klo 18.58


Opel Ascona C – AutoWiki\nPohjalevy GM J\nIskutilavuus 1297–1998 cm3\nTeho 40–96 kW\nKiihtyvyys 9,5–25,5 s (0–100 km/h)\nHuippunopeus 140–193 km/h\nKulutus 6,6–8,1 l/100 km (yhd.)\nHintaluokka 19.900–36.700 € (1986)\nEdeltäjä Opel Ascona B\nSeuraaja Opel Vectra\nVolkswagen Passat / Jetta\nOpel Ascona C on suunniteltu Kadett D:n tyylin mukaan ja siinä on käytetty paljon samanlaisia ratkaisuja. Ascona C oli osa GM:n "J-Car" -projektia. Se oli myös ensimmäinen etuvetoinen Ascona.\nBritanniassa Ascona C oli edeltäjänsä tapaan nimeltään Vauxhall Cavalier. Myös Yhdysvalloissa siirryttiin Cavalier-nimeen, mutta merkkinä edelleen Chevrolet. Ascona C:stä ei ollut farmariversiota, mutta Britanniassa Vauxhall yhdisti Asconan ja Holden Camiran ja teki niistä Cavalier farmarin. Ascona-tuotemerkkiä käytettiin aina vuoteen 1989 asti kunnes Opel Vectra A korvasi Asconan.\n2 Vertailuja 1983\n3 Vertailu 1984\nTekniikan Maailman 18/1981 vertailussa Opel Ascona 1,6S sijoittui jaetulle toiselle sijalle neljästä autosta (2-3./4).\nSisätilat ja viimeistely saivat kiitosta. Vaihteensiirto ja ohjaus toimivat hyvin. Jousitus on kuitenkin epämukava. Etuistuimen säätö on hankalaa. Varustelu on niukka.\nR4-moottorin iskutilavuus on 1598 cm³, teho 66 kW (90 hv) ja suurin vääntömomentti 126 Nm. Vaihteita on neljä. Neliovinen Opel Ascona 1,6S painaa 1030 kiloa. Hinta Suomessa vuonna 1981 61 340 markkaa.\nTekniikan Maailma 18/1981 mittasi Opel Ascona 1,6S:n kiihtyvyydeksi 0–50 km/h 3,6 sekuntia, 0–80 km/h 7,5 sekuntia, 0–100 km/h 11,7 sekuntia ja 0–120 km/h 17,0 sekuntia. Suorituskyky on hyvä, vertailun paras.\nToinen moottorivaihtoehto oli 1,3-litrainen (55 kW), vuonna 1981 halvin 2-ovinen malli maksoi 53 900 markkaa.\nOpel Ascona 1.6D Sedan (Diesel) sijoittui Tekniikan Maailman 4/1983 dieselautojen vertailussa neljänneksi (4./8). Ascona 1.6D Sedan maksoi 80 750 mk. R4-dieselmoottorin iskutilavuus on 1598 cm³. Tehoa on 40 kW /4600 r/min (DIN, 54 hv). Suurin vääntömomentti 96 Nm /2400 r/min. Vaihteita on neljä.\nTekniikan Maailma 4/1983 mittasi Ascona 1.6D Dieselin kiihtyvyydeksi 0-100 km/h 21,1 sekuntia, huippunopeus on 141 km/h (valm.). 1040 kiloa painava Diesel-Ascona on melko laiska, toisaalta ajo-ominaisuudet sopivat maantieajoon ja suuntavakavuus on hyvä.\nSisätilat ja tavaratila saivat kiitosta, mutta jousitus on kovahko ja myös istuimet ovat kovanpuoleiset.\nToisessa vertailussa oli 5-ovinen 1.8-malli. Opel Ascona 1.8 SR/E sijoittui Tekniikan Maailman 18/1983 seitsemän auton vertailussa jaetusti viidenneksi (5-6./7). Se maksoi 105 855 markkaa.\nAjo-ominaisuudet ovat keskinkertaiset (7/10), ongelmana ovat liian leveät renkaat sekä raskas ja vetelevä ohjaus. Ascona on myös uraherkkä ja soratiellä se sietää huonosti kuoppia. Jousitus on SR/E-mallissa turhan kova ja epämukava (mukavuustaso 6/10). Sisätilat ovat melko ahtaat (5/10). Varustetaso on heikohko (6/10). Kulutus on kiitettävän alhainen.\nAjoasento ei ole hyvä. Recaro-istuimet ovat muuten hyvät, mutta niissä ei ole kallistus- tai korkeussäätöä.\n1796 cm³ 4-sylinterinen rivimoottori. Sylinterin mitat ovat 84,8 × 79,5 mm. Suurin teho 85 kW ja suurin vääntömomentti 151 Nm. Vaihteita on viisi, jotka kaikki on synkronoitu.\nTekniikan Maailma 18/1983 mittasi Opel Ascona 1.8 SR/E:n (85 kW, 1060 kg) kiihtyvyydeksi 0-50 km/h 3,6 sekuntia, 0-80 km/h 7,6 sekuntia, 0-100 km/h 10,9 sekuntia ja 0-120 km/h 16,1 sekuntia. Huippunopeus on valmistajan mukaan 187 km/h.\nOpel Ascona 1,8E Sport sijoittui Tekniikan Maailman 13/1984 vertailussa kolmannelle sijalle viidestä autosta (3./5). Ascona 1,8E Sport maksoi Suomessa vuonna 1984 90 100 markkaa eli 31 319 euroa (v. 2016, kerroin 0,3476).\nSisätilat ovat isot ja pääntilaa on runsaasti myös takana. Myös tavaratila on iso. Istuimet ovat mukavat, mutta liian kova jousitus tuntuu istuimissa. Vaihteiston välitykset ovat liian pitkät, viitosella 1000 r/min nopeus on 39,1 km/h. Suorituskyky on muuten hyvä. Kaarreajo sujuu hyvin asvaltilla, mutta ei soralla. Ohjauksessa tuntuvat tien epätasaisuudet ja auto on myös raideherkkä.\nR4-moottorin iskutilavuus on 1796 cm³. Suurin teho 85 kW /5800 r/min (115 hv) ja suurin vääntömomentti 151 Nm /4800 r/min. Vaihteita on viisi. Auto painaa 1050 kiloa.\nTekniikan Maailma 13/1984 mittasi Opel Ascona 1,8E Sportin kiihtyvyydeksi 0–50 km/h 3,5 sekuntia, 0–80 km/h 7,1 sekuntia, 0–100 km/h 10,8 sekuntia ja 0–120 km/h 15,2 sekuntia. Huippunopeus on tehtaan mukaan 187 km/h.\nOpel Ascona 1,8i GT sijoittui Tekniikan Maailman 20/1985 8 auton vertailussa kuudenneksi (6./8). Opel Ascona 1,8i GT maksoi Suomessa vuonna 1985 101 100 markkaa.\nSisätilat ovat tyydyttävät (8/10). Matalaprofiiliset renkaat heikentävät jousitusmukavuutta ja lisäävät hieman melutasoa. Mukavuustaso on vertailun toiseksi alhaisin (7/10). Etuistuimen liiallinen sivutukitoppaus häiritsee vaihdekäden toimintaa. Varustetaso on tässä luokassa niukka (5/10). Sähköisiä ikkunannostimia ei ole ja myös keskuslukitus puuttuu. Matkamittarissa ei ole 100 000 km-näyttöä ja myös polttoaineen merkkivalo puuttuu.\nAjo-ominaisuudet ovat maantiellä kiitettävät (9/10), mutta käsiteltävyys on vain tyydyttävä (7/10). Ohjaus on raskas ja vetelevä, ohjaustehostinta ei ole. Moottorin vääntö alakierroksilla voisi olla parempikin. Kulutus on kiitettävän pieni (15/15).\nR4-ottomoottorin iskutilavuus on 1796 cm³. Sylinterin mitat ovat 84,8 × 79,5 mm. Teho 85 kW /5800 ja vääntömomentti 151 Nm /4800. Vaihteistossa on viisi vaihdetta, jotka kaikki on synkronoitu.\nTekniikan Maailma 20/1985 mittasi Opel Ascona 1,8i GT:n (85 kW, 1050 kg) kiihtyvyydeksi 0–50 km/h 3,4 sekuntia, 0–80 km/h 6,7 sekuntia, 0–100 km/h 10,0 sekuntia ja 0–120 km/h 14,0 sekuntia. Huippunopeus on valmistajan mukaan 187 km/h.\nOpel Ascona 2,0i GL sijoittui Tekniikan Maailman 10/1987 vertailussa viidennelle sijalle kymmenestä autosta (5-6./10). Ascona 2,0i GL maksoi Suomessa vuonna 1987 108 700 markkaa eli 33 230 euroa (v. 2016 kerroin 0,3057).\nSuorituskyky on muuten hyvä, mutta vaihteiston välitykset ovat liian pitkät ja moottorin vääntö liian alhainen alakierroksilla. Istuimet ovat hieman aiempia malleja pehmeämmät, mutta liian kova jousitus tuntuu istuimissa. Mukavuustaso 7/10.\nAjo-ominaisuudet ovat keskitasoa (8/10), haittana varoittamatta alkavat luistot sekä moottorin vaikutus ohjaukseen. Ohjaus on turhan hidas ja ohjausvoima vaihtelee. Vaihdeliikkeet ovat pitkä. Tavaratilan pyöräkoteloita ei ole verhottu, ne ovat peltisiä, muuten matto peittää tavaratilan. Varustetaso on ryhmän heikoimpien joukossa (7/10).\nR4-moottorin iskutilavuus on 1998 cm³. Suurin teho 85 kW (115 hv) ja suurin vääntömomentti 170 Nm. Vaihteita on viisi. Auto painaa 1020 kiloa.\nTekniikan Maailma 10/1987 mittasi Opel Ascona 2,0i GL:n kiihtyvyydeksi 0–50 km/h 3,1 sekuntia, 0–80 km/h 6,5 sekuntia, 0–100 km/h 9,6 sekuntia, 0–120 km/h 13,7 sekuntia ja 0–140 km/h 19,3 sekuntia. Kulutus on kiitettävän alhainen, noin 6,3-8 l/100 km.\nAsconan seuraajan Vectran tultua markkinoille ja Asconan valmistuksen loppuessa toukokuussa 1988 2,0-litran Asconat myytiin Suomessa loppuun, pienempimoottorisia 1,3- ja 1,6--litran Ascona-yksilöitä oli vielä piirimyyjillä kaupan. (Tekniikan Maailma 18/1988)\nAscona C:n alusta on sama kuin kuin Chevrolet Cavalierissa, GM:n J-body.\nOpel Asconaa rekisteröitiin Suomessa seuraavasti:\nMäärä (kpl) 4303 3295 3540 4084 4136 4189 3506 15 2 2 1\n1.3 N R4 13N 1297 cm3 44 kW (60 hv) @ 5800 r/min 94 Nm @ 3400 r/min 1981–1986\n1.3 S R4 A13S 1297 cm3 51 kW (70 hv) @ 5800 r/min 97 Nm @ 3800 r/min 1981–1986\n1.3 S R4 13S 1297 cm3 55 kW (75 hv) @ 5800 r/min 101 Nm @ 3800 r/min\n1.6 N R4 16N 1598 cm3 55 kW (75 hv) 1981–1986\n1.6i R4 E16LZ 1598 cm3 55 kW (75 hv) @ 5200 r/min 121 Nm @ 3400 r/min 1986–1988\n1.6i R4 C16NZ 1598 cm3 55 kW (75 hv) @ 5200 r/min 124 Nm @ 3400 r/min 1986–1988\n1.6i R4 E16NZ 1598 cm3 55 kW (75 hv) @ 5200 r/min 127 Nm @ 3400 r/min 1986–1988\n1.6 S R4 16SH 1598 cm3 66 kW (90 hv) @ 5800 r/min 126 Nm @ 3800 r/min 1981–1986\n1.6 S R4 16SV 1598 cm3 60 kW (82 hv) 1986–1988\n1.8 S R4 E18NV 1796 cm3 62 kW (84 hv) 1987–1988\n1.8i R4 C18NE 1796 cm3 74 kW (100 hv)\n1.8 E R4 S18NV 1796 cm3 74 kW (100 hv)\n1.8 E R4 18E 1796 cm3 85 kW (115 hv) @ 5800 r/min 151 Nm @ 4800 r/min\n2.0i R4 C20NEF 1998 cm3 74 kW (100 hv)\n2.0i R4 20NE 1998 cm3 85 kW (115 hv) @ 5600 r/min 175 Nm @ 3000 r/min\n2.0i R4 kat C20NE 1998 cm3 85 kW (115 hv)\n2.0i R4 20SEH 1998 cm3 96 kW (130 hv) @5600 r/min 180 Nm @ 4600 r/min\n1.6 D R4 16D 1598 cm3 40 kW (54 hv) @ 4600 r/min 96 Nm @ 2400 r/min\n1.6 D R4 16DA 1598 cm3 40 kW (54 hv) @ 4600 r/min 125 Nm @ 2400 r/min\nPituus 4366 mm 4264 mm\nLeveys 1668 mm\nKorkeus 1357 mm 1358 mm\nAkseliväli 2574 mm\nOmamassa 950–1070 kg 1050–1080 kg\nTavaratila (VDA) 510 l\nAscona C Info Seite -fanisivusto (saksaksi)\nArtikkeli käyttää sisältöä Wikipedian Opel_Ascona-artikkelista. Wikipediasta voi ottaa tekstiä tietyin ehdoin, koska Wikipedia on GFDL-lisenssillä.\nNoudettu kohteesta "http://mail.autowiki.fi/index.php?title=Opel_Ascona_C&oldid=187875"\nSivua on viimeksi muutettu 5. heinäkuuta 2019 kello 21.22.


Energiatehokkaat ratkaisut & uusiutuvan energian käytön edistäminen meriklusterissa - Theseus\nJärvenpää, Teija; Heikkinen, Teemu; Mustonen, Jari; Lähde, Petri; Keinänen-Toivola, Minna M. (2019)\nKeinänen-Toivola, Minna M.\nEnergiantuotanto ja -kulutus ovat pääosassa hiilidioksidipäästöjen kasvussa ja ilmastonmuutoksessa. Meriteollisuuden kiinteistöt ja toiminnot kuluttavat paljon energiaa, mutta niiden energiatehokkuuteen ei ole vielä kiinnitetty riittävästi huomiota. SataMari-hankkeessa Satakunnan meriklusterin energiatehokkuus on keskiössä ja hankkeessa muun muassa kyselyiden, haastatteluiden ja Rauman seudun pilottiyritysten avulla selvitetään energiatehokkuuden nykytilaa ja hyviä käytäntöjä. Raportti koostaa hankkeen puoliväliin mennessä tehdyt toimet ja tulokset. Koska raportissa keskitytään rakennusten ja toiminnan energiatehokkuuteen, voi sisältöä soveltaa myös muilla kuin meriklusterin aloilla.\nKohteesta riippuen energiaa voi kulua eniten lämmitykseen, sähköön tai työkoneiden polttoaineisiin. Erilaiset energiatehokkuutta lisääviä toimia ovat mm. energiankulutuksen seuraaminen, sisälämpötilan asettaminen sopivalle tasolle, valaistuksen uusimien, automaation lisääminen ja paineilmajärjestelmän optimointi. Lisäksi energiatehokkaaseen toimintaan kuuluu työntekijöiden kouluttaminen. Selvitämme myös satamalogistiikan energiatehokkuuden kehittämistä, johon kuuluu ajettavien työkoneiden reittien optimointi, tyhjäkäynnin minimointi sekä vaihtoehtoiset käyttövoimat, kuten biopolttoaineet ja sähkö.\nPilottien energiakartoituksesta käy hyvin ilmi, miten erilaisten meriklusterin toimijoiden (teollisuuspuisto, satama, satamaoperaattori) energiankulutusprofiilit ovat hyvin erilaisia. Teollisuuspuistossa kuluu paljon energiaa sekä sähkön että lämmityksen muodossa, satamalla taas on vähän lämmitettäviä kiinteistöjä, mutta sähköä kuluu ulkovalaistukseen. Satamaoperaattorilla valtaosa energiasta kuluu ajettavien työkoneiden moottoreissa.\nLopuksi energiatehokkuustoimenpiteitä on jaettu lyhyen, keskipitkän ja pitkän aikavälin toimiin. Lyhyen aikavälin toimenpiteistä aloittamalla pääsee helposti alkuun energiatehokkuuden kehittämisessä. Sen jälkeen eteneminen keskipitkän ja pitkän aikavälin toimiin, jotka vaativat helppoja toimia enemmän aikaa ja investointeja. Energian käyttöä tehostamalla ja kulutusta vähentämällä on mahdollista saavuttaa merkittäviä säästöjä.


Lopeta näiden lasten astioiden käyttö – vedetään heti markkinoilta – Stara\nLopeta näiden lasten astioiden käyttö – vedetään heti markkinoilta\nTerveys Viihdeuutiset 8.8.2021, 17:00 · Tim Isokivi\nRuokavirasto ja Tulli ovat varoittaneet kuluttajia silikonista valmistetuista Mushie-tuotemerkin pikkulasten astioista. Markkinoilta vedettävien tuotteiden käyttö on lopetettava, sillä ne voivat sisältää haitallisia haihtuvia aineita.\nMarkkinoilta vedetään Mushie Silicone Suction Plate -lautaset ja Mushie Silicone Snack Cup -mukit. Silikonisista astioista havaittiin siirtynän liikaa haihtuvia yhdisteitä. Maahantuojia on varotoimenpiteenä pyydetty poistamaan tuotteet myynnistä ja kuluttajia lopettamaan niiden käyttö, sillä haihtuvissa aineissa voi olla pienten lasten terveydelle haitallisia aineita.\nTuotteiden käyttö on ollut Ruokaviraston mukaan niin lyhytaikaista, ettei niistä arvella ehtineen koitua lapsille terveydellistä haittaa. Takaisinveto koskee tuotteiden kaikkia värivaihtoehtoja. Tuotteiden myyntipaikat ja artikkelinumerot löytyvät Ruokaviraston sivuilta.


DigiLukiseula nuorille ja aikuisille\nTässä luvussa käydään läpi Opintoihin liittyvä kysely osio kerrallaan siten, että jokaisessa osiossa tarkastellaan toisaalta heikkojen lukijoiden ja toisaalta tyypillisten lukijoiden keskimääräisiä vastauksia. Tällä tavoin syntyy kuva siitä, mitkä asiat erityisesti näyttäisivät liittyvän lukemisen ja kirjoittamisen vaikeuksiin. Luvussa käytetyt määritelmät tyypillinen ja heikko lukija on muodostettu siten, että heikoksi lukijaksi on kategorioitu ne vastaajat, jotka ovat missä tahansa DigiLukiseulan osatestissä (lukusujuvuus, kirjoitusvirheiden etsiminen, tekstin täydentäminen, sanelut) heikoimman 10 % vastaajien joukossa. Kaikki vastaajat ovat myös opiskelijoita, joiden äidinkieli on suomi, kuten varsinaisessa testistössäkin. Tällä tavoin rajattuna Opintoihin liittyvään kyselyyn osallistui 1166 (620 tyttöä, 524 poikaa, 22 muunsukupuolista) vastaajaa. Heistä 332 vastaajaa, eli 28,5 % (110 tyttöä, 211 poikaa, 11 muunsukupuolista) kuului näin määriteltynä heikkojen lukijoiden ryhmään. Pojat olivat selkeästi yliedustettuina heikoissa lukijoissa (χ2(2)=75.85; p=.000, Cramerin V=.26). Cramerin V on riippuvuutta ja khiin neliön testissä efektikokoa kuvaava tilastollinen suure, joka voi saada arvot 0 ja 1 väliltä. Yleensä se tulkitaan niin, että vapausasteella (df) yksi (1) arvo 0.1 kuvaa heikkoa efektikokoa khiin neliön testissä, 0.3 keskikokoista efektiä ja 0.5 suurta efektiä. Vapausasteiden kasvaessa pienemmätkin arvot huomioidaan, esim. vapausasteilla (2) 0.21 voidaan katsoa jo olevan keskikokoinen efekti ja vapausasteilla (3) 0.17. Käytännössä keskeinen tulkinnan ulottuvuus on mahdollisuus vertailla tilastollisesti merkitsevien khiin neliön testien efektien suuruusluokkaa.\nItsearviointimuuttujien korrelaatiot ja muut yhteydet DigiLukiseulan yksittäisiin testeihin sekä tyttöjen ja poikien erot opiskeluun liittyvissä kysymyksissä löytyvät liitteestä 2. Korrelatiiviset tulokset kertovat siitä, että jos ei tehdä jakoa heikkoihin ja tyypillisiin lukijoihin jollakin perusteella, niin löydetyt yhteydet ovat joko suhteellisen heikkoja tai ne eivät ole tilastollisesti merkitseviä, ja tyttöjen ja poikien erot kuvaavat lähinnä sitä, että pojat ovat enemmän edustettuina heikoissa lukijoissa. Näin ollen tässä käsikirjan luvussa on päädytty kuvaamaan itsearviointia heikkojen ja tyypillisten lukijoiden näkökulmasta.\nKokonaisuutena opintoihin liittyvän kyselyn tulokset kertovat siitä, että lukemisen ja kirjoittamisen vaikeudet heijastuvat hyvin kokonaisvaltaisen heikentävästi vastaajien koulumenestykseen, kokemukseen lukemisesta ja kirjoittamisesta sekä tapoihin opiskella. Suurin vaikutus näyttäisi liittyvän kouluarvosanoihin, mutta myös koetuissa vaikeuksissa oli huomattavasti eroja. Yksittäisten opiskelijoiden tuloksia voi verrata näihin tyypillisten ja heikkojen lukijoiden esimerkkituloksiin esimerkiksi seuraavien kysymysten kautta: Onko opiskelija saanut tarvitsemaansa tukea? Saako hän nyt tarvitsemaansa tukea? Kokeeko hän vaikeudet erityisen suuriksi, jopa verrattuna heikkojen lukijoiden yleiseen tasoon? Onko hänellä selkeitä vahvuuksia, kenties yllättäviäkin taitotasoon nähden? Olisiko jotain lukemisen tai luetun ymmärtämisen strategioita, joita hän voisi ottaa käyttöön?\nKyselyssä kysytään ensin sukupuoli, ikä ja vastaajan äidinkieli. Näiden kysymysten vastaukset on esitelty käsikirjan alussa. Äidinkieleen kannattaa kiinnittää huomiota, sillä se näyttäisi vaikuttavan selkeästi taitojen mittaamiseen.\nLukemisen ja kirjoittamisen ongelmien taustaa kysytään kolmella kysymyksellä: ”Onko biologisilla lähisukulaisillasi (vanhemmillasi, sisaruksillasi, serkuillasi jne.) ollut vaikeuksia lukemisessa ja/tai kirjoittamisessa?”; ”Onko sinulla todettu lukemisen ja/tai kirjoittamisen vaikeus?”; ja ”Kuinka paljon koet, että lukemisen ja/tai kirjoittamisen vaikeus on vaikuttanut opintojen ulkopuoliseen elämään (harrastukset, asioiden hoitaminen jne.)?”. Tyypillisten ja heikkojen lukijoiden vastausten graafinen esitys on kuviossa 14, tilastolliset tiedot taulukossa 11. Heikoilla lukijoilla oli todennäköisemmin sukulaisia, joilla oli lukemisen tai kirjoittamisen vaikeuksia, heillä oli enemmän omia todettuja vaikeuksia, ja he kokivat niistä suurempaa haittaa.\nVastaajat arvioivat seuraavaksi subjektiivista kokemusta oppimisen vaikeudesta väitteellä ”Kuinka vaikeaa lukemaan ja/tai kirjoittamaan oppiminen oli sinulle?” (Kuvio 16). Odotetusti heikot lukijat kokivat sen olleen selkeästi vaikeampaa (χ2(3)=95.33; p=.000, Cramerin V=.29).\nKyselyssä kysyttiin seuraavaksi erityisopettajalta saatua tukea eri luokka-asteilla (”Olen saanut erityisopettajalta lukemiseen ja/tai kirjoittamiseen tukea yksilöllisesti tai pienryhmässä”; Kuvio 18, Taulukko 14). Vastaajat voivat valita luokat 1–2, luokat 3–4, luokat 5–6 sekä luokat 7–9. Heikot lukijat olivat saaneet tyypillisiä lukijoita enemmän tukea jokaisella kysytyllä luokalla (n. 18–22 % heikoista lukijoista sai tukea). Ero tyypillisiin lukijoihin näytti kasvavan 3. luokasta eteenpäin, mikä johtunee siitä, että tyypillisten lukijoiden erityisopettajalta saama tuki vähenee selkeästi. Myös tässä kyselyn osiossa pystyi valitsemaan vastauksen ”en ole saanut tukea, mutta olisin tarvinnut sitä”. Heikoista lukijoista 4,8 %, tyypillisistä lukijoista 2,8 %. (χ2(1)=3.12; p=.077; Cramerin V=.05) oli valinnut sen, mikä näyttäisi kertovan jälleen siitä että opiskelijat näyttävät saaneen tukea, eivätkä taitoryhmien eronneet toisistaan.\nTarkasteltaessa Lukemisen strategioiden kysymyksiä yksittäin (kuviot 21a–c, taulukko 16; kysymykset olivat: Keskeisten asioiden löytäminen tekstistä on minulle vaikeaa, Kun luen tekstiä, ajatukseni lähtevät helposti harhailemaan, Lukemisen jälkeen minun on vaikea muistaa sitä, mitä luin) tilanne on sama: heikot lukijat eroavat tyypillisistä jokaisen kysymyksen kohdalla, erityisesti keskeisten asioiden löytämisessä tekstistä.\nKuvio 21a. Keskeisten asioiden löytäminen tekstistä\nKuvio 21b. Kun luen tekstiä, ajatukseni lähtevät helposti harhailemaan\nKuvio21c. Lukemisen jälkeen minun on vaikeaa muistaa mitä luin\nTuottavan kirjoittamisen kysymykset (kuviot 21d–e, taulukko 16; Asioiden ilmaiseminen kirjoittamalla on minulle vaikeaa, Pidempien tekstien tuottaminen on minulle vaikeaa) tilanne on sama, ja molemmat kysymykset näyttäisivät erottavan taitoryhmät selkeästi.\nKuvio 21d. Asioiden ilmaiseminen kirjoittamalla on minulle vaikeaa\nKuvio 21e. Pidempien tekstien tuottaminen on minulle vaikeaa\nKoulutyön vaikeuksien kysymykset (kuviot 21f–i, taulukko 16; Miettiessäsi aiempia opintojasi, kuinka vaikeita seuraavat asiat lukuaineiden opiskelussa ovat olleet sinulle: Muistiinpanojen tekeminen oppitunnilla, Oppitunnilla annettujen ohjeiden ymmärtäminen, Kokeiden tekeminen annetussa ajassa, Kokeisiin tai tentteihin valmistautuminen) tyypilliset ja heikot lukijat eroavat toisistaan jokaisessa kysymyksessä. Näistä kaksi ensimmäistä, oppitunteihin liittyvät vaikeudet, näyttäisivät olevan kokeisiin liittyviä hankalampia heikoille lukijoille.\nOpintoihin liittyvän kyselyn viimeinen osio, Lukemisen ja luetun ymmärtämisen strategiat, sisältää seitsemän kysymystä (kuviot 22a–g, taulukko 17). Näistä kysymyksistä kolmessa tyypilliset ja heikot lukijat eivät eronneet toisistaan (”Silmäilen tekstiä ennen kuin alan lukemaan saadakseni tietoa siitä, mitä olen lukemassa”; ”Alleviivaan tekstissä olevaa tietoa tai kirjoitan ylös avainsanoja muistaakseni tekstin sisältämät asiat”; ja ”Lukiessani teen muistiinpanoja, jotta ymmärrän sen, mitä luen”).


Kävelystä ja elämästä: Miksi tehdä muuta, kun voi kävellä?\nMiksi tehdä muuta, kun voi kävellä?\nApropoo. Kävelen, siis olen. Koska olen, niin kävelen. Kävely on olemista. Oleminen on kävelemistä. Miksi siis tehdä muuta, kun voi kävellä?\nKävely ei sinällään ole muuta, kuin kintun siirtämistä toisen eteen. Lähes jokainen meistä oppii sen kahden ensimmäisen elinvuoden aikana. Se opitaan ennen puhumista, kirjoittamista, potalla käyntiä.\nJoillekin meistä käveleminen on haave, ihan konkreettisesti. He ovat ihmisiä, jotka eivät oppineet tätä taitoa taaperona, kuten me muut. Tai he ovat ihmisiä, joilta tämä taito on tavalla tai toisella riistetty. Kävely on heille mahdotonta, tai tuskaisten toimenpiteiden takana. Heidän kohdallaan ajatus, toive kävelemisestä on tyystin erilainen, kuin meillä kävelemään kykenevillä. Se on jotain, mikä kuumottaa mielessä. Se on jotain, joka takaisi itsenäisyyden, oman tahdon ja oman tilan.\nJa kaiken sen työn ja toivomisen, rukoilun ja raatamisen jälkeenkin on ihmisiä, jotka eivät kykene kävelemään. Mikä kallio, vuori, onkaan silloin edessä. Kuinka monta yritystä ja pettymystä, toivetta ja turhautumista onkaan koettu, ennenkuin on ollut pakko herätä todellisuuteen: kävely on mahdotonta.\nJa mikä mielen riemuvoitto tarvitaan, että se vuori tavalla tai toisella ylitetään. Ja se ylitetään siten, että katsotaan leuka pystyssä peiliin ja julistetaan kävely toistaiseksi mahdottomaksi. Tuon julistuksen jälkeen avautuvat uudet polut, uudet reitit. Taakse jää ajatus kävelystä siten, kuin se on totuttu ajattelemaan. Edessä on uusia tapoja kulkea reittiä, talloa polkua, siirtyä maisemasta toiseen.\nItsenäinen liikkuminen, olkoon se sitten vaikka kävelyä, on jokaisen perusoikeus. Kävely on liikkumisen lajeista helpoin, sillä kaikki ympärillämme on rakennettu kävelyä varten. No okei, autoille väsätyt jutut eivät ole! Mutta siis kaikki ne paikat, joissa ihmisten oletetaan käyttävän koipiaan on kaavailtu juuri sitä toimintaa varten. On portaikkoja, tasanteita, terasseja, korokkeita, raskaita ovia, kynnyksiä ja rotvalleja. Liiku siinä sitten, jos liikkuminen perustuu pyörien avulla kulkemiseen!\nMe aloitimme taipaleemme toisen ihmisen sylissä ja sitten pyörien päällä. Vaunuissa, rattaissa, kolmipyöräisillä. Me päätämme taipaleemme toisen sylissä ja pyörien päällä: rollaattoreilla, pyörätuoleilla, ja vempeleillä, joiden nimeä en tiedä. Ei se ole sen kummempaa, se on elämää! Tänään taivallan halki Espanjan, kipuan Kolille, tarvon Torrolla. Ja hetken kuluttua, ehkä jo huomenna, nojaan rollaan ja koitan saada kinttuni osoittamaan samaan suuntaan. Sinne päin, minne olen menossa.\nSiis miksi tehdä muuta, kun voi kävellä? Kävellä niin kauan, kuin se on mahdollista. Ja samaan aikaan siloittaa tietä heille, joille kävely on mahdotonta. Jos ei muusta syystä, niin ainakin siksi, että tulevaisuudessa tuijotan itse niitä portaita rollaattorini kahvoissa.\nLähettänyt Tiina Vekama klo 22.57\nPikaselauksessa vuoden 2016 retket\nÄkäsmyllyn tonttua etsimässä\nKävelyn filosofia koukuttaa\nAppara ilman aurinkoa\nMetsien kätkemä kansien välissä


Kryptokansalainen | Kryptovaluuttaopas: Monero\nKryptokansalainen\tkolikot\t 26.4.2020 2.6.2020\nMikä on Monero? Onko Monerolle muitakin käyttötarkoituksia kuin rikollinen toiminta? Kyseessä on yksi vanhimmista kryptovaluutoista privaattikryptojen kategoriassa. Tässä artikkelissa käydään läpi Moneron historia, teknologia, erot kilpailijoihin sekä Moneron soveltuvuus sijoituskohteeksi. Lopuksi kerromme vielä, mikä on Moneron kurssi.\nMonero on kryptovaluutta sanan varsinaisessa merkityksessä. Monero on mahdollista löytää markkinoilta lyhenteellä XMR. Se kuuluu privaattikryptojen kategoriaan, mikä tarkoittaa sitä, että se piilottaa lohkoketjunsa datan uteliaiden katseilta. Moneron pahimpia kilpailijoita ovat muut privaattikryptot, kuten Zcash, Verge ja Grin. Monero on selviytynyt erinomaisesti kaikkia kilpailijoitaan vastaan, ja kyseessä onkin ehdottomasti koko privaattikategorian tunnetuin kryptovaluutta.\nVaikka Monero kuuluukin kryptovaluuttojen valuuttakategoriaan, niin se ei kilpaile suoranaisesti esimerkiksi Bitcoinin, Litecoinin tai Bitcoin Cashin kanssa. Moneron kilpailuetuna edellä mainittuihin kryptovaluuttoihin voidaan pitää Moneron erinomaisia privaattiominaisuuksia.\nMoneron historia ulottuu aina vuoteen 2014, jolloin Bitcointalk-foorumilla vaikuttava nimimerkki thankful_for_today ilmoitti BitMonero nimisen kryptovaluutan julkaisusta. Kyseessä oli Bytecoin nimisen kryptovaluutan forkki. Teknisesti tarkasteltuna BitMonero ei kuitenkaan haarautunut Bytecoinin lohkoketjusta, vaan sen koodi oli ainoastaan kopioitu Bytecoinilta. BitMonerolla oli siis täysin oma lohkoketjunsa.\nBitMonero ei saavuttanut kovinkaan suurta kiinnostusta kryptovaluuttamaailmassa ja nimimerkki thankful_for_today hävisi pian BitMoneron julkaisun jälkeen sen kehitystiimistä. Tämän jälkeen Bitcointalk-yhteisö otti projektin haltuunsa ja vaihtoi sen nimeksi Monero.\nMonerolla ei nimettyä perustajaa tai toimitusjohtajaa, vaan sen kehitystyö on Bitcoinin tavoin täysin hajautettua, ja suurin osa Moneron tiimistä toimii edelleen ainoastaan nimimerkin takana.\nMonero on ylittänyt viime vuosien aikana useasti uutiskynnyksen myös Suomessa. Pääasiassa julkisuus on ollut peräisin Moneroon liittyvästä rikollisesta toiminnasta. Monero onkin yhä edelleen yksi suosituimmista rikollisten käyttämistä kryptovaluutoista. Vaikka privaattikryptovaluutat Moneron johdolla ovatkin rikollisten suosiossa, niin niillä on myös monia täysin laillisia käyttökohteita.\nMonero on Bitcoinin tavoin ”perinteisellä” tavalla louhittava kryptovaluutta. Uudet Monerot syntyvät maailmaan louhinnan yhteydessä. Se käyttää Bitcoinista ja Litecoinista tuttua Proof of Work -konsensusalgoritmia. Monero on rakennettu ASIC-resistantiksi, joten sen louhinta ei onnistu ASIC-laitteilla.\nAlla on lyhyt esittely Monerosta.\nMonero on privaattikryptovaluutta, joka tarkoittaa, että sen lohkoketjun data on piilotettu. Monero ja muut privaattikryptovaluutat ratkaisevat siis lohkoketjun julkisuusongelman. Mitä tällä sitten oikein tarkoitetaan?\nBitcoinin tapauksessa kaikki lohkoketjun transaktiot suoritetaan aina julkisesta avaimesta, eli Bitcoin-lompakon osoitteesta. Osoitteet ja transaktiot ovat siis näkyvillä Bitcoinin lohkoketjussa. Privaattiavain on lompakon haltijalla ja tämän privaattiavaimen avulla haltijan on mahdollista hallinnoida kyseisessä osoitteessa olevia bitcoineja\nMonero puolestaan lähestyy edellä mainittua asiaa eri tavalla. Moneron tapauksessa käytössä on peräti kolme erilaista avainta. Nämä avaimet ovat privaattiavain, julkinen avain ja ns. view key. Privaattiavain ja julkinen avain toimivat vastaavalla tavalla mitä Bitcoininkin tapauksessa. View key on puolestaan avain, joka voi olla ainoastaan käyttäjän itsensä tiedossa. Se on kuitenkin mahdollista antaa myös kolmannelle osapuolelle, jolloin sen avulla on mahdollista nähdä kaikki kyseisestä osoitteesta suoritetut transaktiot.\nMonero suojaa siis transaktion lähettäjän ja vastaanottajan tiedot. Tämä mahdollistetaan ns. ring signature -toimenpiteen avulla. Ring signature -toimenpide tarkoittaa sitä, että transaktion lähettäjän osoite sotketaan yhdistelemällä siihen muita satunnaisia osoitteita, jotka on poimittu Moneron lohkoketjusta.\nMoneron teknologian avulla transaktion vastaanottajan, lähettäjän ja itse transaktion tiedot on suojattu. Nämä ominaisuudet erottavat Moneron useimmista muista kryptovaluutoista.\nMonero on tällä hetkellä ehdottomasti markkinoiden suurin ja käytetyin privaattikryptovaluutta. Moneron pahimmat kilpailijat ovat Zcash, Verge ja Grin. Edellä mainittujen lisäksi myös Dash tarjoaa käyttäjilleen privaattiominaisuuden ja Litecoiniin se on suunnitteilla. Kilpailu privaattikryptovaluuttojen kategoriassa on siis kovaa ja se myös varmasti kiihtyy entisestään tulevaisuudessa.\nYllä olevalla videolla on hyvä vertailu. Kaikki privaattikryptovaluutat eroavat toisistaan siinä, että ne toteuttavat salauksen hieman eri tavoin. Ne eroavat toisistaan myös siinä, miten niiden louhinta on toteutettu.\nMoneron tulevaisuus näyttää tällä hetkellä suhteellisen valoisalta. Monet tunnetut kryptoalan vaikuttajat uskovat Moneron jatkavan menestystään privaattikryptovaluuttojen kategoriassa. Yksityisyyden tarve tulee kasvamaan tulevaisuudessa entisestään, ja monet tulevatkin tarvitsemaan parempaa suojaa kuin mitä Bitcoinin lohkoketju tällä hetkellä pystyy tarjoamaan. Moneron tarjoamia ominaisuuksia tarvitsevat myös perinteiset yritykset ja tavalliset kuluttajat, joten Monerosta ei voida puhua ainoastaan rikollisten luottovaluuttana.\nSijoittajien kannalta tarkasteltuna privaattikryptovaluuttoihin sijoittaminen sisältää aina sääntelyn riskin. Jotkin suuret pörssit ovat esimerkiksi poistaneet privaattikryptovaluuttoja valikoimistaan. Privaattikryptovaluutat rikkovat rahanpesusäädöksiä, jotka edellyttävät, että transaktion molemmat osapuolet ovat tiedossa. Mikäli osapuolet eivät ole tiedossa, niin se tietää ongelmia kryptopörssille. Kuitenkaan mahdollinen regulaatio ja joistain kryptopörsseistä ulos heittäminen eivät poista tarvetta Moneron kaltaiselle kryptovaluutalle.\nMonero on saatavilla esimerkiksi maailman suosituimmassa kryptopörssissä eli Binancessa. Voit hankkia sitä bitcoineilla, jotka voit ensin ostaa esimerkiksi Coinbasesta, Coinmotionista tai Northcryptosta euroilla.\nMikäli haluat siirtää omistuksesi pois pörssistä, niin Ledger Nano X ja Ledger Nano S -kryptovaluuttalompakot ovat erinomaisia vaihtoehtoja Moneroiden säilytykseen. Monero tarjoaa myös turvallista desktop-lompakkoa, joka on mahdollista ladata itselleen osoitteesta web.getmonero.org/downloads.\nKuva: Mark Harrison on Unsplash\nPublished 26.4.2020 2.6.2020\nPrevious Post Kryptovaluuttaopas: EOS\nNext Post Kryptovaluuttaopas: Bitcoin


Satanen paukahti -arvonta!\nNoin viikko sitten blogini lukijamäärä tavoitti komean rajapyykin: satanen paukahti! Ja nyt lukema on jo hieman ylikin. Olen huikean iloinen ja niin onnellinen jokaisesta teistä! Nöyrin kiitos! Samalla tahdon toivottaa uudet lukijat tervetulleiksi. Minulla on ollut jo kauan aikeena järjestää jonkin sortin arpajaiset, joihin nyt tuli loistotilaisuus, sillä eihän näin mahtavaa saavutusta voi olla juhlimatta. Nämä ovatkin ihka ensimmäiset arpajaiset täällä eli vähänhän tuo meinaa jännittää. ;)\nSäännöt seurailevat muista blogeista tutuksi tullutta kaavaa. Arvontaan saavat osallistua tällä kertaa ainoastaan blogini lukijaksi rekisteröityneet käyttäjät (Lukijat-laatikossa sivun oikeassa laidassa). Toki voit liittyä lukijaksi nyt ja sitten osallistua arvontaan. Yhden arvan saa olemalla rekisteröitynyt lukija ja kommentoimalla tähän postaukseen. Toivoisin, että vinkkaisit minulle kommentissasi kirjaa, joka mielestäsi sopii kevätlukemiseksi ja josta toivoisit, että kirjoittaisin täällä. Jos ei mieleen ei heti tupsahda vinkattavaa kirjaa, voit kertoa, oletko napannut blogistani kirjavinkkejä. Kaksi arpaa saa, jos vielä linkittää arvonnan omaan blogiinsa tai sen Facebook-sivuille. Yllä olevaa kuvaa saa käyttää linkityksessä, mutta pakko ei ole. Ilmoitathan, monellako arvalla osallistut.\nVoittaja saa itselleen 20 euron lahjakortin oman valinnan mukaan joko Suomalaiseen tai Akateemiseen. Toiseksi tullutta muistetaan pienellä yllärilohdutuspalkinnolla, joka tietenkin sopii kirjoista pitävälle.\nOsallistumisaikaa on reilut kaksi viikkoa: viimeinen mahdollisuus osallistua on maanantaina 8.4. klo 20.00. Arvon ja ilmoitan voittajat seuraavan päivän iltana, jolloin juhlistetaan myös Mikael Agricolaa ja suomen kieltä.\nNyt sitten vain osallistumaan. Tasapuolisesti arpaonnea kaikille! :)\nLaura / Lukuisa 25. maaliskuuta 2013 klo 22.28\nOnnea satasesta, hieno saavutus! Sinulla on muutenkin tosi ihana blogi :) Aivan ihana pirtsakka ulkoasukin täällä.\nOsallistun arvontaan kahdella arvalla eli linkitän tämän omaan blogiini :) Ja hmm, kevätlukemista... Tuli ensimmäisenä mieleen vasta lukemani Julie Kiblerin Matkalla kotiin, mutta jos et ole lukenut Kathryn Stockettin Piikoja, niin lue kuitenkin ennemmin se!\nKaisa 30. maaliskuuta 2013 klo 18.30\nVoi kiitos kauniista sanoistasi, Laura! :-)\nKiitos suosituksista! Piikoja joskus aloitinkin, mutta kun siihen tuli varaus, jouduin palauttamaan sen kirjastoon ennen kuin sain luetuksi. Pitäisikin lainata se uudestaan, sillä Piiat on niin kehuttu teos.\nAnnami 25. maaliskuuta 2013 klo 22.32\nOnnea todella monen lukijan kiinnostuksesta!\nEn nyt tiedä, onko kumpikaan näistä erityisesti kevätkirja, mutta jotenkin mielestäni kevääseen sopisivat Joanne Harrisin Pieni suklaapuoti. Meinasin laittaa myös Ruohometsän kansan, mutta sen olet näköjään ainakin lukenut. Linkitän arvonnan blogiini, joten kaksi arpaa kiitos. :)\nKaisa 30. maaliskuuta 2013 klo 18.32\nRuohometsän kansa oli ihana! :-) Pienen suklaapuodin luin joskus vuosia sitten; tykkäsin! Seuraavankin osan luin, mutta se ei ihan vetänyt vertoja ensimmäiselle osalle. Hyvää pääsiäisen jatkoa!\nSuketus 25. maaliskuuta 2013 klo 22.48\nOnnea ihanalle blogillesi ja kasvavalle lukijamäärälle!\nTietenkin osallistun innolla arvontaan, yhdellä arvalla mennään.\nMinä luin eilen lentokoneessa Alexander McCall Smithin Naisten etsivätoimisto nro 1:n ja se oli aivan ihastuttava! Suosittelen suuresti, miten mainio hyvän mielen kirja!\nKaisa 30. maaliskuuta 2013 klo 18.33\nKiitos Suketus! Oih, pitääpä kirjoittaa nimi muistikirjaan, kuulostaa hyvältä. Ihanaa kasvattaa taas tbr-listaa. ;-)\nSara / p.s. rakastan kirjoja 25. maaliskuuta 2013 klo 22.48\nOnnea ensimmäisestä (!) satasesta, ihana Kaisa, tulkoon niitä monta lisää (siis satasia, ei Kaisoja - tai no, miksei Kaisojakin :D)! <3\nMinäpäs suosittelen sinulle sielukirjaani, eli Claudie Gallayn Tyrskyjä, se on minusta ihana lukea juuri keväällä. Ja jos sattuisi vielä kunnon kevätmyrsky lukuajankohtaan, aina parempi. Lisäksi suosittelen Michael Wallnerin hienoa, mutta aika rankkaa romaania Pariisin huhtikuu. Se sijoittuu toiseen maailmansotaan ja on mielestäni hienosti kirjoitettu kokonaisuus rakkautta ja sodan raakuutta, ja vaikken muista enää ihan varmaksi, sijoittuuko se todella kevääseen, suosittelen sitä siltikin koska se on niin hieno kirja. :)\nKahdella arvalla osallistun ja lähdenkin tästä nyt linkittelemään! :)\nKaisa 30. maaliskuuta 2013 klo 18.35\nHihii, kiitos ihana Sara! :-D <3\nMainio suositus, sillä Tyrskyt on ollut aikeissa lukea jo pitkään, mutta jäänyt oottelemaan. Wallnerin teos onkin uusi tuttavuus, listalle siis! :-)\nJokke 25. maaliskuuta 2013 klo 23.11\nOnnittelut satasesta :)\nMukava arvonta, annan muille mahdollisuuden, eli en osallistu.\nHakusana pilvi osoittaa Tove Janssonille, ja Joel Haahtelalle viittä :)\nKaisa 30. maaliskuuta 2013 klo 18.36\nKiitos Jokke! Haahtelalta onkin vielä muutama teos lukematta. Pitäisi lukea Lumipäiväkirja ennen kuin lumet sulaa. :-D\nAnni 25. maaliskuuta 2013 klo 23.21\nOnnittelut satasen rikkomisesta <3\nYhdellä arvalla osallistuisin :) Suosittelen ehdottomasti Siilin eleganssia kevääseen!\nKaisa 30. maaliskuuta 2013 klo 18.37\nKiitos Anni! Siilin eleganssia olenkin joskus aloittanut, mutta teos jäi aikoinaan kesken. Pitäisi kokeilla joskus vielä uudelleen!\nKirsi Hietanen 26. maaliskuuta 2013 klo 6.39\nLämpimät onnittelut! Olen juuri itse mietiskellyt, miten kovasti aina ilahtuu uuden lukijan rekisteröitymisestä. Suorastaan liikutun joka kerta, vaikka silti edelleen ajattelen pitäväni blogia vain omaksi ilokseni. :)\nKevätkirjaksi suosittelen vaikkapa Nina Hurma Yönpunaista höyhentä tai Vladimir Lortsenkovin Lentävää trkatoria. Jälkimmäistä en vielä ole ehtinyt lukea, mutta vaikuttaa todella hauskalta.\nJätän arvonnan väliin.\nKaisa 30. maaliskuuta 2013 klo 18.40\nKuulostaa hyvin tutulta, Kirsi! Ja kun satanen meni rikki, kiljuin riemusta. :-D On mukava tunne huomata, että arvioita käydään lukemassa.\nHuomasin tänään Akateemisessa käydessäni tuon Lentävän traktorin; hauska nimi jäi mieleen. Teos oli suloisen kokoinen ja koska venäläiset kirjailijat kiinnostavat, aloin vakavissani pohtia, ostaisinko teoksen ihan itselle. Hurman teos on uusi tuttavuus, täytyypä tutustua! Kiitos, että annoit suositteluja!\nTuulia / Lukutuulia 26. maaliskuuta 2013 klo 8.49\nOnnea! Olen mukana kahdella!\nLuin juuri Ihanan maan ja pidin kovasti, siispä suosittelen sitä :).\nKaisa 30. maaliskuuta 2013 klo 18.41\nKiitos Tuulia vinkistä! Listalle menee. :-)\nMaria/Sinisen linnan kirjasto 26. maaliskuuta 2013 klo 9.18\nOnnea satasesta! Olen mukana arvonnassa kahdella, ja suosittelen sinulle kevätlukemiseksi Sirpa Kähkösen Kuopio-sarjan avausosaa, Mustia morsiamia.\nKaisa 30. maaliskuuta 2013 klo 18.42\nSirpa Kähkösen osalta minulla onkin aukko sivistyksessä, koska en ole hänen teoksiinsa -vielä- tutustunut. Kevät voisi olla otollista aikaa kokeilla tutustumista hänen tuotantoonsa! :-)\nAnnika K 26. maaliskuuta 2013 klo 12.19\nOnnea sinulle :) Minä huono-onninen lyöttäydyn mukaan kaikkiin mahdollisiin arvontoihin - kahdella! Eihän sitä koskaan tiedä... :)\nSuosittelen Susan Fletcherin Tummanhopeista merta http://rakkaudestakirjoihin.blogspot.fi/2013/03/susan-fletcher-tummanhopeinen-meri.html\nKaisa 30. maaliskuuta 2013 klo 18.44\nHyvä, että lyöttäydyt, sillä kuten sanoit: koskaan ei voi tietää. ;-)\nHieno vinkki! Fletcheriin en olekaan vielä tutustunut, vaikka Meriharakat löytyy omasta hyllystä. Luen varmaankin sen ensin ja tartun sitten Tummanhopeiseen. :-)\nLukutoukka / Krista 26. maaliskuuta 2013 klo 13.18\nPaljon onnea, olen mukana kahdella arvalla. :) Ei kyllä minuakaan ikinä arpaonni suosi, mutta jospa kuitenkin tälläkertaa...\nKevätlukemiseksi suosittelen oikeastaan mitä tahansa Tuomas Kyröä, ehkäpä ennenkaikkea Kerjäläinen ja jänis kirjaa, koska se on jäänyt liian vähälle kuuluisuudelle mielestäni.\nLukutoukka / Krista 26. maaliskuuta 2013 klo 13.19\nJa vasta nyt huomasin että se on tuosa yläreunassa kuvassa, joten todennäköisesti olet lukenut sen. :) No, kannattaa se aina uudelleenkin lukea.\nKaisa 30. maaliskuuta 2013 klo 18.46\nEihän sitä koskaan tiedä, jos vaikka tällä kertaa arpaonnetar suosii. ;-)\nJoo, Kerjäläisen ja jäniksen olen lukenut ja Mielensäpahoittajat, mutta Kyrön aiempaan tuotantoon en ole tutustunut. Esimerkiksi Liitto, Nahkatakki jne pitäisi lukea, sillä Kyrö kuuluu lempikirjailijoihini. :-)\nSanna / Luettua 26. maaliskuuta 2013 klo 13.28\nKahdella mukana (huomasin vasta nyt että en ole aiemmin ollut lukijasi;). Onnea satasesta!:)\nSuosittelen kaikille aina Julie Orringerin Näkymätöntä siltaa. Maailman ihanimpia kirjoja♥.\nKaisa 30. maaliskuuta 2013 klo 18.47\nHihi, nyt olikin oiva tilaisuus liittyä ;-)\nOih, Näkymätön silta onkin tbr-listallani, mutta en ole vielä sitä lukenut. Pitäisi, niin moni on kehunut.\nElma Ilona 26. maaliskuuta 2013 klo 14.39\nOnnea toiselle sataselle!\nOsallistun arvontaan kahdella, linkitän blogiini heti tänä iltana. Minun ykköskevätkirjani on Lindgrenin iki-ihana Ronja Ryövärintytär.\nKaisa 30. maaliskuuta 2013 klo 18.49\nTiedätkö mitä, Ronja Ryövärintytärtä en olekaan lukenut! :o Samoin Veljeni Leijonamieli on lukematta. Olen niin Peppi-fani, että kaikki muu on Lindgreniltä jäänyt unohduksiin. Pitäisi korjata tilanne nyt keväällä. ;-)\nLinnea / pigeonnaire 26. maaliskuuta 2013 klo 20.43\nPaljon paljon onnea! En osallistu tällä kertaa arvontaan (houkuttelevasta palkinnosta huolimatta!) mutta vinkkaan sinulle silti Jonathan Carrollia (ainahan minä).\nIhana ulkoasu muuten!\nps. blogissani on sinulle haaste\nKaisa 30. maaliskuuta 2013 klo 18.50\nKiitos Linnea! Tuot aina mieleen Carrollin, ja sinun ansiostasi olen monesti ajatellut, että jonain päivänä pitäisi lainata jokin miehen teos ja lukea. :-)\nVillasukka kirjahyllyssä 26. maaliskuuta 2013 klo 21.46\nKevätlukemiseksi voisi sopia mm. iki-ihanat Astrid Lindgrenin Ronja Ryövärintytär ja H.E. Batesin Oi ihana toukokuu, joka tosin soveltuu myös kesäkirjaksi...\nKaisa 30. maaliskuuta 2013 klo 18.52\nKiitoksia! Elma Ilonalle juuri kirjoitinkin, että Ronja R pitäisi lukea, koska olen jäänyt vain Peppeihin. :-D Batesin teos on uusi tuttavuus, joten listalle menee! Nimi kuulostaa houkuttelevalta.\nKatja / Lumiomena 26. maaliskuuta 2013 klo 23.35\nOsallistun arvontaan ja linkitänkin huomenissa. Kevätlukemiseksi suosittelen viime pääsiäiseni kirjaa: Peter Hoegin Norsunhoitajien lapsia.\nKaisa 30. maaliskuuta 2013 klo 18.53\nKiitos Katja! Hoegin teoksiin pitäisi tutustua, muun muassa Lumen taju oli must. Norsunhoitajien lapsia olenkin selaillut monesti kirjastossa, mutta en ole vielä lainannut. Laitetaanpa listalle. :-)\nAletheia 27. maaliskuuta 2013 klo 13.38\nMinulle ei äkkiseltään tule mieleen muuta suositeltavaa kuin L.M Montgomeryn Anna -kirjat, koska ajattelin niitä juuri ja nyt ne ovat liimautuneet ajatuksiini. :D\nOlen yhdellä arvalla mukana ja blogissani on sinulle haaste! :)\nKaisa 30. maaliskuuta 2013 klo 18.55\nHihi, Anna-kirjoja en olekaa lukenut aiemmin. Jotenkin useimmat tyttö-kirjat ovat jääneet minulta pimentoon. Kevät voisikin olla oivaa aikaa lukea niitä, sillä silloin kaipaa jotain kevyttä. :-)\nPihi nainen 27. maaliskuuta 2013 klo 14.34\nPaljon onnea satasesta! Omituisesti blogiasi ei näy blogilistassani, vaikka olen kyllä liittynyt aikoinaan lukijaksesi. Vinkkaahan jos minua ei näy lukijoiden joukossa niin yritän liittyä uudelleen. :)\nKevätkirjaksi ehdottaisin Paul Austerin hyväntuulista Sattumuksia Brooklynissa-kirjaa.\nLinkitin joten kahdella arvalla mukana. :)\nKaisa 30. maaliskuuta 2013 klo 18.56\nKyllä sinä näyt lukijoissani. :-)\nMainio vinkkaus, sillä Paul Austeriin minun onkin jo pitkään pitänyt tutustua. :-)\nMaija 28. maaliskuuta 2013 klo 9.02\nOnnea läjästä lukijoita! :)\nKevätkirjaksi suosittelen vaikkapa A.J. Jacobsin Raamatullista vuotta. Siinä ei kyllä ole mitään keväistä, mutta minusta kirja on oikein mukava. :)\nArvonnassa mukana kahdella.\nKaisa 30. maaliskuuta 2013 klo 18.58\nKiitos Maija! Ei se haittaa, vaikkei keväinen teos olisikaan. Kaikki ehdotukset menee tbr-listalle. :-)\nklaara 28. maaliskuuta 2013 klo 9.29\nOsallistun yhdellä arvalla. Olen ollut lukijasi pitkään mutta nyt vasta rekisteröidyin. Sinulta saa upeita vinkkejä listaan, jonka kanssa käyskentelen kirjastoon. Onneksi meillä on tuo sivistävä laitos ja vieläpä ilmainen.\nKaisa 30. maaliskuuta 2013 klo 18.59\nOi, ihanaa kuulla Klaara, että olet saanut hyviä vinkkejä! :-) Niinpä, mitä maailma olisikaan ilman kirjastoa <3\nsonja/lukuhetket 28. maaliskuuta 2013 klo 20.58\nKiva arvonta, osallistun yhdellä arvalla, kiitos.\nHyvälle jännärille on aina tilausta, joten jos et vielä ole lukenut Camilla Läckbergin Majakanvartijaa tai Åsa Larssonin Uhrilahjaa tai Tess Gerritsen Jääkylmää, niin hopi hopi!:)\nKaisa 30. maaliskuuta 2013 klo 19.00\nMukana olet! Läckenbergiä onkin kehuttu paljon. Ooh, jännäreitä minulla tulee jostain syystä luettua harvemmin, vaikken tiedä miksi. Ehdottomasti laitan vinkkisi listalle! :-)\nLeena Lumi 1. huhtikuuta 2013 klo 16.51\nOlen mukana kahdella eli linkitän.\nKaisa 2. huhtikuuta 2013 klo 21.50\nKiitos Leena! Mukavaa, että osallistut! :-)\nJonna 3. huhtikuuta 2013 klo 14.53\nMinäkin kipitän osallistumaan! :D Suosittelen Enni Mustosen Pohjatuulen tarinoita -trilogiaa, sopii hyvin kevääseen keveäksi lukemiseksi, kun mieli keventyy auringon paistaessa muutenkin. :) Linkitän blogiini eli kaksi arpaa siis. :)\nKaisa 3. huhtikuuta 2013 klo 16.04\nMukavaa, että kipitit osallistumaan! :-D Kiitos vinkistä, Mustoselta en olekaan aiemmin lukenut mitään. :-)\nValpuri 6. huhtikuuta 2013 klo 23.35\nJee jee, olen mukana, yhdellä arvalla. Ja onnea, 100 on hieno rajapyykki :) Hmm, mitähän vinkkaisin, en ole vielä itsekään lukenut Katja Kallion Säkenöiviä hetkiä, mutta ainakin siinä on keväisen kesäiset kannet :D Ja vaikuttaa muutenkin lukemisenarvoiselta. Jos siis saat käsiisi, mielelläni lukisin mietteistäsi siitä!\nBikke 7. huhtikuuta 2013 klo 10.54\nonnea!! mukana 2 arvalla. linkitin omaani ja olen lukijasi :)\nBikke 7. huhtikuuta 2013 klo 10.56\nmurhakirjat... en muista kenen kirjoittama oli Kadonnut..jännä.\nMervi 7. huhtikuuta 2013 klo 12.03\nOnnea satasen rajan ylityksestä! Uutena lukijana mukana kahdella arvalla. Jussi Adler-Olsenin Metsästäjät oli hyvä.\nMisu 7. huhtikuuta 2013 klo 13.50\nOnnea! Arvalla mukana. :)\neija 7. huhtikuuta 2013 klo 19.48\nTykkään todella paljon lukea runoja.\nBo Carpelanin runot on moniulotteisia.\nKatsoin, että olet lukenut hänen postuumisti julkaissun kirjan.Se mulla on vielä lukematta.\nlentoemo 7. huhtikuuta 2013 klo 19.49\nOnnea ja lisää lukijoita! Itsekin kirjauduin nyt kivan arvonnan motivoimana virallisestikin lukijaksi.\nKevätkirjavinkiksi käyköön vaikkapa Pienen Suklaapuodin ja Karamellikenkien tarinaa jatkava Joanne Harrisin uutuus Persikoiden aikaan.\nPaula / Luen ja kirjoitan 7. huhtikuuta 2013 klo 22.47\nOnnea! Kaksi arpaa, kiitos! :-)\nLue Maaria Päivisen Pintanaarmuja!\nMarja-Leena 7. huhtikuuta 2013 klo 23.18\nOnnittelut! Kahdella arvalla mukana! Miten olisi Katja Kallion Säkenöivät hetket?\nLiisax 8. huhtikuuta 2013 klo 0.36\nVasta tänne jostain tupsahdin ja jäin lukijaksi. Heti kävin kurkkaamasa kirjotuksesi Tuomas Kyröstä, niitä tarttis haalia josain vaiheesa luettavaks. Mari Jungstedtin kirjoja suosittelen sulle, ne on tosin niitä dekkareita, murhakirjoja. :D Kahdella arvalla mukana, linkitin siis blogiini.