ISTUNTO KESKIVIIKKONA 9. HUHTIKUUTA PDF\nISTUNTO KESKIVIIKKONA 9. HUHTIKUUTA 2003\nDownload "ISTUNTO KESKIVIIKKONA 9. HUHTIKUUTA 2003"\n1 3-001 ISTUNTO KESKIVIIKKONA 9. HUHTIKUUTA (Istunto avattiin klo 9.00.) Puhetta johti puhemies COX Alavanos (GUE/NGL). (EL) Arvoisa puhemies, käytän puheenvuoron kulttuuri-, nuoriso-, koulutus-, tiedonvälitys- ja urheiluvaliokunnan jäsenenä. Olemme hyvin huolestuneita. Eilen surmattiin kolme eurooppalaisten uutistoimistojen toimittajaa. Nyt kuolleiden kokonaismäärä on kymmenen. Palestinehotellin lehdistökeskukseen tehtiin aiheeton hyökkäys ja olen pohtinut, että pitäisikö Euroopan parlamentin puhemiehen tehdä Yhdysvaltojen ja Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisille osoitettu aloite pyytäen niitä kunnioittamaan toimittajien henkiä ja pitäisikö teidän ottaa kantaa asiaan, koska tiedän, että otatte nämä asiat vakavasti Puhemies. (EN) Olin eilen syvästi järkyttynyt kuullessani, että lisää toimittajia, jotka vaarantavat henkensä raportoidakseen tästä sodasta, oli kuollut. Annoin parlamentin puolesta uutisiin liittyvän lehdistötiedotteen ja esitin vilpittömät surunvalittelumme näiden toimittajien perheille, ystäville ja kollegoille. Lehdistötiedotteessa vedottiin myös Yhdysvaltoihin ja Yhdistyneeseen kuningaskuntaan, jotta ne ottaisivat huomioon sen, että toimittajat tekevät erityistä ja arvokasta työtä antaessaan tietoja yleisölle ja että heidän tarpeensa olisi otettava erityisesti huomioon, siinä määrin kuin se on mahdollista tässä sodassa. Toistan tuon vetoomuksen tänään tässä istunnossa. Arvostamme toimittajien työtä ja on hyvin valitettavaa, että uhreja on ollut niin paljon, ja tuon ammatin edustajien moraalisen vastuun määrästä on osoituksena se, että he tiedottavat meille demokraattisissa yhteiskunnissamme avoimella tavalla kaikesta, mitä tapahtuu Medina Ortega (PSE). (ES) Arvoisa puhemies, kaksi espanjalaista toimittajaa on kuollut 48 tunnin sisällä. Toinen heistä, José Couso, tuli murhatuksi, kun amerikkalainen tankki tähtäsi tykkinsä rakennukseen, jossa oleskeli vain toimittajia Sauquillo Pérez del Arco (PSE). (ES) Arvoisa puhemies, kiitän teitä vaivannäöstänne ja haluaisin pohtia sitä, mitä kollegani, etenkin Medina, sanoivat, koska on kyse kahdesta espanjalaisesta toimittajasta. Haluaisin sanoa, että tämän asian vakavuus ei johdu vain siitä, että se koskee toimittajia ja että hyökkäys heitä kohtaan merkitsee hyökkäystä sananvapautta kohtaan koko maailmassa, vaan myös siitä, että se mitä näimme, oli hyökkäys ei-sotilaalliseen rakennukseen, siviilirakennukseen, Palestine-hotelliin, jossa toimittajat asuivat. Tämä on näytetty kaikissa tiedotusvälineissä ja se merkitsee sitä, että Geneven sopimusta on ehkä rikottu. Siksi pyydän teitä jatkamaan tämän asian käsittelemistä, koska se on mielestäni vakava asia. Emme puhu sotilaallisiin kohteisiin kohdistetuista vaan hyvin selvästi siviilirakennuksiin kohdistetuista toimista. Emme saa unohtaa sitä, että hyvin monet irakilaiset kärsivät myös, tässä tapauksessa me kuitenkin näimme tykin, joka oli tähdätty suoraan Palestine-hotelliin Nogueira Román (Verts/ALE). (ES) Arvoisa puhemies, haluan yhtyä kollegojeni esittämiin valitteluihin. Monia toimittajia on kuollut. Eräs heistä, eilen menehtynyt José Couso, tulee kotimaakunnastani Galiciasta. Lisäksi haluaisin huomauttaa, että puolitoista kuukautta sitten Irakissa vierailleen parlamentin valtuuskunnan jäsenet asuivat tuossa samassa Palestine-hotellissa ja siksi olemme hyvin tietoisia tämän hyökkäyksen vakavuudesta. Arvoisa puhemies, haluan myös huomauttaa, että tässä sodassa kuolee ennen kaikkea lapsia, minkä jo tiesimme. Eilisessä hyökkäyksessä, jonka kohteena oletettavasti oli Saddam Hussein, kuoli seitsemän ravintolassa ollutta lasta. Mielestäni parlamentti voi pitää silloin tällöin minuutin hiljaisuuden näiden lasten, tämän sodan viattomien uhrien muistoksi Korakas (GUE/NGL). (EL) Arvoisa puhemies, minäkin haluan pyytää teitä laatimaan julkilausuman, jossa ei pelkästään ilmaista surunvalitteluja ja pahoitteluja vaan tuomitaan niiden toimittajien teurastaminen, jotka ovat suuren henkilökohtaisen riskin ottaen käyttäneet kaiken tämän ajan raportoiden Irakin kansaa ja koko ihmiskuntaa vastaan tehdystä rikoksesta, jonka julmuus on ennenkuulumatonta. Hyökkäyksestä Palestine-hotelliin, jossa Bagdadiin akkreditoidut toimittajat asuivat, mistä oli ilmoitettu kaikille osapuolille ja jota suojeltiin toimittajien oleskelupaikkana, sekä Al Jazeera ja Abu Dhabi - televisiokanaviin, jotka oikaisevat amerikkalaisten antamia vääriä tietoja, voidaan päätellä, että toimittajat olivat amerikkalaisten tahallinen ja ennakkoon valittu kohde. Amerikkalaisten tavoitteena on estää tietojen saaminen rikoksesta, johon he syyllistyvät siellä edelleen. Arvoisa puhemies, en pyydä julkilausumaa vain teiltä vaan pyydän, että me kaikki vaatisimme rikollisia maahanhyökkääjiä poistumaan Irakista. Nyt riittää.\n2 6 09/04/2003 Tämä ihmisyyttä vastaan tehty rikos on mennyt liian pitkälle Puhemiehen tiedonanto Puhemies. (EN) Mitkään näistä puheenvuoroista eivät tietenkään olleet työjärjestyspuheenvuoroja, mutta ne kuvastavat kollegojeni syvää huolestuneisuutta ja siksi olin valmistautunut kuulemaan ne. Kuten tiedätte, aloitamme tänään yhteisen keskustelun kahdesta mietinnöstä ja ulkoasioiden, ihmisoikeuksien sekä yhteisen turvallisuuden ja puolustuspolitiikan valiokunnan laatimasta kymmenestä suosituksesta, jotka liittyvät kaikkein kunnianhimoisimpaan laajentumiseen Euroopan unionin historiassa. On kyse yhdestä kaikkein tärkeimmästä valittujen edustajien suorittamasta äänestyksestä parlamentin ja Euroopan unionin olemassaolon aikana. Minun on ikävä kyllä kerrottava teille, että parlamentin ammattiyhdistysten välinen komitea ilmoitti minulle päättäneensä järjestää tänään kello lakon yhtäaikaa tämän keskustelun kanssa. Muutin aikatauluani maanantai-iltana täällä Strasbourgissa, jotta voisin tavata ammattiyhdistysten välisen komitean edustajia. Kerroin heille, että olin halukas ottamaan korkeimmalla tasolla yhteyden muihin toimielimiin ilmaistakseni ne huolet, joista he olivat kertoneet minulle. Haluan huomauttaa, että kiista ei tällä kertaa koske parlamenttia komitean työnantajana. Parlamentti on tosiaan toimielimenä ehkä komitean läheisin liittolainen, koska se kunnioittaa niitä asioita, joista komitean edustajat kertoivat minulle. En kuitenkaan ollut valmistautunut puuttumaan asiaan pakon alaisena ja pyysin keskustelukumppaneitani ammattiyhdistysten välisestä komiteasta peruuttamaan aiotun toimen. Eilen iltapäivällä minulle ilmoitettiin, että he aikoivat edetä asiassa. On erittäin pahoiteltavaa, että parlamentaarisen demokratian toiminta asetetaan kyseenalaiseksi tällaisena aikana. En ole varma siitä, mitä tänään kello tarkalleen tapahtuu. Haluan vedota teihin hyvät kollegat, että olisitte ymmärtäväisiä ja tarjoaisitte apuanne tuolloin. Jos on niin, että joitakin normaaleista palveluista, jotka liittyvät istuntoomme, ei ole saatavilla, haluan silti mieluummin varmistaa parlamentaarisen työmme jatkamisen, mikäli mahdollista. Takaan teille, että tämänpäiväinen keskustelu käännetään kiireellisesti kaikille kielille, joten vaikka normaalit tulkkausmenettelyt keskeytyisivät vaikka se ei olisikaan paras mahdollinen vaihtoehto eikä täysin työjärjestyksen mukaista teen kaikkeni tiedottaakseni ihmisille kaikilla kielillä mahdollisimman varhaisessa vaiheessa. Parlamentin jäsenten on tehtävä tämä valinta. Jäsenillä on oikeus turvautua työjärjestykseen ja vaatia puhemiestä keskeyttämään istunto, mikäli kaikkia palveluita ei ole saatavilla. En tiedä vielä, miten asia on, mutta kun otetaan huomioon se, mitä teemme tänään, poliittinen velvollisuutemme on jatkaa työtämme tyynenä, mikäli se on mahdollista. Pyydän teitä tekemään niin äänestämällä iltapäivällä suunnitelmien mukaisesti ja pitämällä tapaamisemme Euroopan historian kanssa voimassa. (Suosionosoituksia) Poettering (PPE-DE). (DE) Arvoisa puhemies, kiitos teille, että käsittelette asioita tällä tavalla. Haluan sanoa tämän tosissani parlamentin koko henkilöstölle ja kaikille virkailijoille: jos on kyse laillisista oikeuksistanne, olemme teidän puolellanne, mutta älkää pitäkö tätä historiallista päivää, jolloin kymmenen valtion liittyminen Euroopan unioniin on vaakalaudalla, tilaisuutena ottaa esille asioita, jotka ovat tai eivät ole oikeutettuja. Meidän on tehtävä tänään kunnon työtä, meidän on äänestettävä ja pyydän teitä kantamaan suuren vastuunne, jotta me voimme tehdä velvollisuutemme. (Suosionosoituksia) Watson (ELDR). (EN) Arvoisa puhemies, sekä ammattiyhdistysten käymissä että muunlaisissa neuvotteluissa on tapana käyttää voimaa hetkenä, jona siitä katsotaan olevan eniten harmia niille, joiden kanssa kiistellään. Parlamentissa on kuitenkin harvoin niin merkittäviä päiviä tai äänestyksiä kuin tänään. Toimi, jolla ammattiyhdistykset uhkaavat, ei kuvaa tasapuolisesti sitä molemminpuolista kunnioitusta, joka parlamentissa vallitsee eri kumppaneiden välillä tai niitä hyviä suhteita, joista olemme yleensä saaneet nauttia. Olette oikeassa jatkaessanne parlamentin työskentelyä ja vetoan parlamentin henkilöstöön, että se avustaisi meitä parhaansa mukaan suorittaessamme tämänpäiväistä historiallista tehtäväämme. (Suosionosoituksia) Barón Crespo (PSE). (ES) Arvoisa puhemies, tuen teitä sosialistiryhmän puolesta huomauttaen samalla, että olemme taistelleet rohkeasti parlamentin ryhmien kanssa saadaksemme lakko-oikeuden sisällytettyä perusoikeuskirjaan ja tämän kirjan sisällytettyä Euroopan unionin perustuslailliseen sopimukseen. Tältä kannalta katsottuna kunnioitamme lakko-oikeuden käyttöä. Vetoamme kuitenkin myös parlamentin hallintotyöntekijöiden vastuuseen, jotta he puolestaan kunnioittaisivat tämänpäiväistä tapahtumaa. Arvoisa puhemies, olemme siksi sitä mieltä, että meidän on edettävä esityslistan mukaisesti tällä historiallisella hetkellä. (Suosionosoituksia) 3-014\n3 09/04/ Puhemies. (EN) Arvostan suuresti näitä mielipiteitä. Kaiken henkilöstöä kohtaan tuntemamme kunnioituksen lisäksi meidän on myös mahdollisuuksien mukaan kunnioitettava omaa valtaoikeuttamme parlamentin jäseninä Tervetulotoivotukset Puhemies. (EN) Haluan toivottaa kaikkien ehdokasvaltioiden suurlähettiläät ja diplomaattiset edustajat tervetulleeksi diplomaattilehterille. He ovat tulleet seuraamaan keskusteluamme. (Suosionosoituksia) Laajentuminen Puhemies. Esityslistalla on seuraavana yhteiskeskustelu: - Brokin laatima ulkoasioiden, ihmisoikeuksien sekä yhteisen turvallisuuden ja puolustuspolitiikan valiokunnan mietintö (A5-0081/2003) Kööpenhaminassa käytyjen laajentumisneuvottelujen päätelmistä (2003/2014(INI)); - Bögen ja Colom i Navalin laatima budjettivaliokunnan mietintö (A5-0117/2003) ehdotuksista Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi: 1. rahoitusnäkymien mukauttamisesta laajentumiseen Komission esitys, joka perustuu talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta 6 päivänä toukokuuta 1999 tehdyn toimielinten sopimuksen 25 kohtaan (KOM(2003) 70 C5-0053/ /2025(ACI)), 2. rahoitusnäkymien tarkistamisesta (KOM(2003) 185 C5-0161/ /2025(ACI); - Schröderin laatima ulkoasioiden, ihmisoikeuksien sekä yhteisen turvallisuuden ja puolustuspolitiikan valiokunnan suositus (A5-0089/2003) Tšekin tasavallan hakemuksesta liittyä Euroopan unioniin (AA-AFNS 1-6 C5-0115/ /0901(AVC); - Gahlerin laatima ulkoasioiden, ihmisoikeuksien sekä yhteisen turvallisuuden ja puolustuspolitiikan valiokunnan suositus (A5-0090/2003) Viron tasavallan hakemuksesta liittyä Euroopan unioniin (AA-AFNS 1-6 C5-0116/ /0901A(AVC)); - Poosin laatima ulkoasioiden, ihmisoikeuksien sekä yhteisen turvallisuuden ja puolustuspolitiikan valiokunnan suositus (A5-0091/2003) Kyproksen tasavallan hakemuksesta liittyä Euroopan unioniin (AA- AFNS 1-6 C5-0117/ /0901B(AVC)); - Schroedterin laatima ulkoasioiden, ihmisoikeuksien sekä yhteisen turvallisuuden ja puolustuspolitiikan valiokunnan suositus (A5-0092/2003) Latvian tasavallan hakemuksesta liittyä Euroopan unioniin (AA-AFNS 1-6 C5-0118/ /0901C(AVC)); - Souladakisin laatima ulkoasioiden, ihmisoikeuksien sekä yhteisen turvallisuuden ja puolustuspolitiikan valiokunnan suositus (A5-0093/2003) Liettuan tasavallan hakemuksesta liittyä Euroopan unioniin (AA-AFNS 1-6 C5-0119/ /0901D(AVC)); - Queirón laatima ulkoasioiden, ihmisoikeuksien sekä yhteisen turvallisuuden ja puolustuspolitiikan valiokunnan suositus (A5-0094/2003) Unkarin tasavallan hakemuksesta liittyä Euroopan unioniin (AA- AFNS 1-6 C5-0120/ /0901E(AVC)); - Stenzelin laatima ulkoasioiden, ihmisoikeuksien sekä yhteisen turvallisuuden ja puolustuspolitiikan valiokunnan suositus (A5-0095/2003) Maltan tasavallan hakemuksesta liittyä Euroopan unioniin (AA-AFNS 1-6 C5-0121/2003 (2003/0901F(AVC)); - Gawronskin laatima ulkoasioiden, ihmisoikeuksien sekä yhteisen turvallisuuden ja puolustuspolitiikan valiokunnan suositus (A5-0096/2003) Puolan tasavallan hakemuksesta liittyä Euroopan unioniin (AA-AFNS 1-6 C5-0122/ /0901G(AVC)); - Volcicin laatima ulkoasioiden, ihmisoikeuksien sekä yhteisen turvallisuuden ja puolustuspolitiikan valiokunnan suositus (A5-0097/2003) Slovenian tasavallan hakemuksesta liittyä Euroopan unioniin (AA- AFNS 1-6 C5-0123/ /0901H(AVC)) ja - Wiersman laatima ulkoasioiden, ihmisoikeuksien sekä yhteisen turvallisuuden ja puolustuspolitiikan valiokunnan suositus (A5-0098/2003) Slovakian tasavallan hakemuksesta liittyä Euroopan unioniin (AA-AFNS 1-6 C5-0124/ /0901I(AVC)) Brok (PPE-DE), esittelijä. (DE) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, sallinette minun aloittaa puheenvuoroni kiittämällä ulkoasioiden, ihmisoikeuksien sekä yhteisen turvallisuuden ja puolustuspolitiikan valiokunnan jäseniä sekä kaikkien niiden ryhmien jäseniä, jotka ovat viime vuosina yksittäisiä maita käsitelleiden esittelijöiden tavoin nähneet niin paljon vaivaa syventyäkseen aiheeseen perinpohjin, että olemme aina pystyneet laajan enemmistön turvin suoriutumaan kunnialla tehtävästämme. Haluan myös ilmaista kiitokset hyvästä yhteistyöstä menestyksekkäästi tehtäväänsä hoitaneelle komission neuvottelijalle, ja erityisesti kiitän komission jäsentä Verheugenia henkilökohtaisesti tästä yhteistyöstä. Tänään itsellemme asettamamme tehtävän myötä ratkaistavanamme on se, toteutuuko maanosamme uudelleenyhdistyminen. Valtioiden välisten vuosisatoja\n4 8 09/04/2003 kestäneiden kiistojen jälkeen tehtävänämme ei suinkaan ole hävittää kansallisvaltioita, vaan saattaa ne lähemmäs toisiaan, niin etteivät ne enää koskaan pysty käymään sotaa toisiaan vastaan. Meillä on nyt mahdollisuus laajentaa vakauden, rauhan ja vaurauden, joista me Länsi-Euroopassa olemme saaneet nauttia viime vuosikymmeninä, aluetta Keski- ja Itä-Eurooppaan, ja sen me voimme tehdä ilman pakkoa, näiden kansojen vapaasta tahdosta. Samalla meillä on mahdollisuus lähentää Euroopan maita toisiinsa niin, että maanosassamme vallitsevan rauhan ansiosta ne vahvistuvat itse ja pystyvät myös hoitamaan rauhanturvatehtäviä ja puolustamaan omia etujaan muualla maailmassa. Siksi haluammekin erityisesti muistuttaa kaikkia nykyisiä ja tulevia jäsenvaltioita Nizzan sopimuksen 11 artiklasta, joka velvoittaa jäsenvaltioita tekemään yhteistyötä myös ulkopolitiikan alalla yhteisvastuullisuuden hengessä. Juuri nyt tämä artikla on mielestäni erityisen tärkeä. (Suosionosoituksia) Haluan tässä yhteydessä myös esittää erään huomion nimenomaan saksalaisesta näkökulmasta. Toteutumassa oleva Euroopan unionin laajentuminen merkitsee sitä, että maallani ei jatkossa enää ole muita ulkorajoja kuin Sveitsin vastainen raja, eikä siis rajoja, joista saatettaisiin joutua sotimaan tai jotka aiheuttaisivat konflikteja. Historiamme valossa minun tuskin tarvitsee erikseen selittää tämän merkitystä kansallemme. Mielestäni olemme nyt täyttämässä Konrad Adenauerin toivetta; hänhän totesi aikoinaan, että Saksa on johdettava ulos maantieteellisestä tilanteestaan poliittisin keinoin. Minusta se on myös parasta mitä voimme tehdä rauhanomaisen kehityksen edistämiseksi. Samalla haluan myös kiittää ehdokasvaltioita kädenojennuksesta meidän suuntaamme. Näihin ojennettuihin käsiin me nyt tartumme saattaaksemme kansat lähemmäs toisiaan, vaikka maiden hallitukset eivät olekaan kaikilla aloilla täysin käsittäneet mitä se merkitsee. Haluan myös kiittää Tšekin tasavallan presidenttiä Vaclav Klausia hänen tämän vuoden maaliskuussa antamastaan lausunnosta. Paljon on kuitenkin vielä tehtävä. Ehdokasvaltioilta edellytetään huomattavaa edistystä hallinnon kehittämisessä, pätevän tuomioistuinjärjestelmän luomisessa, korruption torjunnassa ja vähemmistöjen oikeuksien turvaamisessa. Euroopan parlamentin on oltava tiukasti mukana nyt käynnistettävässä seurantaprosessissa voidaksemme varmistaa, että yhteisön säännöstöä noudatetaan kaikissa tapauksissa kuitenkin niin, että sallitaan pienet alkuhankaluudet ja siirtymäkauden järjestelyt. Tähän kuuluu myös, että Euroopan unionin kansalaisille taataan kaikkialla yhtäläiset oikeudet. Kun syrjinnän mahdollisuuksia ei enää ole ja kansalaisia suojataan syrjinnältä lailla, kyseessä on samalla myös tärkeä turvallisuustekijä. Näistä syistä on järkevää saattaa Euroopan kansat tällä tavoin yhteen. Mielestäni on erittäin tärkeää tuoda tässä yhteydessä esiin myös se, että Euroopan unionia voidaan tietenkin laajentaa myös muihin maihin, joista Bulgaria ja Romania ovat jo jonossa. Nyt toteutettava laajentuminen kuitenkin edellyttää meiltä, että määrittelemme uudelleen, kuinka suureksi Euroopan unioni voi kasvaa haukkaamatta liian suurta palaa. Olemme luoneet unionin, joka on täysin uudenlainen kaikkiin muihin liittoutumiin verrattuna; se on unioni, jossa valtioiden sisäisten konfliktien ratkaisusta on tehty keino ratkaista kansojen välisiä konflikteja. Yhteisen oikeusjärjestyksensä ja yhteisten toimielintensä ansiosta se ei ole minkään entisten kaltainen tavallinen liittouma. Jos aiomme todeta, että Euroopan unioni voi edetä näin pitkälle, mutta ei enää yhtään pidemmälle, joudumme toteamaan sen juuri kun olemme nähneet, mihin tämä valtion kaltainen yhteisömme oikein pystyy. Sen lisäksi meidän on jatkettava komission hiljattain käynnistämiä pohdintoja siitä, kuinka me jatkossa järjestämme suhteemme naapureihimme, niin että estämme uusien muurien syntymisen Eurooppaan ja annamme niille, jotka eivät voi tai halua liittyä Euroopan unioniin, etuoikeutetun aseman naapureina, joiden kanssa voimme elää rauhallista rinnakkaiseloa. Ulkoasioiden, ihmisoikeuksien sekä yhteisen turvallisuuden ja puolustuspolitiikan valiokunnan puolesta haluan vedota teihin, että päättäisitte tänään hyväksyä kymmenen uuden valtion liittymisen unioniin Böge (PPE-DE), esittelijä. (DE) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, onnistuimme aivan viime hetkellä saamaan aikaan kompromissin vuosille laadittujen rahoitusnäkymien mukauttamisesta ja mahdollistamaan näin sen, että pystymme tänään täyttämään historiallisen velvollisuutemme ja kuitenkin samaan aikaan puolustamaan parlamentin budjettivaltaa ja yhteispäätösoikeutta. Laajentumisen taloudellisia järjestelyjä käsittelevän budjettivaliokunnan mietinnön esittelijänä haluan jälleen kerran tehdä selväksi, että näissä vaikeissa neuvotteluissa ei missään vaiheessa pyritty kyseenalaistamaan Kööpenhaminassa ehdokasvaltioiden kanssa tehtyjä sopimuksia, vaan halusimme pitää niitä vähimmäistasona, joka myös meidän olisi pystyttävä takaamaan. Totean siis vielä kerran selvästi, että me, siis Euroopan parlamentti, olemme aikaisemmilla päätöslauselmillamme esimerkiksi viime vuoden kesäkuussa ja syyskuussa uudelleen ja uudelleen tukeneet voimakkaasti tiettyjä komission ehdotuksia esimerkiksi ehdokasvaltioiden asteittaisesta mukaantulosta yhteiseen maatalouspolitiikkaan tai niitä varten erityisesti laadittavista koheesiosäännöistä. Se, että olemme näin viime hetkellä onnistuneet välttämään toimielinten välisen kriisin, johon neuvosto on pyrkinyt meitä viemään joko tahallisesti tai vastoin parempaa tietoaan vaatimalla, että liitteelle XV olisi annettava EU:n primaarioikeudellinen asema. Neuvostolle ei varmaankaan olisi ollut mitään haittaa siitä, että neuvotteluja rahoitusnäkymien\n5 09/04/ mukauttamisesta olisi jatkettu aina toiseen käsittelyyn asti tai tarvittaessa jopa palattu perustamissopimuksen 272 artiklaan, mutta monet olisivat saattaneet pitää sitä vääränlaisena viestinä. Nyt edessämme oleva kompromissi saatiin aikaan viidennen toimielinten välisen neuvottelukierroksen jälkeen turvautumalla eräänlaiseen juridiseen temppuun sekä tekemällä erilaisia uudistuksia ja korjauksia prosessissa, jota tuskin pystymme selittämään kenellekään ulkopuoliselle. Voisin lisätä vielä, että tämä on osoitus siitä, kuinka tärkeää on uudistaa toimielinten välistä yhteistyötä. Komission jäsen Schreyer, haluan avoimesti todeta, että juuri te annoitte maanantai-illan neuvotteluihin tärkeän panoksen komission puolesta. Teidän sinnikkyytenne ansiosta olemme nyt tässä. (Suosionosoituksia) Haluan myös kiittää neuvoston puheenjohtajavaltiota Kreikkaa, joka neuvoston neuvotteluvaltuuksien sitomana teki kaiken inhimillisesti voitavan aina tämän vaikean prosessin loppuun asti ja mahdollisti näin sovun syntymisen. Brokin päätöslauselmaesityksestä käy kuitenkin selväksi se, että jos yhteistä julkilausumaa ei hyväksytä täysin sellaisenaan, myös toimielinten välinen sopimus raukeaa ja rikkoutuu. (Suosionosoituksia) Olemme löytäneet yksityiskohtaiset perusteet rahoitusnäkymien mukauttamiselle toimielinten välisen sopimuksen 25 kohdan perusteella komission ehdotuksesta ja yhdessä neuvoston ja parlamentin kanssa. Sisäpolitiikkaa käsittelevässä otsakkeessa 3 olemme jättäneet itsellemme tarvittavaa pelivaraa yhteispäätösmenettelyihin, jotka on saatava päätökseen tämän vuoden kuluessa. Kysymys on ohjelmista, jotka tuovat lisäarvoa Euroopalle ja jotka ovat tärkeitä kansalaisille (esimerkiksi tutkimus, Erasmus ja Nuorten Eurooppa -ohjelma). Näin voimme saattaa yhteispäätösmenettelyn asianmukaisesti päätökseen vuoden 1999 hintatasossa ilmaistun 480 miljoonan euron lisäsumman avulla. Katsoimme myös tärkeäksi tehdä selväksi, että mikäli Turkille tarkoitettua rahoitustukea muutetaan tosiasiassa siten, että määrärahoja siirretään otsakkeesta 4 otsakkeeseen 7, kyseinen otsake on jatkossa nimettävä liittymistä valmistelevaksi strategiaksi. On tehtävä selväksi, että kyseessä on kaksi eri maaryhmää toisaalta liittymistä valmistelevaa tukea saavat Bulgaria ja Romania ja toisaalta ehdokasvaltiona tukea saava Turkki. Meidän on myös tehtävä selväksi, että vuoden 2004 talousarviomenettelyssä, joka nyt varmasti sujuu hyvässä järjestyksessä, rahoitusnäkymien mukauttamisesta voidaan päättää syrjimättä mitenkään uusia jäsenvaltioita esimerkiksi budjetin alakohdissa tai asettamalla ylärajoja. Tässä hyvin hankalassa prosessissa ja sen edellyttämissä korjaustoimissa olemme onnistuneet säilyttämään parlamentin budjettivallan ja yhteispäätösoikeudet, ja kuitenkin tämän vaikean prosessin joka uhkasi päätyä umpikujaan päätteeksi EU:n toimielimet ovat jälleen pystyneet osoittamaan toimintakykynsä. Tämä antaa myönteisen viestin ehdokasvaltioille ja Euroopan kansalaisille. (Suosionosoituksia) Colom i Naval (PSE), esittelijä. (ES) Arvoisa puhemies, tänään on suuri päivä, ja siitä osoituksena EU:n lipun rinnalla liehuu 25 muuta lippua. Kuten tiedätte, olen yksi niistä, jotka mielellään näkisivät tämän parlamentin lipputangossa vain yhden lipun, mutta tänään niiden kaikkien käyttö on mielestäni perusteltua. Talousarvio ei tavallisesti ole suuria tunteita herättävä aihe. Minun on kuitenkin tunnustettava, että ehkä juuri niille meistä, jotka ovat eläneet yli puolet elämästään diktatuurissa, tänään aikaansaatu sopimus Euroopan demokraattisen uudelleenyhdistymisen rahoituksesta on herkkä ja tunteita herättävä asia. Täytyy sanoa, että kaikki sujui hyvin lukuun ottamatta yhtä ilmeisesti neuvoston vastuulla ollutta virhettä, joka pilasi prosessin lopun ja aiheutti tarpeettomia hankaluuksia. Tarkoitan liitteen XV mukaan ottamista, jolle ei ole syntynyt ennakkotapausta edellisten laajentumisten yhteydessä. Kyseinen liite vaikutti nimenomaan parlamentin perustoimivaltaan. Valittavana oli kaksi täysin yhtä käyttökelpoista vaihtoehtoa: joko pitää liitteen XV mukaan ottamista toimielintenvälisen sopimuksen epäsuorana rikkomisena ja toimia sen mukaisesti 172 artiklan nojalla ja tämä selittää joidenkin jäsenten ratkaisun loppuäänestyksessä tai sitten neuvotella neuvoston kanssa. Parlamentti valitsi jälkimmäisen vaihtoehdon. Valintaa seurasivat tiukat neuvottelut, joiden onnistumiseen vaikutti ratkaisevasti budjettivaliokunnan puheenjohtajan Wynnin neuvottelutaito ja joiden jälkeen olemme nyt päässeet täysin hyväksyttävään kompromissiin, jota suosittelen parlamentille. Olemme saavuttaneet meille asetetut tavoitteet, ja olen sitä mieltä, että joissakin kohdissa emme ole tyytyneet vain rahoitusnäkymien mukauttamiseen laajentumista varten. Koska olen toiminut tämän alan esittelijänä jo vuosia, haluaisin korostaa, että rahoitusnäkymiä on nyt mukautettu ensimmäistä kertaa yli vuosikymmeneen. Vastaisuudessa meillä on käytettävissä sisäpolitiikkaa varten otsake 3, joka on riittävä, vaikkakaan ei ehkä kaikkia tyydyttävä. Vanhoja ja uusia jäsenvaltioita kohdellaan täysin samanarvoisesti. Olemme laatineet asiasta julistuksen jäsenvaltioiden edustajien eli liittymissopimuksen allekirjoittajien kanssa. Julistus on luonteeltaan tulkitseva ja säilyttää parlamentin ja uusista\n6 10 09/04/2003 jäsenvaltioista tulevien uusien kollegojemme demokraattiset oikeudet. Olemme myös saaneet muutettua Turkin asemaa otsakkeessa 7. Tällä on kahdenlaista merkitystä: sillä annetaan toisaalta Turkille poliittinen viesti ja toisaalta meille tarvittavaa liikkumavaraa ulkopolitiikkaa koskevassa otsakkeessa 4. Näin ollen, vaikka olisikin totta puhuen mieluiten poistanut liitteen XV, voin kuitenkin kehottaa parlamenttia hyväksymään tämän sopimuksen, koska katson, että näin parlamentti ja koko unioni voivat edetä oikeaan suuntaan Puhemies. Haluaisin pöytäkirjaan kirjattavan, että arvostan suuresti sitä työtä, jota ulkoasioiden, ihmisoikeuksien sekä yhteisen turvallisuuden ja puolustuspolitiikan valiokunta ja kaikki kollegani ovat tehneet sen eteen, että olemme nyt päässeet tähän pisteeseen. Haluan myös kiinnittää huomionne siihen ylimääräiseen työtaakkaan, joka budjettivaliokunnan jäsenillä on viime viikkoina ollut näissä erityislaatuisissa neuvotteluissa, joissa onneksi viime hetkellä päästiin tyydyttävään, vaikkakaan ei aivan täydelliseen lopputulokseen Yiannitsis, neuvosto. (EL) Arvoisa puhemies, arvoisat komission ja parlamentin jäsenet, Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajana minulla on tänään ilo ja kunnia puhua Euroopan parlamentille tästä hyvin tärkeästä aiheesta eli unionin laajentumisesta ja tunnen itseni etuoikeutetuksi saadessani olla läsnä tässä keskustelussa. Tänään on historiallinen päivä Euroopan unionille ja Euroopan parlamentille. Viikon kuluttua, 16. huhtikuuta, Kreikalla on puheenjohtajavaltiona kunnia isännöidä liittymissopimuksen historiallista allekirjoitusseremoniaa historiallisella paikalla Akropolis-kukkulan juurella sijaitsevalla Agoralla. Vaikka nykyään sanalla "agora" tarkoitetaan toria, Ateenan Agora on jäänyt historiaan aivan muista syistä. Juuri siellä koko demokratian käsite sai alkunsa ja kehittyi 2500 vuotta sitten. Tämän seremonian, joka on päätetty pitää juuri tuolla paikalla, symboliikka piilee siinä, että demokratia ja monet muut siihen liittyvät arvot ovat yhteinen nimittäjä, joka yhdistää kaikkia Euroopan unionin valtioita. Olemme arvoyhteisö, ja saamme kiittää näiden arvojen vahvuutta unionin menestyksestä ja laajentumisen onnistumisesta. Euroopan unioniin liittymässä olevilla valtioilla on kanssamme yhteinen historia ja kulttuuriperintö. Niiden liittyminen unionin jäseniksi merkitsee maanosamme keinotekoisen kahtiajaon päättymistä. Tänään olemme toteuttamassa käytännössä tavoitettamme rakentaa Eurooppaa, joka perustuu demokratian, monimuotoisuuden, oikeusvaltion, ihmisoikeuksien kunnioittamisen ja vapaan markkinatalouden ihanteisiin. Euroopan unioni on aina sitoutunut tähän tavoitteeseen. Tämä oli myös syy siihen, että heti Berliinin muurin kaaduttua unioni oli valmis vastaamaan haasteeseen ja ryhtyi päättäväisesti ja aktiivisesti muuttamaan Euroopan poliittista ympäristöä. Se tarjosi puitteet ja mahdollisuuden Euroopan yhdentymiselle. Se tarjosi mahdollisuuden Eurooppaan, joka perustuu vapaaseen tahtoon ja kansalaisten väliseen solidaarisuuteen. Unionin ja ehdokasvaltioiden välisiä suhteita on vahvistettu vähitellen erilaisten menettelyjen avulla: assosiaatiosopimuksilla, suunnitelmallisella vuoropuhelulla eri kysymyksistä, liittymisehdoilla, liittymisneuvotteluilla sekä liittymistä valmistelevilla välineillä ja menettelyillä. Kaikkien näiden vaiheiden aikana Euroopan unionin tavoitteena on hyvin selkeästi ollut liittymisprosessin globaalin, kehitystä edistävän ja konkreettisen luonteen turvaaminen, niin että kaikki ehdokasvaltiot osallistuvat prosessiin samoista lähtökohdista ja liittyvät Euroopan unioniin tasaarvoisina. Liittymisneuvotteluiden alussa unioni teki ehdottoman selväksi, että liittyminen merkitsee unioniin ja sen toimielinrakenteeseen liittyvien todellisten ja potentiaalisten oikeuksien ja velvollisuuksien täydellistä hyväksymistä myös ulkosuhteiden alalla ja että liittymisen edellytyksenä on yhteisön säännöstön asianmukainen soveltaminen käytännössä; tähän kuuluu myös luotettavan ja toimivan julkishallinnon luominen. Neuvottelujen saattaminen päätökseen ei ollut helppo tehtävä. Tarvittiin kauaskantoisia ja usein tuskallisiakin talousuudistuksia kaikissa maissa, joiden oli määrä liittyä unionin jäseniksi. Kaikkien osapuolten sitkeyden ja päättäväisyyden ansiosta neuvottelut saatiin kuitenkin vietyä läpi tehokkaasti ja avoimesti, ja uskoakseni puhun kaikkien asianomaisten puolesta todetessani, että olemme ylpeitä tästä prosessista ja sen lopputuloksesta. Haluan tässä yhteydessä kiittää erityisesti neuvotteluista vastannutta ja täällä tänään läsnä olevaa komission jäsentä Verheugenia hänen valtavasta panoksestaan koko prosessiin. Kuten tiedätte, neuvottelut kymmenen ehdokasvaltion kanssa saatiin päätökseen Kööpenhaminassa 13. joulukuuta Liittymisen ehdot ovat yleisesti tiedossa ja sisältyvät Euroopan parlamentille jätettyyn liittymissopimusluonnokseen ja liittymisasiakirjaan. Meidän mielestämme neuvotteluissa päädyttiin parhaaseen mahdolliseen ratkaisuun ja oikeudenmukaiseen sopimukseen. Kuten totesimme vuonna 1993, unionin on pystyttävä ottamaan mukaan uusia jäseniä ilman, että Euroopan yhdentymisvauhti hidastuu. Näiden neuvottelujen tuloksissa toimielinten välinen tasapaino on onnistuttu säilyttämään. Niissä on onnistuttu varmistamaan toisaalta se, että uudet jäsenvaltiot hyötyvät täysimääräisesti Euroopan unionin eri alojen politiikasta, ja toisaalta se, että unioni säilyy toiminta- ja kilpailukykyisenä maailmanlaajuistuvassa ympäristössä. Paitsi tätä jättiläismäistä ja ennenkuulumatonta tehtävää, jonka neuvosto ja komissio suorittivat prosessin aikana, haluan korostaa ehdokasvaltioiden jatkuvia ja merkittäviä ponnisteluja. Haluan myös vilpittömästi kiittää Euroopan parlamenttia poliittisesta tuesta, jota se on antanut koko prosessin ajan. Arvostamme erityisesti avointa ja rakentavaa poliittista vuoropuhelua, jota olette käyneet kunkin\n7 09/04/ ehdokasvaltion demokraattisesti valittujen edustajien kanssa. Parlamentaaristen sekavaliokuntien tekemä työ on ollut korvaamattoman tärkeää, samoin kuin monien parlamentin valiokuntien. Ne ovat olleet suureksi avuksi sen selvittämisessä, mitä Euroopan unioniin liittyminen todellisuudessa merkitsee ehdokasvaltioille. Tänään kaikkien ehdokasvaltioiden kansalaisten katseet ovat kääntyneet meihin. Jotkut maat ovat jo ilmaisseet oman tahtonsa. Maltan ja Slovenian kansanäänestysten myönteiset lopputulokset ovat selkeä ja ratkaiseva merkki näiden kansojen luottamuksesta tulevaisuuden Eurooppaa kohtaan. Laajentuminen antaa meille täyden syyn olla optimistisia Euroopan suhteen nykyisessäkin tilanteessa, jossa kehitystä varjostaa kansainvälisen talouden tila ja Irakin sota. Niistä huolimatta optimismiin on monia syitä. Koko Euroopan unionin taloudellinen ja rahoituksellinen perusta on terveempi verrattuna suureen osaan muuta maailmaa. Se on onnistunut suhteellisen vakaan talousalueen luomisessa. Se on luonut vakaan yhteisvaluutan ja yhteisen kehyksen, jonka rajoissa harjoittaa politiikkaa, joka takaa EMUn luotettavuuden kansainvälisenä valuuttaunionina. Euroopan unioni on luonut yhteisön standardin, joka vaihtelevuudestaan huolimatta toimii kilpenä epävarmuutta ja kuluttajien luottamuksen laskua vastaan. Euroopan unionilla on oma ainutlaatuinen kehitysmallinsa, jossa taloudelliset tavoitteet yhdistyvät laajempiin sosiaalisiin tavoitteisiin, kuten työllisyyteen, sosiaaliseen integraatioon ja moniin muihin tavoitteisiin. Euroopan unioni toteuttaa hienovaraisia toimenpiteitä politiikkansa uudistamiseksi useilla keskeisillä aloilla, kuten rakennepolitiikassa tai maatalouspolitiikassa, turvatakseen kasvumahdollisuutensa, sosiaalisen koheesion ja kykynsä vastata kansainvälisiin haasteisiin. Sisäisiin ongelmiin Euroopan unioni vastaa uudistamalla toimielinjärjestelmäänsä erityisesti Euroopan yhdentymisprosessin viemiseksi eteenpäin. Myös useilla eri aloilla, kuten kaupan, investointivirtojen, teknologian siirron ja työntekijöiden liikkuvuuden aloilla laajentuminen muuttaa unionin toimintaedellytyksiä ja luo näin uusia mahdollisuuksia toteuttaa eurooppalaista lähestymistapaa ja eurooppalaista mallia globaalissa ympäristössä. Päätän puheenvuoroni kahteen kommenttiin. Ensinnäkin totean, että elämme jännittäviä aikoja. Jäsenvaltioina meidän on osoitettava, että lähentyminen on mahdollista itseasetettujen rajojen, molemminpuolisten myönnytysten ja unionin yhdentymiskehitystä tukevan poliittisen tahdon avulla sekä vahvistamalla demokratian, ihmisoikeuksien ja yhteisvastuullisuuden arvoja. Yhteisvastuullisuus merkitsee tietenkin enemmän kuin neuvottelemista rakennerahastoista myönnettävästä rahoituksesta tai yhteisen maatalouspolitiikan turvaamista tai muita yksittäisiä kysymyksiä. Se kattaa kaikki unionin eri politiikat. Toiseksi haluan todeta, että laajentuneen unionin on onnistuttava useilla rintamilla lähitulevaisuudessa. Meidän on korjattava ulkopolitiikan alalla ja erityisesti Irakin kriisin yhteydessä esiin nousseiden erimielisyyksien aiheuttamat vahingot. Meidän on vakuutettava sekä Euroopan unionin että Euroopan unionin ulkopuolisten maiden kansalaiset siitä, että me puolustamme rauhan, vakauden ja luottamuksen syntymistä ja tuemme kasvua. Meidän on myös pyrittävä järjestelmällisesti ja vilpittömästi korjaamaan suhteemme tärkeimpiin kumppaneihimme. Arvoisat parlamentin jäsenet, Eurooppa kuuluu Euroopan kansalaisille ilman poikkeuksia tai syrjintää. Kaikilla on osansa Euroopan tulevaisuudessa. Unionin laajentuminen tuo tämän vision paljon lähemmäksi. Euroopan unioni on valmis ottamaan vastaan uudet jäsenvaltiot turvallisesti siinä uskossa, että niiden myötä unioni saa uuden muodon ja uutta muutosvoimaa, jollaisesta on nähty merkkejä näissä maissa siirtymäkauden aikana toteutetuissa taloudellisissa, poliittisissa ja sosiaalisissa uudistuksissa. Meidän kaikkien velvollisuutena on tehdä laajentumisesta Euroopan yhdentymisen vauhdittaja, muutosvoima, joka takaa sen, että Eurooppa pystyy vastaamaan maailmanlaajuisten suhteiden uuden aikakauden haasteisiin Verheugen, komissio. (DE) Arvoisa puhemies, arvoisa neuvoston puheenjohtaja, hyvät parlamentin jäsenet, päätätte tänään yhdestä mantereemme tulevaisuuden kannalta tärkeimmästä kysymyksestä. Vain teillä Euroopan parlamentissa on oikeus sanoa kyllä tai ei kymmenen uuden jäsenvaltion liittymiselle. Millään muulla Euroopan valtion parlamentilla ei ole mahdollisuutta sanoa kyllä tai ei yksittäisille valtioille; kaikkien muiden parlamenttien on ratifioitava koko perustamissopimus. Tämä tarkoittaa, että tämä on varmasti yksi tärkeimmistä päätöksistä, joita Euroopan parlamentti on tehnyt koko historiansa aikana. Olemme siis tällä hetkellä tulleet hyvin pitkän tien päähän. Tälle tielle on ollut tyypillistä päättäväisyys poistaa lopullisesti Euroopan jakautuneisuus. Olen ikuisesti kiitollinen siitä, ettei Euroopan parlamentti ole koskaan epäröinyt antaa tukeaan tälle tavoitteelle. Mielestäni kannattaa panna merkille, että Euroopan parlamentti oli Euroopassa yksi harvoista, jotka pitivät kysymystä jakautuneen Euroopan avoimesta haavasta esillä jopa kylmän sodan aikana. Se pyrki edistämään sellaista tulevaa Eurooppaa, jossa kansat voivat päättää kohtalostaan vapaasti ja demokraattisesti. Tämänpäiväisten keskustelujemme pääaihe on ihmisten ja kansojen kohtalo. Keskustelemme tänään niistä yli 70 miljoonasta eurooppalaisesta, jotka ovat odottaneet tätä päivää kiihkeästi mutta jotka ovat rohkeudellaan ja määrätietoisuudellaan myös raivanneet tietä vapaalle ja yhtenäiselle Euroopalle. Nämä ihmiset kuuluvat luonnollisesti joukkoomme, ja he ovat ansainneet paikkansa keskuudessamme. Nämä miljoonat ihmiset ovat monien vuosien ajan joutuneet kantamaan vaikeiden ja radikaalien uudistusten ja muutosten seuraukset rakentaakseen nykyaikaisia yhteiskuntia. Jos katsotaan nopeasti monien nykyisten jäsenvaltioiden uudistuspolitiikkaa tai uudistuskeskusteluja, toivoisin, että nämä jäsenvaltiot toteuttaisivat uudistukset vähintäänkin yhtä vahvasti, rohkeasti ja päättäväisesti kuin tulevat jäsenvaltiot ovat tehneet.\n8 12 09/04/2003 (Suosionosoituksia) Mistä ihmisistä oikein puhumme? Mitä he lisäävät Euroopan unioniin? Puolalaisilla on tuhansia vuosia vanha historia eurooppalaisena kansakuntana, jonka oli pakko elää kommunismin ylivallan ja poikkeustilan alaisena monien vuosien ajan. He eivät hetkeksikään alistuneet kohtaloonsa vaan puolustivat itseään, ja heistä tuli Keski- ja Itä-Euroopan joukkoliikkeiden kiistattomat alkuunpanijat. Liikehdintä johti myöhemmin kommunistivallan täydelliseen romahtamiseen Euroopassa. Puhumme unkarilaisista, jotka asettuivat vastarintaan jo vuonna Totesin viime viikolla Unkarissa pitämässäni puheessa, että kaikkien sukupolveni eurooppalaisten politiikkojen korvissa kaikuvat epäilemättä vieläkin vuoden 1956 Unkarin kansannousun johtajien avunhuudot, joita emme voi unohtaa. Nämä avunhuudot muodostavat vielä 50 vuotta myöhemminkin Euroopan demokratioiden johtotähden. Kesti 50 vuotta, ennen kuin pystyimme antamaan heille oikean vastauksen. Puhumme slovakeista ja tšekeistä, jotka joutuivat kärsimään syvästi yrityksestään muuttaa historian kulkua Euroopassa vuonna He antoivat myös Charta 77 -asiakirjan ansiosta merkittävän intellektuaalisen panoksen Euroopan vapauttamiseksi totalitarismista ja diktatuurista. Puhumme toisen maailmansodan uhreista eli liettualaisista, latvialaisista ja virolaisista, joilta kukaan ei kysynyt, halusivatko he kuulua Neuvostoliittoon. He pyrkivät vuosikymmeniä epätoivoisesti säilyttämään kansallisen ja kulttuurisen identiteettinsä venäläistämispolitiikkaa vastaan ja onnistuivat siinä. Kun joku toisinaan toteaa, että meidän on varottava hyväksymästä jäsenvaltioita, jotka eivät ehkä jaa arvojamme, minulla on houkutus kysyä, ketkä seisoivatkaan kerran aseettomina venäläisten tankkien edessä! Näin tapahtui Vilnassa vain kymmenen vuotta sitten. Puhumme Sloveniasta, maasta, joka pyrki kulkemaan omaa tietään jopa Titon hallitessa Jugoslaviaa. Heti kun kommunismi romahti Jugoslaviassa, Slovenia asetti määrätietoisesti päämääräkseen suuntautua Eurooppaan. Kansanäänestyksessä 90 prosenttia kansasta kannatti liittymistä Euroopan unioniin. Tämä vankka kannatus osoittaa, miten houkutteleva Eurooppamme yhä on nuorille kansakunnille. Lopuksi puhumme Maltasta ja Kyproksesta. Nämä kaksi maata haluavat yhdessä meidän kanssamme pitää yllä ja puolustaa yhteisiä arvojamme ja tavoitteitamme Välimeren alueella. Näistä valtioista ja kansoista on kyse. Hyvät parlamentin jäsenet, olette monien vuosien ajan tukeneet näitä maita niiden matkalla kohti Euroopan unionia. Voin vain vahvistaa sen, mitä täällä on jo sanottu. Komissio, Euroopan parlamentti ja neuvosto olivat pitkälti samaa mieltä strategiasta ja yksittäisistä edistysaskeleista. Olen syvästi kiitollinen siitä rakentavasta yhteistyöstä, joka oli mahdollista tämän yksimielisyyden ansiosta. Ei ole epäilystäkään siitä, että hankkeen menestys oli siitä riippuvainen. Tämän vuoksi puhemiehelle osoittamani kiitoksen sana ei ole vain tarpeellinen muodollisuus, vaan tunnen todella syvästi olevani kiitollisuudenvelassa teille, ryhmien puheenjohtajille, ulkoasioiden, ihmisoikeuksien sekä yhteisen turvallisuuden ja puolustuspolitiikan valiokunnan esittelijälle ja puheenjohtajalle, yksittäisiä valtioita käsittelevien mietintöjen esittelijöille sekä yhteisten parlamentaaristen komiteoiden puheenjohtajille. Teillä kaikilla on ollut tärkeä ja välttämätön asema tavoitteemme saavuttamisessa. Ette ole aina tehneet asioita minulle helpoksi, mutta parlamenttia ei olekaan luotu tätä varten. Haluaisin kuitenkin sanoa, että huomautuksenne, puheenvuoronne ja myös arvostelunne ovat selkiyttäneet ongelmia, ja niiden ansiosta olemme voineet löytää yhteisiä ratkaisuja. Neuvoston puheenjohtaja huomautti, että allekirjoitamme liittymissopimukset hyvin pian, 16. huhtikuuta, Ateenassa. Hän mainitsi jo tämän paikan suuren symbolisen merkityksen. Se ei ole vain maailman demokratian kehto, vaan myös muutamien muiden vanhojen eurooppalaisten ajatusten lähde. Näitä ovat muun muassa ajatus siitä, että yhteiskuntia on hallittava oikeudenmukaisesti, ja ajatus siitä, että yhteisö pysyy koossa yksilöiden vastuuntunnon ansiosta. Emme mielellämme luovu näistä muutamasta ajatuksesta. Ne ovat vanhuudestaan huolimatta yhä hyvin ajankohtaisia. Tässä paikassa osoitamme, miten Euroopan kansalliset identiteetit ja kulttuurit, joita pidämme niin suuressa arvossa ja joita haluamme puolustaa, nousevat pinnalle ja kukoistavat vahvojen yhteisten juurten pohjalta. Liittymissopimus on allekirjoittamisen jälkeen ratifioitava. Uskon vakaasti, että kaikissa tulevissa jäsenvaltioissa pidettävissä kansanäänestyksissä annetaan Euroopalle selkeä ja vakuuttava kyllä-ääni. Tämä osoittaa, että eurooppalainen hanke on saamassa uutta elinvoimaa ja dynamiikkaa. En usko, että ratifiointiprosessi aiheuttaa mitään ylitsepääsemättömiä poliittisia ongelmia yksittäisissä jäsenvaltioissa. Olen myös vakuuttunut siitä, että ratifiointi suoritetaan aikataulun mukaisesti. Haluan kuitenkin toistaa, että kansalaisille suunnattua viestintää on lisättävä ja heille on tiedotettava asioista, jotta he ovat täysin perillä tilanteesta. Vaikka kyse ei olekaan vaalikampanjasta, meidän on oltava valmiita tiedottamaan, selittämään ja vastaamaan kysymyksiin, joita kansalaisilla on täysi oikeus esittää. Haluan tässä yhteydessä sanoa sanasen Kyproksesta. Olen ottanut tämän asian esille jo aikaisemmin: on todella surullista, että olemme vain parin senttimetrin\n9 09/04/ päässä päämäärästä, mutta emme ole pystyneet vieläkään löytämään poliittista ratkaisua Kyproksen kysymykseen. Mahdollisuudet ratkaista Kyproksen konflikti eivät ole koskaan olleet yhtä suuret tai hyvät kuin nyt, mutta meidän on jatkettava pyrkimyksiämme. Haluan jälleen korostaa sitä, että komissio on halukas tukemaan kaikkia Yhdistyneiden Kansakuntien lisätoimia, jotta Kyproksen ongelmaan voitaisiin vieläkin löytää kestävä poliittinen ratkaisu. Komissio pyrkii siksi kaikin tavoin edistämään Kyproksessa hankkeita, joiden avulla voidaan kaventaa ja lieventää kasvavia erimielisyyksiä sekä vahvistaa Kyproksen kreikkalaisen ja turkkilaisen yhteisön välistä luottamusta. Työtä ehdokasvaltioissa on vielä jatkettava. Uudistuksia on vietävä eteenpäin ja liittymisvalmisteluja on pyrittävä kaikin tavoin kiirehtimään. Voin vakuuttaa teille, että komissio seuraa hyvin tarkasti sitä, miten neuvottelujen aikana tehtyjä sitoumuksia noudatetaan. Komissio jättää puoli vuotta ennen liittymispäivämäärää eli tänä syksynä kattavan seurantakertomuksen, jossa luetellaan yksityiskohtaisesti ne alat, joilla voidaan harkita varotoimia, ellei puutteita korjata ajoissa. Ensimmäinen seurantavaihe on jo saatu päätökseen. Saanen lisätä, että sen tulokset olivat erinomaisia, kun otetaan huomioon, että seuranta koski tuhansia tapauksia. Löysimme tutkimusten jälkeen vain 25 tapausta, joiden osalta pyysimme tulevia jäsenvaltioita toteuttamaan kiireellisiä toimia viivästysten välttämiseksi. Tulos oli siten erinomainen. Voin myös ilmoittaa parlamentille, että vaatimamme toimenpiteet on nyt toteutettu kaikissa näissä tapauksissa. Haluan sanoa tuleville jäsenvaltioille seuraavaa: tehokkaan hallinnon ja hyvin toimivan oikeusjärjestelmän kehittämistä on jatkettava ja tuettava myös liittymisen jälkeen. Korruption ja rikollisuuden torjunta on edelleen erittäin tärkeää. Ihmisoikeuksien säilyttäminen ja vähemmistöjen suojelu on yhä ajankohtainen asia. Vaikka monet valtiot ovatkin edistyneet merkittävästi, jotkin kysymykset ovat vielä ratkaisematta, ja laajentuneen unionin on oltava tietoinen jäljellä olevista haasteista. Sama koskee tasavertaisten mahdollisuuksien soveltamista käytäntöön. Olen vieläkin huolestunut tästä alasta, en vain uusissa jäsenvaltioissa vaan myös muutamassa nykyisessä jäsenvaltiossa. Tasavertaiset mahdollisuudet koskevat sitä, miten yhteiskunnan muuttuminen vaikuttaa sen heikoimpiin jäseniin. Vaikka olenkin varma, että Euroopan parlamentti avaa tänään oven sepposen selälleen kymmenelle uudelle jäsenvaltiolle, olen tietoinen myös siitä, että päätöksenteon hetkellä jotkut parlamentin jäsenistä ja yleensäkin Euroopan kansalaisista suhtautuvat hieman epäröiden laajentumisprosessiin. Toiset saattavat pohtia sitä, mihin olemme oikein päätämme pistämässä, ja toiset sitä, kohdistuuko unioniin liian suuri rasitus. Haluan vastata tähän, että tähän mennessä saavuttamamme yhdentyminen on ollut tosiaankin menestys, sillä se on edistänyt rauhaa, sovintoa ja vaurautta. Samaan aikaan meidän eurooppalaisten on kuitenkin täytynyt maksaa korkea hinta. Maksumiehiksi ovat joutuneet etenkin ne valtiot, joiden on täytynyt toisen maailmansodan päättymisen ja sen poliittisten vaikutusten jälkeen elää rautaesiripun takana. Näiden valtioiden on täytynyt maksaa tästä kaikesta, koska jaetussa Euroopassa ei ollut todellista rauhaa ja vapaus oli vain osittainen. Keski- ja Itä-Euroopan kansat ovat vasta nyt tarjonneet meille tämän mahdollisuuden. Ne eivät ole koskaan halunneet irrottautua Euroopan mantereen vapaasta osasta. Mielestäni meidän on siksi tartuttava tähän tilaisuuteen, jotta voimme muokata tulevaisuutta siten, että 2000-luvun Euroopassa vallitsee rauha, vapaus, turvallisuus ja vauraus. Tämän vuoksi haluan antaa suoran vastauksen näihin ratkaiseviin kysymyksiin. Ovatko uudet jäsenvaltiot valmistautuneet riittävästi sekä poliittisesti että taloudellisesti? Tähän vastaan, että tämä on EU:n historian parhaiten valmisteltu laajentuminen. Laajentumisen mahdollisuuteen yhdistettiin Keski- ja Itä-Euroopan valtioiden kauaskantoinen uudistusprosessi, ja se antoi tälle muutokselle suunnan. Kaikki ei ole täydellistä, ja voin ennustaa, että kohtaamme vaikeuksia. Komissio on kuitenkin hyvin vakuuttunut siitä, että yhteisön politiikat ja ohjelmat toimivat myös 25 jäsenvaltion unionissa. Tukevatko uudet jäsenvaltiot yhdentymisen jatkamista, vai pysähtyykö yhdentyminen tyystin? Vastaus on hyvin selkeä. On uusien jäsenvaltioiden etujen mukaista haluta vahvaa yhteisöä, ja heikentämisen sijasta ne pikemminkin vahvistavat yhteisön ajatusta. On harhaluuloa ajatella, että unioniin liittyvät jäsenvaltiot aiheuttavat sen, että unioni muuttuu myöhemmin pelkäksi vapaakauppa-alueeksi. Näin ei käy, vaan uudet jäsenvaltiot tuovat unioniin lisää innokkuutta, elinvoimaa ja dynamiikkaa. Ymmärtävätkö uudet jäsenvaltiot, että Eurooppa on rahansiirtojärjestelmän sijasta arvojen yhteisö? Myös tähän vastaus on selkeä kyllä. Tein tämän selväksi aikaisemmin, kun käsittelin lyhyesti uusien jäsenvaltioiden menneisyyttä. Ne eivät tarvitse meiltä demokratian oppitunteja. Ne luottavat luonnollisesti myös solidaarisuuteen, mutta eikö pitäisi vähintäänkin pitää mielessä, että tämä solidaarisuus on myös meidän etujemme mukaista? Tiedän, etteivät uudet jäsenvaltiot aja vain omia kapea-alaisia etujaan. Haluavatko uudet jäsenvaltiot osallistua Euroopan yhteiseen ulkopolitiikkaan? Myös tähän vastaus on ponnekas kyllä! Viime kuukausien ongelmat eivät ole seurausta siitä, etteivätkö uudet jäsenvaltiot olisi noudattaneet yhteistä linjaa; ne ovat johtuneet siitä, ettemme ole pystyneet määrittelemään, mikä on se Euroopan yhteinen kanta, johon ne voisivat yhtyä. (Suosionosoituksia)\n10 14 09/04/2003 Seuraukset uusille jäsenvaltioille ovat selkeät. Tämä merkitsee, että ne voivat suojautua tällaisilta konflikteilta vain vahvan yhteisen ulkopolitiikan ansiosta, ja tämän vuoksi ne kaikki kannattavat yhteistä lähestymistapaa. Hyvät parlamentin jäsenet, meidän on esitettävä viimeinen kysymys itsellemme. Olemmeko me valmistautuneet riittävästi? Vastaukseni tähän kysymykseen on varovainen. Kyllä, teknisestä näkökulmasta katsottuna olemme valmistautuneet riittävästi. Kaikki laajentumisen järjestämisen edellyttämät päätökset on jo tehty. Mielestäni laajentuminen kuitenkin merkitsee sitä, että joka tapauksessa kiireellisistä uudistuksista on nyt tullut entistäkin kiireellisempiä, eikä niitä pidä missään nimessä enää viivyttää. Tämän vuoksi Euroopan tulevaisuutta käsittelevän valmistelukunnan työ on niin tärkeää, ja siinä on onnistuttava. Joidenkin mielestä meidän olisi ollut parasta tehdä tämä kaikki etukäteen. Ehkä näin onkin, mutta tiedän, ettemme voineet antaa niiden Euroopan kansojen, jotka ovat 13 vuotta valmistautuneet tähän suureen hetkeen, odottaa enää pidempään. Haluan sanoa heille, että eurooppalainen koti, johon he ovat muuttamassa, ei ole vielä valmis. Heillä on nyt mahdollisuus osallistua keskusteluihin ja päätöksiin, joissa käsitellään tämän kodin varsinaista muotoa. Siihen mennessä, kun kymmenen uutta jäsenvaltiota ovat liittyneet unioniin, olemme jälleen edistyneet Romanian ja Bulgarian kanssa käytävissä neuvotteluissa. Kumpikin valtio on lähestymässä päämäärää. Unioni laajentuu hyvin pian 27 jäsenvaltion unioniksi, ja vasta silloin nykyinen laajentumiskierros on ohi. Helsingissä avattiin vuonna 1999 ovi Turkille, jolle annettiin viime joulukuussa Kööpenhaminassa poliittiset toimintaohjeet. Päätös siitä, täyttääkö Turkki liittymistä koskevat poliittiset edellytykset, tehdään seuraavan vuoden lopussa. Rohkaisen Turkkia säilyttämään kurssinsa kohti Eurooppaa. Se voi luottaa siihen, että komissio arvioi maan edistymistä oikeudenmukaisesti ja puolueettomasti. Balkanin mailla on mahdollisuudet liittyä tulevaisuudessa unioniin. Niiden toteutumiseen kuluva aika riippuu maiden omista uudistustoimista. Hyvät parlamentin jäsenet, vaikka lähestyvä laajentuminen ei takaa Euroopan poliittista ja taloudellista vahvuutta, se parantaa mahdollisuuksiamme ja antaa meille valmiuksia auttaa Eurooppaa kohtaamaan 2000-luvun haasteet ja tarjoamaan kansalaisilleen vuosisadan, jolle on ominaista rauhanomainen kehitys, henkilökohtainen vapaus ja yksilölliset mahdollisuudet. Tänään meillä on mahdollisuus tehdä tämä päätös, ja pyydän teitä äänestämään liittymisen puolesta! (Suosionosoituksia) Poettering (PPE-DE). (DE) Arvoisa puhemies, arvoisa neuvoston puheenjohtaja, arvoisa komission jäsen Verheugen, hyvät parlamentin jäsenet, tämä on merkittävä ja historiallinen päivä, suuren ilon ja syvän kiitollisuuden päivä. Saanen puhua siitä henkilökohtaisesti; minulla on ollut etuoikeus olla tämän parlamentin jäsen vuodesta Jos joku olisi sanonut minulle silloin, kun parlamentti valittiin ensimmäistä kertaa suoraan, että 9. huhtikuuta 2003 päätämme siitä, liittyvätkö kolme Neuvostoliiton tasavaltaa eli Viro, Latvia ja Liettua, Varsovan sopimuksen valtiot Puola, Tšekki, Slovakia, Unkari ja Slovenia sekä Malta ja Kypros Euroopan unioniin, olisin vastannut: Se on valtavan suuri unelma ja huikea visio. Kuitenkin tämä unelma ja visio on nyt toteutumassa, ja meidän on oltava siitä syvästi kiitollisia ja iloisia! (Suosionosoituksia) Meidän on myös muisteltava Euroopan historiaa, koska emme voi muokata tulevaisuutta ilman menneisyyttä. Muistelemme kansallissosialismin järkyttäviä, rikollisia vuosia Muistelemme päivämäärää 17. kesäkuuta 1953, Neuvostoliiton tankkeja Budapestissa vuonna 1956 ja Prahassa vuonna Palautamme mieliimme 1980-luvun laajat vapausliikkeet, muistamme solidaarisuusliikkeen, Keskija Itä-Euroopan yleisen vapaudenkaipuun sekä päivämäärän 9. marraskuuta 1989, jolloin muuri romahti. Robert Schuman, jonka mukaan parlamenttisalimme on nimetty, sanoi jo 1960-luvulla: Jonain päivänä kaikki eurooppalaiset kuuluvat Euroopan yhteisöön, Euroopan unioniin, vapauden ja rauhan hengessä. Tämä on aina ollut ryhmämme tavoite. Haluan osoittaa vilpittömät kiitokseni kaikille niille, jotka ovat osallistuneet tämän asian käsittelyyn, ja ennen kaikkea Brokille hänen työstään esittelijänä, mutta myös budjettivaliokunnan esittelijöille Bögelle ja Colom i Navalille sekä komissiolle, jota te, arvoisa komission jäsen Verheugen, edustatte. Ehdokasvaltiot voivat nyt tarkastella merkittäviä saavutuksiaan, vaikka niiden on työskenneltävä tulevaisuudessa vieläkin ankarammin. Meidän on ennen kaikkea yhdistettävä Eurooppa ja saatava aikaan sekä moraalinen että henkinen sovinto. Tämän vuoksi olisimme olleet erittäin tyytyväisiä, jos Tšekin hallituksella olisi ollut suuren presidenttinsä Vaclav Havelin ja hänen seuraajansa Vaclav Klausin johdolla kykyä ja rohkeutta lausua edes yksi pahoitteleva sana maasta karkotettujen ihmisten puolesta. Sovintoon voidaan päästä vain rehellisyydellä, ja meidän on nyt kaikkien katsottava tulevaisuuteen yhdessä. Niille, jotka ovat sitä mieltä, että eurooppalainen kotimme ei ole vielä valmis ja että heidän on tämän vuoksi äänestettävä laajentumista vastaan, haluan sanoa seuraavaa: olemme onnistuneet perustamaan Euroopan tulevaisuutta käsittelevän valmistelukunnan ja työskentelemme uutterasti, jotta voimme pian ottaa käyttöön Euroopan perustuslain ja lähettää kaikki eurooppalaiset yhteiselle matkalle tulevaisuutta kohti lain mukaisesti. Ylivoimainen enemmistö ryhmästäni,\n11 09/04/ joka on liki yksimielinen, sanoo kyllä kaikille näille valtioille ja toivottaa ne tervetulleiksi Euroopan unioniin, arvojemme yhteisöön. Meidän on yhdessä vietävä tämä jatkuvasti uudistuva vanha Eurooppa tulevaisuuteen! Tämä on se tulevaisuus, jota toivomme mantereellemme. (Suosionosoituksia) Barón Crespo (PSE). (ES) Arvoisa puhemies, arvoisa neuvoston puheenjohtaja, arvoisa komission jäsen, haluan kiittää teitä työstänne ja onnitella teitä yhteistyöstänne. Hyvät parlamentin jäsenet, käsittelemme tänään historiaa, yhteistä tulevaisuuttamme eurooppalaisina. Olemme parhaillaan avaamassa ovia historiamme suurimmalle laajentumiselle. Euroopan sosiaalidemokraattisen puolueen ryhmä, johon kuulun, äänestää sen puolesta, että nämä ovet avataan sepposen selälleen ja otetaan valtava laadullinen askel eteenpäin. Tämä yhdistää suurimman osan mantereemme väestöstä ja pinta-alasta ja lisää näin sen rikkautta ja monimuotoisuutta. Jätämme taaksemme tekosyynä käytetyt ennalta ehkäisevät sodat ja valloitukset, jotka ovat vuosisatojen ajan kylväneet tuhoa mantereellamme. Rauhasta on tullut sääntö ja yhteisestä kohtalosta ratkaisu. Unionimme perustuu yhteisiin arvoihin, ihmisoikeuksien kunnioittamiseen, hyvään hallintotapaan ja oikeusvaltioon. Kyse on maallisesta unionista, jossa hengellinen elämä on erotettu maallisesta ja jossa kunnioitetaan uskonnollisia vakaumuksia. Neuvoston puheenjohtaja totesi, että juhlimme ensi viikolla tätä tapahtumaa Ateenan Agorassa. Paikka kuvastaa demokratiaa ja markkinoita, jotka ovat Euroopan perusta. Haluan myös muistuttaa häntä velastamme eikä kyse ole pelkästään uskonnollisesta velasta Lähi-idälle, sillä vanhin tunnettu oikeudellinen asiakirja on Mesopotamiasta peräisin oleva Hammurabin laki. Tästä päivämäärästä tulee luonnollisesti unionimme historiassa Müncheniä ja Jaltaakin tärkeämpi rajapyykki. Eurooppa syntyy uudelleen maantieteelliseksi ja poliittiseksi kokonaisuudeksi Willy Brandtin Saksan yhdentymistä koskevan toteamuksen mukaisesti: Jetzt wächts zusammen was zusammengehört. (Se, mikä kuuluu yhteen, on nyt kasvamassa yhteen.) Haluan myös mainita henkilökohtaisena muistona, että ilmoitin 12 vuotta sitten Euroopan parlamentin puhemiehenä Saharovin palkinnon myöntämisestä poliittiselle vangille Alexander Dubcekille, joka vuosi tämän jälkeen vastaanotti palkinnon tässä parlamentissa. Myös toisinajattelija Walesa vieraili vuosi tämän jälkeen parlamentissa Puolan presidenttinä. Olemme ottaneet tämän edistysaskeleen, ja nyt meidän on täydennettävä sitä varmistamalla, että meillä todellakin on yhteinen kohtalo ja solidaarisuus. Tämä ei ole kuitenkaan matkamme päätepiste vaan pikemminkin lähtökohta. Meidän on huolehdittava tästä ennennäkemättömän mittavasta hankkeesta, joka on kaikille valtava haaste ja jonka ympäriltä meidän on hälvennettävä epäilys, turhautuminen ja pelko etenkin tällä historiallisesti erittäin ironisella hetkellä. Euroopan kansalaiset ovat nimittäin hyvin huolestuneita Bushin hallinnon yksipuolisesta toiminnasta, mikä on aiheuttanut kovan hälyn Euroopan unionissa, vaikka Yhdysvalloilla onkin ollut ratkaiseva asema tämän unionin luomisessa. Jotkut tässä parlamentissa ovat sitä mieltä, että yhtenäisyys on palautettava ja rikki revitty tilanne on korjattava ennen unionin laajentumista. Toiset pelkäävät kuilun syventymistä. Haluan todeta ryhmäni puolesta, että mielestämme Kööpenhaminan jälkeen meidän on noudatettava sitoumuksiamme, sillä pacta sunt servanda eli sopimukset on pidettävä. Haluan myös sanoa uusille kumppaneille, etteivät ne ole syypäitä sisäisiin riitoihimme. Meidän on sen sijaan rakennettava yhteisesti tulevaisuuttamme solidaarisuuden hengessä ja sivuutettava kansallisten etujen tavoittelu unionin solidaarisuuden tieltä. Neuvoston puheenjohtaja sallii varmasti, että esitän hänelle seuraavan ehdotuksen. Agorassa järjestetään ensi keskiviikkona 16. huhtikuuta suuri juhlatilaisuus, johon osallistuvat kaikkien Euroopan unionin valtioiden ja hallitusten päämiehet eli nykyisten viidentoista ja kymmenen liittyvän maan päämiehet. Entä jos antaisitte tämän juhlatilaisuuden päätteeksi arvoihimme perustuvan yhteisen eurooppalaisen vakuutuksen? Näin osoittaisimme yhteisen halukkuutemme huolehtia Irakin kansan tulevaisuudesta ensinnäkin antamalla humanitaarista apua ja toiseksi takaamalla irakilaisten tulevaisuuden Yhdistyneiden Kansakuntien puitteissa. Mielestäni tämä vakuutus kruunaisi tämän tärkeän juhlatilaisuuden. Ehdotan, että mainitsette asiasta presidentti Simitisille, sillä mielestäni tämä olisi hyvin tärkeää. Tämän ansiosta voisimme edetä eurooppalaisessa hankkeessamme kohti yhtenäistä ja todella toimivaa Eurooppaa. Arvoisa puhemies, sallinette minun viittaavan talousarviota koskevan kiistan ratkaisemiseen. Haluan kiittää budjettivaliokunnan puheenjohtajan lisäksi ulkoasioiden, ihmisoikeuksien sekä yhteisen turvallisuuden ja puolustuspolitiikan valiokuntaa sekä kaikkia esittelijöitä, jotka ovat pystyneet löytämään uuden lähestymistavan ongelmaan, joka olisi voinut synnyttää tässä parlamentissa hyvin vaikean tilanteen ja lisäksi muuttaa ja kaventaa dramaattisesti Euroopan parlamentin toimivaltuuksia. Jos äänestämme asian puolesta tällä viikolla ryhmäni kannattaa asiaa lopputuloksena on mielestäni vahvempi ja yhteistyökykyisempi Eurooppa. Meidän on lujitettava unioni perustaa perustuslailla, joka saisi vanhan Euroopan jälleen kukoistamaan. Pystyisimme näin myös takaamaan rauhan itsellemme ja lapsillemme sekä vakiinnuttamaan rauhan kaikkialla maailmassa.\n12 16 09/04/2003 (Suosionosoituksia) Malmström (ELDR). (SV) Arvoisa puhemies, tämä on todellakin historiallinen päivä. Olen ylpeä voidessani olla parlamentissa tänä juhlallisena hetkenä, jolloin äänestämme sen puolesta, että kymmenen uutta jäsenvaltiota kutsutaan Euroopan yhteisömme jäseniksi. Tämä on historiallinen päivä Euroopalle. Ensimmäistä kertaa yhdistämme lähes koko mantereen rauhanomaisesti sotien ja valloitusten sijasta sopimuksin, kompromissein ja perustamissopimuksin. Tämä on historiallinen päivä Euroopan parlamentille, joka on niin pitkään tukenut ja innostanut koko laajentumisprosessia. Jäsenvaltioiden määrä kasvaa 15:stä 25:een ja parlamentin jäsenten määrä 626:sta 732:een. Vain kuukauden kuluttua, kun Euroopan parlamentin tulevat kollegamme tulevat tänne tarkkailijoina, saamme esimakua tulevasta tilanteesta. Tämä on historiallinen päivä myös Euroopan liberaali- ja demokraattipuolueen ryhmälle. Olemme kannattaneet kiihkeästi laajentumista. Aloimme jo kolme vuotta sitten kutsua tulevia Euroopan parlamentin jäseniä tänne virtuaalisina Euroopan parlamentin jäseninä, jotta he tutustuisivat työhömme täällä parlamentissa. Olemme ehkä ainoa parlamentin ryhmä, joka on äänestänyt yksimielisesti ja innokkaasti kaikkien kymmenen valtion puolesta, mistä olen erittäin ylpeä. Toivotamme tyytyväisinä tervetulleiksi ystävämme ja uudet kollegamme Euroopan parlamentissa, jotta pystymme työskentelemään yhdessä Euroopan kansalaisten paremman tulevaisuuden hyväksi. Yhdistynyt Eurooppa antaa meille uskomattomat mahdollisuudet työskennellä koko mantereen rauhan, vakauden ja demokratian puolesta, torjua ympäristön saastumista ja rajat ylittävää rikollisuutta sekä lisätä kaikkien kansojemme vaurautta. Uudet valtiot tuovat mukanaan tuoreita ja uusia ajatuksia yhteistyön parantamiseksi ja vauhdittamiseksi. Tämän saavuttamiseksi Euroopan tulevaisuutta käsittelevä valmistelukunta antaa meille lisäksi toimielinjärjestelmän puitteissa perustuslain. Vaikka asiat saattavatkin näyttää alussa varsin kaoottisilta, lopputulos on erinomainen, jos vain olemme kärsivällisiä. Tunnetussa ruotsalaisessa runossa todetaan, että kaaos on Jumalan naapuri, ja tämä pitää paikkansa tänäänkin. EU joutuu osallistumaan jatkuvaan laajentumisprosessiin vielä monen vuoden ajan, joten meidän kannattaa vain tottua tähän ajatukseen. Olemme muiden parlamentin jäsenten tavoin luonnollisesti huolestuneita siitä sekavasta tavasta, jolla neuvosto käsitteli talousarviota ja toimielinten välistä sopimusta. Haluan kiittää niitä Euroopan parlamentin kollegoita, joiden ansiosta olemme löytäneet asiaan ratkaisun. Tällaisia kysymyksiä ei ole kuitenkaan koskaan voitu käyttää ehdokasvaltioiden liittymisen vastaisten äänien perusteina. Vaikka pahoittelemmekin sitä, ettemme ole pystyneet Euroopassa sopimaan Irakin kriisiä koskevasta yhteisestä politiikasta, olisi ollut erittäin epämoraalista pitää ehdokasvaltioiden kansalaisia panttivankeina sen varjolla, mitä niiden hallitukset ovat sanoneet tai tehneet. Miten voimme oikein odottaa ehdokasvaltioiden kannattavan sellaista EU:n politiikkaa, jota ei ole edes olemassa? Huolimatta siitä, että äänestämme kaikki tänään kyllä, emme ole täysin kritiikittömiä. Ehdokasvaltioissa on vielä monia ongelmia ja puutteita esimerkiksi vähemmistöjen kunnioittamisen ja korruption torjunnan alalla, mitä myös komission jäsen Verheugen korosti. Pahoittelemme myös syvästi sitä, ettei Kyproksesta ole päästy sopimukseen, jotta EU:hun olisi voinut liittyä yhdistynyt saari. Pidämme itsestään selvänä, että kaikki ehdokasvaltiot käyttävät jäljellä olevan täysjäsenyyttä edeltävän ajan ympäristökysymysten ratkaisemiseen, oikeusvarmuuden ja vähemmistöjen suojelun parantamiseen, korruption tehokkaapaan torjumiseen sekä laajan ihmiskaupan vastaisten toimien tehostamiseen. Laajentumisen jälkeen odotamme, että luodaan mekanismit, joilla varmistetaan, että niin uudet kuin vanhatkin jäsenvaltiot kunnioittavat EU:n perusarvoja ja noudattavat niitä. Liberaalit eivät koskaan vaikene, kun ihmisoikeuksia tai oikeusvaltiota loukataan Wurtz (GUE/NGL). (FR) Arvoisa puhemies, ryhmäni valtaenemmistö puoltaa laajentumissopimuksen allekirjoittamista kymmenen uuden valtion kanssa. Ryhmäni ei kuitenkaan voi hyväksyä unionin ja ehdokasvaltioiden välisten neuvottelujen päätelmiä käsittelevää Brokin mietintöä. Miksi sitten olemme äänestäneet näin? Jos Euroopan parlamentti ei äänestä laajentumisen puolesta, ehdokasvaltiot suljetaan automaattisesti unionin ulkopuolelle näiden valtioiden kansalaisten tahdosta riippumatta. Ajattelimmepa laajentumisen olosuhteista tänään mitä tahansa, mielestämme kaikilla asianosaisilla valtioilla on oltava asiassa valinnanvapaus. Toisaalta, riippumatta neuvoston kädenväännöstä talousarviokysymyksessä Brokin mietinnön hyväksyminen merkitsisi palkinnon antamista 15 jäsenvaltiolle siitä, miten ne ovat käyneet laajentumisneuvotteluja ja saattaneet ne päätökseen. Tästä kenkä nimenomaan puristaakin. Mielestämme meidän on ennemmin tai myöhemmin muutettava nykyisen laajentumisprosessin perustavoitteita ja Euroopan yhdentymistä kokonaisuudessaan. Olemme samaa mieltä Brokin kanssa siitä, että laajentuminen voi tarjota mahdollisuuden unionin lujittamiseen ja kehittämiseen ja entistä tiiviimpään Euroopan valtioiden ja kansojen liittoon. Sen ansiosta erimielisyydet voidaan ratkaista yhteisissä toimielimissä käytävillä neuvotteluilla, mikä edistää rauhaa ja turvallisuutta Euroopassa. Laajentuminen on myös Brokin mukaan tapa varmistaa Euroopan\n13 09/04/ kansalaisten vaikutusvalta maailmanpolitiikassa. Tämän vuoksi tuemme laajentumista. Pelkään kuitenkin pahoin, että tämä on vain toiveajattelua ja että Euroopan tulevaisuutta koskevat peruskysymykset sivuutetaan. Tämän vuoksi Brok on ilahtunut neuvottelujen yksimielisestä päättämisestä. Meidän pitäisi pohtia, oliko neuvottelujen tulos todellakin yksimielinen. Yksimielisyyteen saatettiin päästä virallisissa kokouksissa, mutta entä asianomaisten valtioiden kansalaisten tunteet? Onko parlamentti unohtanut, miten torjuvasti ehdokasvaltiot suhtautuivat 15 jäsenvaltion maataloustukea koskevaan kantaan, saatavilla olevien määrärahojen selkeään riittämättömyyteen vuoteen 2006 asti ja ihmisten vapaan liikkuvuuden rajoittamiseen? Eikö parlamentilta ole koskaan pyydetty, että ehdokasvaltioita koskevassa liberaalissa yhteisön säännöstössä otettaisiin entistä paremmin huomioon niiden yhteiskunnalliset ongelmat, työllisyystilanne, niiden talouksien hauraus ja erityiset kansalliset kysymykset? Kullakin valtiolla on oma historiansa. Kööpenhaminan kriteereissä vaaditaan, että valtioiden on pystyttävä vastaamaan kilpailupaineisiin ja markkinavoimiin unionissa. Tämän vaatimuksen nojalla näitä valtioita on tosiasiassa pakotettu yksityistämään ja vaarantamaan monia teollisuudenaloja sekä vapauttamaan kauppaa, vaikka tämä onkin merkinnyt valtavan kauppavajeen syntymistä. Alhaisista palkoista on tullut suhteellinen etu kilpailukykyisillä markkinoilla. Markkinoita on siis laajennettu, mutta ei ihmisten oikeuksia. Mitä tapahtuukaan Euroopalle, jos sallimme laajentumisen 25 valtion unioniksi tapahtua tällä tavoin? Jos unionin kansalaiset eivät lisäksi luota Eurooppaan, miten oikein voimme toivoa, että Euroopalla olisi vaikutusvaltaa kansainvälisissä kysymyksissä? Tosiasiassa tämän kokemuksen vuoksi meidän on käynnistettävä laaja julkinen keskustelu sekä jäsenvaltioissa että ehdokasvaltioissa. Koko yhteiskunnan, ei pelkästään hallitusten, on osallistuttava tähän keskusteluun. Meidän on pohdittava, miten haluamme Euroopan toimivan kansainvälisissä kysymyksissä, koska sen on pystyttävä vastaamaan Yhdysvaltojen järkkymättömyyteen ja yksipuoliseen sotaisaan toimintaan. Meidän on pohdittava, miten pystymme parhaiten siirtymään liberalismiin perustuvasta Euroopasta kohti todellisiin yhteiskunnallisiin arvoihin ja solidaarisuuteen perustuvaa Eurooppaa. Parlamentin on myös harkittava, miten voimme uudistaa toimielimiämme, jotta kansalaiset otetaan mukaan Euroopan suureen muutosprosessiin. Meidän olisi sisällytettävä nämä kysymykset vuotta 2004 koskevan toimintaohjelman pääkohtiin, joita ovat laajentuminen, uusi perustamissopimus ja Euroopan parlamentin vaalit. Meidän olisi kampanjoitava niiden puolesta kaikkialla Strasbourgista Varsovaan ja Helsingistä Nikosiaan! (Suosionosoituksia) Cohn-Bendit (Verts/ALE). (FR) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, meille on tänä aamuna kerrottu monesti, että teemme historiaa. Parlamentissa on kuitenkin paikalla vain harvoja jäseniä, ja siksi näyttää siltä, että teemme historiaa kaikessa hiljaisuudessa. Parvilla on enemmän ihmisiä kuin itse parlamentissa. Pidämme selvästikin näitä historiallisia hetkiä vaikeina, mutta se on jo toinen asia. Toiseksi on sanottu olevan selvää, että parhaillaan käynnissä oleva ja kauan kaivattu Euroopan yhdentyminen on Itä-Euroopan kansojen totalitarismin vastaisen taistelun tulos samalla tavoin kuin sodan jälkeinen Eurooppa oli tulosta manteretta hallinneiden fasistihallintojen vastaisesta Euroopan kansojen taistelusta. Euroopan yhdentyminen perustui siksi meille läheisiin perustuslakia ja yhteiskunnan rakenneosia koskeviin käsitteisiin eli demokratiaan ja totalitarismin torjuntaan. En usko, että kukaan tässä parlamentissa vastustaa tätä ajatusta. Ryhmämme äänestää siksi yksimielisesti sen puolesta, että kaikki luettelossa olevat valtiot voisivat liittyä Euroopan unioniin. Unioniin liittyvien Itä-Euroopan valtioiden yhteiskunnat ovat sekä kiehtovia että kärsimyksen repimiä. Nämä yhteiskunnat ovat sekä uudistusmielisiä että sopeutuvia. Ne odottavat, että Euroopan unioni on merkki uudenlaisesta elintavasta. Ne haluavat paremman tulevaisuuden. Ne toivovat myös osittain, että niiden demokratiat saavuttavat yhteiskuntien kaipaaman vakauden. Tämän vuoksi tämän parlamentin on mielestäni varauksetta äänestettävä liittymisen puolesta, jotta se osoittaa valtavan tukensa laajentumiselle. Kysymys ei ole enää näin suoraviivainen, kun kyseessä on laajentumista koskeva valmiutemme. En voi täysin yhtyä komission jäsenen Verheugenin tätä asiaa koskeviin ehdotuksiin. Jotkut ryhmäni jäsenet äänestävät Brokin mietintöä vastaan, koska heidän mielestään emme ole valmiita tähän historialliseen haasteeseen. Emme ole pystyneet luomaan sitä syvempää unionia, jota laajentumisen onnistuminen edellyttää. Tästä on monia selkeitä esimerkkejä. Kyse ei ole vain maataloustuista vaan myös YMP:n uudistuksen epäonnistumisesta itsekkäiden kansallisten etujemme vuoksi. Emme ole onnistuneet luomaan sosiaalista Eurooppaa itsekkäiden kansallisten etujemme vuoksi. Rahapolitiikan lisäksi emme ole päässeet sovintoon myöskään sosiaalisista ja poliittisista kysymyksistä. Tänä historiallisena päivänä on tärkeää kiteyttää tämänpäiväinen surrealistinen tilanteemme yhteen lauseeseen. Meidät on pakotettu niin sanoakseni institutionaalisen raiskauksen jälkeen sopimaan historiallisesta kysymyksestä yhteisessä julistuksessa, jossa todetaan pohjimmiltaan, että tosiasiassa se ei ollut kovin vakavaa, eikä siitä aiheutunut mitään haittaa. Tällä tavoin rakennamme huomisen Eurooppaa. Haluan korostaa, että kyse on tulevaisuudestamme, riippumatta niistä käänteistä, joita tässä päiviä kestäneessä kolmikantakeskustelussa on ollut. Tulevaisuutemme voidaan kiteyttää yhteen lauseeseen: haluammeko olla\n14 18 09/04/2003 vallankumouksellisia vai konservatiiveja? Emme voi olla kumpiakin. Tilanne on hyvin yksinkertainen. Jos haluamme säilyttää 15 jäsenvaltion Euroopan unionin ennallaan, laajentuminen aiheuttaa kriisin. Kohtaamme vakavia ongelmia, koska laajentunut unioni ei yksinkertaisesti toimi. Olisi sulaa hulluutta uskoa, että 25 jäsenen neuvosto pystyisi koskaan pääsemään yksimielisyyteen. Olisi sulaa hulluutta uskoa, että monimutkaisista asioista ja etenkään ulkopolitiikasta päästäisiin koskaan yksimielisyyteen. Brok selvittää mietinnössään, että transatlanttisia suhteita on vahvistettava. Olen tästä samaa mieltä, mutta vain sillä edellytyksellä, että näitä suhteita muutetaan täysin. Laajentunut Eurooppa on täysin erilainen kuin 1950-luvun Eurooppa. Laajentunut Eurooppa on itsenäinen ja autonominen elin, ja toivon, että se on siitä ylpeä. Tällaisen Euroopan on pystyttävä muuttamaan Yhdysvaltojen asennetta yhdessä avainkysymyksessä. Yhdysvaltalaisten on tajuttava, ettei Eurooppa ole liittolainen, joka ajattelematta ja väistämättä seuraa heidän johtoaan. Heidän on ymmärrettävä, että tuemme Yhdysvaltoja vain silloin, kun katsomme sen tarpeelliseksi. Heidän on käsitettävä, että kun Eurooppa sanoo ei, se myös tarkoittaa sitä. Tämä kohta ei sisälly Brokin mietintöön. Kuka tahansa Yhdysvalloissa käynyt tietää, että amerikkalaisten on vaikea ymmärtää tätä. Haluan siksi todeta seuraavaa: sen, joka äänestää tänään laajentumisen puolesta ja joka tukee laajentumisen tarvetta, on myös tuettava nykyisen Euroopan perusteellista uudistamista koskevaa sopimusta Pasqua (UEN). (FR) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, pahin on vältetty. Olemme osallistuneet tähän psykologiseen draamaan nyt jo monta päivää, itse asiassa useita viikkoja. Parlamentilla oli täysi oikeus vaatia niiden etuoikeuksien palauttamista, joita oli jonkin verran rajoitettu. Olen kuitenkin samaan aikaan tyytyväinen siihen, että terve järki voitti. Jos emme olisi pystyneet ratkaisemaan tänä päivänä tekemäämme päätökseen liittyviä ongelmia, se olisi ollut todella noloa koko Euroopan unionille. Unioniin liittymistä haluavat valtiot olisivat jälleen kerran tunteneet, että ne torjutaan ja eristetään. Ryhmäni on kannattanut meille tänä aamuna esitettyä ehdotusta. Lähes kaikki jäsenet äänestävät sen puolesta. Vain yksi jäsen pidättäytyy äänestyksestä. Olemme täysin tietoisia ääniemme vaikutuksista. Haluamme äänestyksellä toisaalta parantaa vanhan Euroopan haavat, jotka ovat seurausta sodan järkyttävistä vaikutuksista, kuten aikaisemmin todettiin. Toisaalta haluamme myös oikaista vanhan vääryyden. Nämä ehdokasvaltiot, jotka joutuivat Jaltan konferenssin jälkeen rautaesiripun toiselle puolelle, menettivät sekä itsenäisyytensä että kulttuuri-identiteettinsä. Nyt ne ovat saaneet ne viimeinkin takaisin. Kuten aikaisemmin parlamentissa totesin, kuulun niiden joukkoon, joiden mielestä meidän olisi Berliinin muurin kaatumisen hetkellä pitänyt osoittaa olevamme iloisia tästä tapahtumasta avaamalla välittömästi ovemme Itä- Euroopan valtioille. Olen pahoillani, että näin ei käynyt, sillä se olisi ollut perinteidemme mukaista. Pelkäsin, että joudumme loputtomien byrokraattisten keskustelujen kierteeseen. Onneksi ne on nyt saatu päätökseen. Olemme siten päätyneet tekemään tänä päivänä päätöksen, jonka ansiosta voimme parantaa vanhat haavat. Kuten juuri äsken totesin, ehdokasvaltioiden kansat menettivät kulttuuri-identiteettinsä entisten hallitusjärjestelmien aikana. Olemme iloisia, että nämä identiteetit on nyt palautettu ja että ne muuttavat Euroopan unionia merkittävästi uusien jäsenvaltioiden liittyessä unioniin. En ole varma siitä, käsittävätkö kaikki tämän vaikutukset. Mielestäni tämä askel edistää vapautta ja valtioiden välistä yhteistyötä, mutta liittovaltion ajatuksen kannatus sen sijaan heikkenee. Olen iloinen tästä tulevaisuudennäkymästä. Haluan huomauttaa, että jos jostakin syystä emme olisi pystyneet ratkaisemaan viimeisissä kiivaissa keskusteluissa esille nousseita ongelmia, olisimme joutuneet julkisen pilkan kohteeksi. Meidän on tämän vuoksi oltava tyytyväisiä lopultakin saavuttamaamme myönteiseen ratkaisuun, vaikkei se kaikkia täysin tyydytäkään. Parlamentilla on muita tilaisuuksia puolustaa etuoikeuksiaan. Joka tapauksessa se, mitä oli tehtävä, on tehty. Eurooppa yhdistyy. Mielestämme tässä on kyse Euroopan jälleenyhdistymisestä, ei laajentumisesta. Ne, jotka kohta liittyvät meihin, ovat meidän laillamme Euroopan kansalaisia. Heitä ei olisi koskaan pitänyt erottaa meistä, ja olemme iloisia, että voimme jälleen olla yhdessä Speroni (NI). (IT) Arvoisa puhemies, haluan huomauttaa, että Euroopan unionin perustamissopimuksessa määrätty ensimmäinen tavoite on talouskehityksen edistäminen. Toivon, ettei kukaan unohda tätä uusien valtioiden liittyessä unioniin. Vielä toinen asia: näiden uusien valtioiden joukkoon kuuluu Kypros. Ulkomaiset sotajoukot ovat vallanneet osan Kyproksesta. Niin kauan kuin Kypros on itsenäinen valtio, tämä on Kyproksen tasavallan oma asia, mutta kun Kypros liittyy Euroopan unioniin, turkkilaiset sotajoukot hallitsevat osaa unionistamme, mitä en voi hyväksyä Schröder, Jürgen (PPE-DE), esittelijä. (DE) Arvoisa puhemies, arvoisa neuvoston puheenjohtaja, arvoisa komission jäsen Verheugen, jos, kuten toivon, hyvin suuri enemmistö Euroopan parlamentista äänestää tänään Tšekin Euroopan unioniin liittymisen puolesta, yksittäisten jäsenten päätöstä koskevat motiivit saattavat hieman vaihdella. Heidän motiivinsa yhtyvät kuitenkin yhdessä kohdassa eli siinä, että haluamme äänellämme tarttua tilaisuuteen, joka on historiallinen tilaisuus! Olen täysin tietoinen siitä, että termiä historiallinen on käytettävä varoen. Joissakin tilanteissa on kuitenkin virhe sivuuttaa tapahtumien todellinen ulottuvuus, ja meillä on tänään edessämme tällainen tilanne, jolla on\n15 09/04/ historiallisia vaikutuksia. Tšekistä vastaavana esittelijänä minulla ei ole mitään syytä riemuun, saati sitten euforiaan. Joidenkin tšekkiläisten poliitikkojen monet aikaisemmat ala-arvoiset julkilausumat, jotka on annettu erilaisia vaalikampanjoita silmällä pitäen, ovat olleet tähän aivan liian turhauttavia. Meidän pitäisi kuitenkin varoa estämästä Euroopan sydämessä elävää Tšekin kansaa liittymästä Euroopan unioniin pelkästään siksi, että jotkut onnenonkijat, joiden nimet luultavasti on lähes unohdettu kymmenen vuoden kuluttua, ovat syyllistyneet kielellisiin kömmähdyksiin. Meille on jäänyt sellainen kuva, että ongelmana eivät niinkään ole pienet ja suuret onnenonkijat vaan kysymys presidentin määräysten, jotka tunnemme nimellä Benešin asetukset, soveltamisen mahdollisesta jatkumisesta. Tältä osin tšekkiläiset ovat sitoutuneet täyttämään Kööpenhaminan kriteerit, joiden mukaan vähemmistöjen syrjintä on kielletty. Jos joku kuitenkin loukkaa näitä kriteerejä Tšekissä Euroopan unioniin liittymisen jälkeen, EU voi ja aikoo toteuttaa oikeudellisena yhteisönä asianmukaiset toimet. Se, etteivät Tšekin hallitus tai parlamentti ole kumpikaan reagoineet parlamenttimme päätöslauselmiin, on pettymys ja valitettava asia, kuten ryhmämme puheenjohtaja on jo tehnyt selväksi. Presidentti Vaclav Klausin poliittista elettä ei kuitenkaan pidä vähätellä. On rohkaiseva merkki, että pari viikkoa sitten maaliskuussa vuosipäivänä, jolloin Saksa valloitti Böömin ja Määrin, Tšekin korkein edustaja pahoitteli sudeettisaksalaisten karkottamista. Se on askel oikeaan suuntaan, ja toivomme monien muiden seuraavan sitä. Joka tapauksessa meidän on yhä suhtauduttava toisiimme kärsivällisesti, koska historian hyväkymistä on vaikea saada sopimaan aikaraameihin. Kenenkään ei pidä ajatella, että vain tšekkiläisillä on ongelmia menneisyytensä kanssa; tätä ilmiötä ei tavata vain kaikissa entisissä itäblokin maissa, vaan myös jopa Euroopan unionin pitkäaikaisilla jäsenvaltioilla on joskus ongelmia menneisyytensä kanssa. Puhuttaessa menneisyydestä meidän pitäisi suhtautua varovasti yhteen asiaan. Vastustamme oikeutetusti kollektiivisia tuomitsemisia, mutta eivätkö ne, jotka eivät halua tšekkiläisiä EU:hun vain muutaman tšekkiläisen järjettömän käyttäytymisen vuoksi, toimi melkein samalla tavoin? Joku on jo huomauttanut tänään, ettemme hyväksy jäseniksi puolueita ja ryhmiä, vaan ihmisiä ja kansakuntia. Tässä tapauksessa hyväksymme tšekkiläiset, ja sen, että he integroituvat Euroopan unioniin, on oltava avain uuden oikeuskulttuurin, Euroopan unionin oikeuskulttuurin, kehittämiseen myös tässä valtiossa. Jos tšekkiläiset jäävät ulkopuolelle, emme ole saavuttaneet yhtään mitään. Ensinnäkin jos etenkin Tšekin nuorempi sukupolvi pystyy liikkumaan ja kehittymään laajemmassa demokraattisessa ympäristössä, ne haavat, jotka ovat vielä epäilemättä avoimia kummallakin puolella, sulkeutuvat ja toivottavasti jonain päivänä paranevat kokonaan. Nykyisen Tšekin kansalaisille, joita ei voida pitää henkilökohtaisesti vastuussa siitä, mitä tapahtui ennen heidän syntymäänsä, olisi ja on annettava mahdollisuus osallistua eurooppalaiseen arvojen yhteisöön samoin oikeuksin ja samoin velvollisuuksin. Meillä on tänään edessämme tämän lainsäädäntökauden tärkein äänestys. Meidän on oltava tietoisia äänestyksen historiallisista vaikutuksista. Tarttukaamme tähän tilaisuuteen ja äänestäkäämme suurella enemmistöllä Tšekin liittymisen puolesta. Saksilaisena parlamentin jäsenenä haluan sanoa naapureilleni: Drazí přátelé, vítáme Vás srdečne. (Suosionosoituksia) Gahler (PPE-DE), esittelijä. (DE) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, minulla on Viron esittelijänä ilo suositella, että parlamentti äänestäisi tänään Viron Euroopan unioniin liittymisen puolesta. Kuka tahansa, jolla on ollut tavallani etuoikeus vierailla tässä maassa säännöllisesti eri tilanteissa kymmenien vuosien ajan, voi nähdä, miten paljon Viro on edistynyt itsenäistymisensä jälkeen. Kun otetaan huomioon, millaisten lisäongelmien kanssa Viron on täytynyt kamppailla verrattuna muihin Keski-Euroopan entisiin kommunistimaihin Baltian alueen ulkopuolella, on lähes ihme, että Viro oli liittymisneuvottelujen käynnistyessä ensimmäisessä ryhmässä. Maa aloitti uudistukset kaksi vuotta myöhässä. Koska se oli Neuvostoliiton entinen osa, sen oli aloitettava lähes tyhjästä luomalla kansalliset hallitusrakenteet. Sen oli sopeutettava venäläiset, jotka olivat asettuneet maahan vuosikymmeniä sitten, ja korjattava Neuvostoliiton sotavoimien perinnöksi jättämät valtavat ympäristövahingot. Monista hallitusvaihdoksista huolimatta Viron uudistusmallissa on aina noudatettu samaa linjaa yksityistämisessä, rahapolitiikassa, verojärjestelmää koskevissa kysymyksissä ja muilla aloilla. Virolaiset sanoivat varauksettomasti kyllä teknisen muutoksen tarjoamille mahdollisuuksille. Sitä tahtoa, jolla ihmiset ovat yksityissektorilla, taloudessa ja hallinnossa hyödyntäneet nykytekniikan tarjoamia mahdollisuuksia, voidaan kuvata esimerkilliseksi verrattuna Euroopan muihin osiin. Mitä muutakaan voi pieni, vain vähän luonnonvaroja omaava maa tehdä kuin luoda jotakin yhdistämällä aivot ja tekniikan? Viron viennin rakenne osoittaa, että virolaiset ovat nyt menestyksekkäästi saavuttaneet tämän huipputekniikan lisäarvon. Korruption torjunta on onnistunut paremmin kuin muissa alueen valtioissa. Komissio toteaa vuoden 2002 määräaikaiskertomuksessaan, että korruptio näyttää yleensä olevan Virossa suhteellisen rajallinen ongelma. Tosiasiassa se, ettei Virossa ja muissa Baltian maissa ole esiintynyt mitään etnisiä jännitteitä huolimatta suuresta venäjänkielisestä vähemmistöstä ja Neuvostoliiton murheellisesta roolista Viron historiassa, on Viron hallitusten maltillisen politiikan ansiota sekä sen ansiota, että virolaiset ovat suostuneet noudattamaan\n16 20 09/04/2003 eurooppalaisten kumppaniensa ehdotuksia matkalla EU:hun. Haluan vielä sanoa suoraan Viron kansalaisille muutaman sanan 14. syyskuuta pidettävästä kansanäänestyksestä. Jos epäröitte vielä äänestää Viron liittymisen puolesta, pyydän teitä harkitsemaan, pystyykö Viron kokoinen ja tässä maantieteellisessä kolkassa sijaitseva valtio pärjäämään yksin nykypäivän maailmassa. Kaikki tähänastiset kokemukset ovat osoittaneet, että loppujen lopuksi kaikki asianosaiset ovat hyötyneet kaikista laajentumisista materiaalisesta näkökulmasta katsottuna. Tämä merkitsee sitä, että myös Viro kehittyy paremmin EU:n jäsenenä. Olen myös Liettuan varjoesittelijä. Myös tämän maan osalta yhdyn kanssaesittelijäni näkemykseen, jossa suositellaan liittymistä. Liettuan uudistusprosessi ei ollut aivan yhtä johdonmukainen tai ripeä kuin Viron etenkään 1990-luvun ensimmäisellä puoliskolla, mutta minuun on tehnyt vaikutuksen se vauhti, jolla Liettua on kuronut etumatkaa kiinni etenkin vuodesta Kuten kaikissa valtioissa, kaikilla aloilla, joita yhteisön säännöstö koskee, oli Liettuassa työskenneltävä ankarasti. Yksi erityinen ongelma, joka tuli esiin keskusteluissa sekä EU:n että omien kansalaisten kanssa, oli Ignalinan ydinvoimalan sulkemista koskevan suunnitelman laatiminen ja maksaminen sekä tulevaisuuden antaminen Visaginasin kaupungissa ja sen lähistöllä eläville ihmisille. Mielestäni olemme löytäneet oikean tavan edetä tässä asiassa. Meidän ei pidä jättää Liettuaa yksin selviytymään vaatimuksesta, joka koskee yhteensopivuutta Schengenin sopimuksen kanssa, jotta löydettäisiin tyydyttävä ratkaisu Kaliningradiin ja Kaliningradista (entinen Königsberg) suuntautuvaan kauttakulkuliikenteeseen. En ole tyytyväinen asioiden nykyiseen kulkuun. Se, mistä varoitin toistuvasti, on toteutunut. Matkustajat ovat joutuneet käytännössä kohtaamaan ongelmia, byrokratia on lisääntynyt, ja jännitteet ovat kasvamassa Venäjän suhteiden osalta. Tämä ei ole kummankaan osapuolen etujen mukaista. Koska Valko-Venäjä on Liettuan itänaapuri, tämä aiheuttaa vielä lisää epävarmuutta järjestelmän toimivuudesta. Huolimatta kaikista ratkaisemattomista ongelmista kirjoitamme tänään Euroopan historiaa. Olen samaa mieltä monien parlamentin kollegojeni kanssa siitä, että äänestys kymmenen valtion liittymisestä on tämän lainsäädäntökauden tärkein äänestys. Olen iloinen siitä, että voin edistää äänelläni pysyvästi Euroopan historian rattaan kääntymistä huomattavasti eteenpäin. Haluan sanoa niille, joiden mielestä olisi äänestettävä liittymistä vastaan: historia ajaa teidän ohitsenne ja osoittaa, miten vääriä uskotellut ja nykyiset motiivinne ovat. Teillä on vielä tilaisuus päättää suurempaa Eurooppaa koskevasta yhteisestä tulevaisuudesta menettämättä kasvojanne. Toivotan Viron, Liettuan ja muut valtiot lämpimästi tervetulleiksi Euroopan unioniin: Kõike head, Eesti ja tere tulemast Euroopa Liidu ja Viso kogeriausio Lietuva ir sveiki atvike į Europos Sąjungą! (Suosionosoituksia) Poos (PSE), esittelijä. (FR) Arvoisa puhemies, Kyproksen EU:hun liittymistä koskevan mietinnön esittelijänä minulla on ilo ja kunnia pyytää kollegojani antamaan puoltavan lausuntonsa perustamissopimuksen 49 artiklan mukaisesti. Koska tämä on viimeinen puheeni esittelijänä, kiitän kollegojani ulkoasioiden, ihmisoikeuksien sekä yhteisen turvallisuuden ja puolustuspolitiikan valiokunnassa ja parlamentaarisessa sekavaliokunnassa vuosien mittaan saamastani merkittävästä tuesta. Kiitän myös komissiota, erityisesti komission jäsentä Verheugenia, Maureria ja Van Der Meeriä sekä Kyproksen tasavallan hallitusta ja sen suurlähettilästä Theophiloua, jotka ovat pitäneet meidät erittäin hyvin ajan tasalla tiedottamalla meille neuvottelujen etenemisestä määräajoin. Olemme kaikki pahoillamme siitä, ettei YK:n pääsihteerin esittelemä suunnitelma Kyproksen tilanteen kokonaisvaltaiseksi ratkaisuksi johtanut tuloksiin. Uudelleen yhdistettyä saarta varten ehdotettu perustuslaillinen säännöstö oli nykyaikaisen demokraattisen liittovaltion mallin mukainen, ja siinä kunnioitettiin kaikin tavoin saaren kummankin osan kulttuurista identiteettiä ja autonomiaa. Lisäksi se tarjosi kummallekin saariyhteisölle aseman Euroopassa. Ne, jotka hylkäsivät kokonaisvaltaista ratkaisua koskevan suunnitelman sen vuoksi, että kannattavat edelleen kahden erillisen valtion olemassaoloa, kantavat raskaan historiallisen vastuun. Kuten Kofi Annan kirjoitti turvallisuusneuvostolle osoittamassaan 1. huhtikuuta 2003 päivätyssä raportissa, kyproksenturkkilaisten johtaja Denktash toivoo edelleen tapahtuneista perustavanlaatuisista muutoksista huolimatta, että kentällä vallitseva tilanne vahvistetaan lainsäädännössä. Lain mukaan Kypros ei kuitenkaan sisällä kahta erillisvaltiota. Turvallisuusneuvoston päätöslauselman 541 (1983) mukaan Pohjois-Kyproksen turkkilaisen tasavallan julistus on juridisesti pätemätön, ja päätöslauselmassa kaikkia jäsenvaltioita kehotetaan olemaan tunnustamatta mitään muuta Kyproksen valtiota kuin Kyproksen tasavalta. Liittymissopimuksen allekirjoittamisen ja ratifioinnin jälkeen koko Kyproksen saaresta tulee tämän vuoksi juridisesti osa Euroopan unionia. Turkin miehityksen aikana kuitenkin ainoastaan saaren pohjoisosa kuuluu Euroopan unionin lainkäyttövallan piiriin, ja yhteisön lainsäädäntöä voidaan soveltaa ainoastaan saaren pohjoisosassa. Tämän vuoksi liittymissopimus sisältää oikeuttamislausekkeen, jolla neuvosto valtuutetaan komission ehdotuksesta neuvottelemaan tarvittavista järjestelyistä yhteisön säännöstön täytäntöön panemiseksi saaren pohjoisosassa, kun yhdistymisen esteet ovat väistyneet. YK:n pääsihteerin rauhansuunnitelman käsittely on yhä kesken. Asianomaisia osapuolia\n17 09/04/ kyproksenkreikkalaisia, kyproksenturkkilaisia ja erityisesti Turkkia pyritään kannustamaan monin tavoin toistaiseksi ylipääsemättömiltä vaikuttavien monilukuisten esteiden vuoksi. Euroopan unioni on valmistautunut toivottamaan yhdistyneen Kyproksen tervetulleeksi milloin tahansa, edellyttäen, että sitä koskevat säännöt ovat kansainvälisen oikeuden ja periaatteidemme mukaisia. Tällä välin Euroopan unionin olisi oltava ylpeä siitä, että se on avannut ovensa tälle kiistattomasti eurooppalaiselle maalle, jonka kulttuurinen ja taloudellinen panos on vastaansanomaton ja jonka merkitys kasvaa merkittävästi entisestään, kun Lähiidässä saavutetaan kestävä rauha. Odotamme myös Kyproksen politiikan saavan täysin uudenlaisen sysäyksen, ja odotamme siltä aktiivista poliittista yhteistyötä. Lopuksi mainittakoon, että Kypros kieltäytyi Irakin kysymyksen yhteydessä myöntämästä pääsyä alueelleen sotilastarkoituksessa ja ilmoitti haluavansa asettua täysin EU:n toimielinten hyväksymien yhteisten kantojen puolelle. Esittelijänä pidän tätä esimerkillisenä toimintatapana, ja suosittelen sitä kaikille nykyisille ja tuleville jäsenvaltioille. (Suosionosoituksia) Schroedter (Verts/ALE), esittelijä. (DE) Arvoisa puhemies, arvoisa neuvoston puheenjohtaja, arvoisa komission jäsen, voin ilokseni kertoa tänään, että Latvia täyttää Euroopan unionin jäsenyysvaatimukset, mikä on osoitus siitä, että menestyksekäs prosessi on saatettu päätökseen. Kunnia siitä ei kuulu kuitenkaan minulle, vaan kollegoillemme Latvian parlamentissa, Latvian hallitukselle, Latvian hallintohenkilöstölle ja sen kansalle. Onnitelkaamme heitä tästä lainsäädännön mukauttamiseksi ja EU:n jäsenyyden valmistelemiseksi tehdystä mittavasta urakasta. Minulla on ollut kunnia osallistua tähän menestykseen ja tukea prosessia jonkin matkaa henkisesti. Tämän vuoksi käytän tilaisuuden hyväkseni kiittääkseni kollegoitani Saeimassa, hallituksen edustajia, viranomaisia ja Riian, Liepajan ja Letgalen asukkaita. Heidän lisäkseen voisin mainita myös monia muita, jotka käyttivät aikaansa keskustellakseen kanssani parhaasta tavasta ohjata tätä liittymisprosessia. Nämä henkilöt joutuivat osallistumaan ja selviytyivät kunnialla hankalasta järjestelyprosessista voimatta vedota saavutettuihin oikeuksiin. Kaikki asetettiin kyseenalaiseksi; kaikki tutkittiin ja tarkastettiin EU:hun liittymistä silmällä pitäen. Suosittelen siis, että äänestätte Latvian EU:hun liittymisen puolesta. Se, mikä pätee muihin ehdokasvaltioihin, pätee myös Latviaan. Myös tältä osin on esitetty arvosteluja siitä, että eräiden tärkeiden asioiden hiominen on vielä kesken. Tarkoitan tarvetta lujittaa erityisesti paikallishallintoa, jotta se voi suoriutua tehtävistään yhteisön säännöstön voimaan saattamiseksi. Oikeusjärjestelmän toimintaa on parannettava edelleen. Lisäksi ohjelmaan, jonka avulla venäjänkielinen väestö pyritään integroimaan, olisi suhtauduttava innokkaammin, ja kansalaisuuden saamista olisi helpotettava. Latvian kulttuuri, kieli ja uudistushalu merkitsevät meille kuitenkin niin paljon, että pidämme Latvian liittymistä EU:hun erittäin suotavana. Yhdyn tässäkin asiassa eräiden edellisten puhujien näkemykseen siitä, että tämän laajentumisen ongelmat ovat meissä itsessämme. Tarkastelkaamme itseämme, Euroopan unionia. Mihin institutionaalista uudistusta ja maatalouspolitiikan uudistusta koskeva innostus on kadonnut? Mihin on kadonnut rohkeus uudistaa rakennerahastoja? Missä on rohkeus, jolla kerrotaan yleisölle, että meidän on lakattava suojelemasta saavutettuja etujamme, mikäli haluamme luoda menestyvän unionin? Missä on rehellisyys, jota tarvitaan sen myöntämiseen, että uudistukset saattavat tehdä kipeää? Meidän kaikkien kahdenkymmenen viiden maan on etsittävä uusia tapoja yhdessä, ja olen vakuuttunut siitä, ettei Latvia ole jarruttava osapuoli, vaan että syy on meissä. Emme saa syyttää Latviaa ja sen väestöä pelkästään sen vuoksi, että EU on liian veltto antaakseen muodon tälle historialliselle prosessille, koska Latvialla on uudistushalua, mutta meillä ei ole. Tämän vuoksi meidän on huolehdittava myös omasta valmiudestamme tehdä muutoksia, ja olen vakuuttunut siitä, että Latvian kokemukset, into ja rohkeus voivat auttaa meitä tässä asiassa. Jos Latviasta tulee Euroopan unionin jäsen, jos sen innokkaasta ja nuorekkaasta väestöstä tulee osa Euroopan unionia, siitä tulee myös osa Euroopan unionin uudistusvoimaa. Olen erittäin optimistinen tämän asian suhteen. Lopuksi esitän teille hyvin henkilökohtaisen näkemykseni siitä, että eräs tärkeä toive on toteutumassa. Ystävämme Tšekin tasavalta, Puola ja Unkari, jotka antoivat meille muutokseen tarvittavan rohkeuden Saksan demokraattisen tasavallan aikana, voivat liittyä meihin ja auttaa meitä antamaan Euroopalle uuden muodon. Saksan yhdistyminen on osittain heidän ansiotaan. Älkäämme unohtako sitä. Toivon, että erityisesti ne kollegani, jotka aikovat äänestää Tšekin tasavallan liittymistä vastaan, ottavat tämän huomioon. Olemme hyvin suuressa kiitollisuudenvelassa naapurimaillemme. (Suosionosoituksia) Souladakis (PSE), esittelijä. (EL) Arvoisa puhemies, arvoisa neuvoston puheenjohtaja, hyvät komission jäsenet, hyvät kollegat. Kiitän aivan ensiksi niitä ystäviäni ulkoasioiden, ihmisoikeuksien sekä yhteisen turvallisuuden ja puolustuspolitiikan valiokunnassa, jotka nimittivät minut esittelijäksi Liettuan kysymyksessä ja antoivat minulle siten tilaisuuden osallistua tämänpäiväiseen erittäin kiinnostavaan ja tärkeään keskusteluun Euroopan parlamentissa. Kiitän myös esittelijä Gahleria, joka esitti hetki sitten myös monia Liettuaa koskevia näkemyksiä; en tosin ollut kuulemassa niitä.\n18 22 09/04/2003 Hyvät kollegat, Liettualla on muiden EU:hun liittyvien valtioiden tavoin sen muuhun Eurooppaan yhdistävä kulttuuritausta ja menneisyys konflikteineen. Me kaikki olemme päättäneet vuorollamme muuttaa tapahtumien kulkua ja antaa yhteisten arvojen ja periaatteiden yhdistää kaikki Euroopan kansat. Liettualla on omat ongelmansa. Nyt ei ole kuitenkaan oikea aika keskustella siitä, kuinka paljon Kaliningradin, Ignalinan tai jonkin muun vastaavan ongelman ratkaisemisessa on edistytty. Meidän on keskityttävä niihin poliittisiin kiintopisteisiin, jotka aiomme omaksua. Olemme yksimielisiä siitä, että olemme rakentamassa Eurooppaa, jolla on arvojen, kulttuurin, historian ja yhteisen seikkailun lisäksi myös valoisa tulevaisuus. Jos kysymme Euroopan kansoilta nykytilanteessa, mitä he odottavat meiltä ja millaisia poliittisia ilmauksia he odottavat Euroopan johtajilta, he mainitsevat rauhan, demokratian, kasvun, sosiaalisen oikeudenmukaisuuden ja vapauden. Juuri näihin arvoihin meidän on vastattava. Toistan, että Liettua kohtaa mutkia matkalla, kuten me kaikki. Tämän päivän Liettualla on kuitenkin toivoa ja näkemystä. Odotamme hyvin kiinnostuneina, mitä tulevaisuus tuo tullessaan. Kreikkalaisena olen hyvin tietoinen siitä, että Euroopan historiallinen nimi, jota me kaikki käytämme, on alun perin kreikkalainen ja viittaa kulttuuriin ja sivistykseen. Europa oli Zeuksen puoliso ja Minosin, Sarpedonin ja Rhadamanthysin äiti. Mikäli historian kulkua tutkitaan yhdessä sen mytologisten näkökohtien kanssa, huomataan, että se kuvaa keskisen ja itäisen Välimeren vyöhykkeen kansojen ja kansalaisten välisiä kulttuurisia, taloudellisia ja muita vastaavia yhteyksiä yleensä. Kulttuuri- ja laatuelementti on ollut aina läsnä. Hyvät kollegat, juuri alkuperäni vuoksi haluan kertoa, kuinka tärkeänä pidän sitä, että Kypros liittyy EU:hun yhtä aikaa Liettuan ja muiden maiden kanssa. Kiitän erityisesti esittelijä Poosia ja kaikkia Euroopan unionin toimielimiä erinomaisesta työstä tämän vakavan aiheen käsittelemiseksi ja mahdollisimman hyvän lopputuloksen saavuttamiseksi. Kypros on Afroditen saari, nykyrunoilijan mukaan kullanarvoinen mereen heitetty vihreä lehti. Hyvät kollegat, meidän on oltava tänään sekä vakavia että optimistisia. Meidän on jätettävä taaksemme kaikki, mistä olemme keskustelleet ja mistä olemme mahdollisesti valittaneet ja ymmärrettävä, että määrittelemme uutta ajattelutapaa. Muodostamme yhdessä Euroopan. Ei ole uutta ja vanhaa Eurooppaa. Olemme Eurooppa, jonka olemme rakentaneet, ihmisen paras lahja ihmiskunnalle. Lisäksi lausun muutaman sanan puheenjohtajavaltiolle Kreikalle. Koska olemme kaikki yksimielisiä siitä, että sivistys on se tekijä, joka yhdistää meidät eurooppalaiset toisiimme, miten hyvä idea olisikaan kääntää kaksi tärkeää kertomusta "Tomb of Pericles" ja "Oath of Alexander the Great" kaikille Euroopan unionin kielille uudet kielet mukaan luettuina. Nämä kaksi tärkeää tekstiä ilmentäisivät siten periaatteitamme, arvojamme ja sivistystämme. Lopuksi haluan toivottaa Liettuan, Kyproksen ja Maltan tervetulleiksi. Toivotan tervetulleiksi kaikki Euroopan unioniin tänä vuonna tai myöhemmin vuonna 2007 liittyvät maat samoin kuin kaikki ne, jotka hyväksyvät meille kaikille yhteiset periaatteet ja arvot Queiró (UEN), esittelijä. (PT) Arvoisa puhemies, Unkari on eräs niistä maista, jotka ovat toimineet esimerkillisesti täyttääkseen Euroopan unionin liittymisvaatimukset. Esittelijänä olen pyrkinyt kuvaamaan Unkarin kehitystä ja nykytilannetta parlamentille objektiivisesti. Nyt on Euroopan parlamentin vuoro ilmoittaa virallinen kantansa näiden maiden jäsenyyteen Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja parlamentin työjärjestyksen mukaisesti. Keski- ja Itä-Euroopan valtiot ja kansat toivovat unionilta identiteettinsä ja itsenäisyytensä, yhteisen turvallisuutensa ja taloudellisen hyvinvointinsa kunnioittamista heitä lähes neljän vuosikymmenen alistaneiden kommunististen diktatuurien jälkeen, joissa näitä tarpeita ei kunnioitettu. Tämän vuoksi on hyvin tärkeää, ettemme tuota näille kansoille pettymystä. Ehkä juuri tämän vuoksi esittelijä Elmar Brok toteaa laajentumispäätelmiä koskevan mietintönsä eräässä kohdassa, että liittyminen ei ole päämäärä sinänsä, vaan lähtöviiva uusille ponnisteluille. Näin todellakin on, mutta edistysaskel, jonka olemme nyt ottamassa, on joka tapauksessa poliittisesti erittäin merkittävä historiallinen virstanpylväs niiden väistämättömien vaikutusten vuoksi, joita sillä on sekä laajentuneeseen unioniin että koko Eurooppaan ja jotka alkavat Euroopan koon vuoksi kuohuttaa unionia. Tämän vuoksi on odotettavissa, että kahden maailman, joiden kehitystasot ovat valitettavasti olleet viime vuosikymmeninä hyvin erilaisia, yhdistämisen haaste herättää kysymyksiä ja pelkoja. Erityisesti tänä Irakin kriisistä aiheutuneen epävarmuuden aikana ja nyt, kun luottamus kykyihimme on heikentymässä, on kuitenkin korostettava, että kymmenen uuden valtion liittyminen EU:hun on varma osoitus Euroopan elinvoimasta ja osoittaa selvästi sen poliittisen tahdon vastata myönteisesti ja demokraattisesti historian sille asettamiin haasteisiin. Arvoisa puhemies, Unkari jätti Euroopan unioniin liittymistä koskevan hakemuksensa 31. maaliskuuta Liittymisneuvottelut aloitettiin neljä vuotta myöhemmin maaliskuussa Unkari on ollut alusta alkaen eräs niistä ehdokasvaltioista, joissa erityisesti sisämarkkinoiden vaatimusten noudattamisessa on edistytty hienosti, ja tämä on osaltaan edistänyt neuvottelujen juohevaa etenemistä. Siitä huolimatta, että julkisen sektorin alijäämä on edelleen huomattava, Unkarin talouskasvu on yksi Euroopan nopeimmista, ja kymmenen vuoden aikavälillä mitattuna sen inflaatio on yksi Euroopan matalimmista. Lisäksi sen työttömyysluvut ovat melko matalia. Unkari on näin ollen eräs alueen suorituskykyisimmistä talouksista.\n19 09/04/ Lisäksi Unkari on yksi niistä ehdokasvaltioista, jotka ovat houkutelleet eniten suoria ulkomaisia investointeja, ja sen bruttokansantuote on lähes 13 prosenttia kaikkien kahdentoista ehdokasvaltion BKTL:n kokonaismäärästä. Tämä poikkeuksellinen taloudellinen suorituskyky oli epäilemättä Unkarin eduksi liittymisneuvotteluissa, erityisesti, jos otamme huomioon, kuinka nopeasti Unkari on mukautunut markkinataloudelle soveltuviin mekanismeihin 40 vuoden suunnitelmatalouden jälkeen, sekä sen sosiaalisen hinnan, jonka Unkari on joutunut kaikkien muiden hyvin heikossa asemassa olevien tavoin maksamaan tästä prosessista. Tämä ei kuitenkaan tarkoita, että sopimukseen olisi päästy helposti kaikkien neuvottelukohtien osalta. Esimerkiksi arkaluontoisten kilpailu- tai kulttuuri- ja audiovisuaalipolitiikan sekä jopa talousarvio- ja varainhoitokysymysten osalta sekä komissiolta että Unkarin viranomaisilta on vaadittu jatkuvaa määrätietoisuutta vaikeuksien voittamiseksi. Neuvotteluja koskevien teknisten näkökohtien lisäksi haluan kuitenkin muistuttaa eräistä tosiseikoista, jotka kuvaavat Unkarin sosiaalipoliittista tilannetta näiden neuvottelujen aikana. Viime vuosina hyväksytyissä päätöslauselmissa parlamentti on asettanut etusijalle joukon suosituksia, joissa kannustetaan erityisesti seuraavien alojen uudistusten toteuttamista: romaniväestön integroiminen, työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun edistäminen, lahjonnan ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunta, riippumattoman oikeuslaitoksen lujittaminen, alueellisten erojen vähentäminen aiempaa määrätietoisemmin ja erityisesti julkisia tarjouskilpailuja koskevien sääntöjen ankara noudattaminen. Olemme korostaneet tarvetta luoda tehokas institutionaalinen ja hallinnollinen kehys rakenne- ja koheesiorahastoja koskevaa ohjelmasuunnittelua ja niiden täytäntöönpanoa varten. Näillä aloilla on kiistatta edistytty, ja Unkarin viranomaisten panos on ollut merkittävä ja on sellainen varmasti myös tulevaisuudessa. Arvoisa puhemies, olemme kuunnelleet useita Unkarin poliittisia johtajia, jotka julistavat, että Unkarin yhdentymiskehitys on määrätietoista ja että Unkari haluaa Euroopan unionin olevan voimakas ja yhtenäinen ja että kansallista identiteettiä ja kulttuureja on suojeltava. Nämä johtajat uskovat voivansa saavuttaa tavoitteensa paremmin Euroopan unionissa kuin jos joutuisivat selviämään yksinään globalisaation suotuisista ja epäsuotuisista vaikutuksista. Tämä on ratkaisevan tärkeä kysymys, joka on esitetty Unkarin kansalle. Unkarin kansa esittää näkemyksensä kansanäänestyksessä muutaman päivän kuluttua. Hyvät kollegat, kuten aina, kansa on suvereeni ja määrittää omat lakinsa, joita meidän on kunnioitettava kaikilta osin. Olen varma, että Unkari, joka on yksi Euroopan vanhimmista valtioista, löytää uudelleen sille aina kuuluneen paikkansa Euroopassa tullessaan Euroopan unionin jäseneksi 1. toukokuuta Hyvät kollegat, tämän vuoksi ja koska olen Unkarin esittelijä Euroopan parlamentissa, minulla on ilo ja kunnia pyytää teitä tukemaan tätä hakemusta. Se on vuosien ponnistelujen ja työn tulosta, ja se tarjoaa meille näkymän uudesta Euroopasta. (Suosionosoituksia) Stenzel (PPE-DE), esittelijä. (DE) Arvoisa puhemies, arvoisa neuvoston puheenjohtaja, hyvä komission jäsen, hyvät kollegat. Osoitan sanani erityisesti myös niille ehdokasvaltioiden ystävillemme, joita tämänpäiväinen päätöksentekomme kiinnostaa. Olen osallistunut laajentumisprosessin suunnitteluun siitä lähtien, kun minusta tuli Euroopan parlamentin jäsen. Olen osallistunut sen suunnitteluun hyvin monissa eri ominaisuuksissa EU:n ja Puolan välisen parlamentaarisen sekavaliokunnan puheenjohtajana ja nyt EU:n ja Tšekin tasavallan välisen komitean puheenjohtajana ja Maltan esittelijänä. Olen teidän kaikkien tavoin saanut tilaisuuden seurata historiallista prosessia, joka muuttaa EU:ta pysyvästi. Näin mittavaa laajentumista ei ole koettu koskaan aikaisemmin, kun kymmenen Keski-, Pohjois- ja Etelä- Euroopan valtiota on liittymässä unioniin. Parlamentti oli tämän vuoksi oikeassa huolehtiessaan jo ennen neuvostoa ja komissiota siitä, ettei Eurooppaa jaeta uudelleen ja että kutakin ehdokasvaltiota on tarkasteltava yksilöllisen edistymisensä perusteella. Olen iloinen siitä, että voin tänään yhdessä koko Itävallan kansanpuolueen valtuuskunnan kanssa antaa hyväksyntämme Brokin mietinnössä esitetyille Kööpenhaminassa käytyjen neuvottelujen päätelmille ja kaikille ehdokasvaltioille. Esittelijänä ilmoitan ensin perusteluni Maltan liittymishakemuksen hyväksymiselle. Tämä pieni saarivaltio on geopoliittiselta asemaltaan ulkopuolisille vaikutuksille altis maa, johon Euroopan kulttuuri ja historia ovat vaikuttaneet merkittävästi. Kaikkien muiden ehdokasvaltioiden tavoin Maltakin on joutunut tekemään kauaskantoisia poliittisia ja taloudellisia päätöksiä voidakseen täyttää Kööpenhaminan perusteet. Tämä on vaikuttanut ja vaikuttaa edelleen taloudellisten ja sosiaalisten rakenteiden nykyaikaistamiseen maassa, joka on muuttunut ja muuttuu edelleen suojaisesta saariyhteisöstä osuus- ja yhteisötaloudeksi, joka pystyy vastaamaan kilpailuun Euroopan sisämarkkinoilla. Tältä osin Euroopan unioni on osoittanut Maltaa kohtaan ymmärrystä ja suurpiirteisyyttä muun muassa siirtymäkausien osalta laivanveistämöjen ja vapaa-ajan asuntojen, jopa sen haluamien verohelpotusten sekä maataloustukimahdollisuuden kaltaisissa arkaluontoisissa kysymyksissä. Malta on myöntänyt tämän mahdollisuuden. Se oli ensimmäinen valtio, jossa järjestettiin kansanäänestys. Äänestysprosentti oli epätavallisen suuri, ja 53 prosenttia äänesti EU:hun liittymisen puolesta. Kyseinen kansanäänestys ei ole kuitenkaan sitova. Liittymissopimus on lisäksi ratifioitava parlamentissa. Tulevat vaalit, jotka pidetään 12. huhtikuuta, ratkaisevat, onko parlamentin enemmistö sen puolesta.\n20 24 09/04/2003 Esittelijänä olen aina pyrkinyt olemaan puuttumatta valtion sisäpoliittisiin päätöksiin. Tämä on kantani edelleen, enkä halua mitenkään ennakoida maltalaisten tämänkertaista vaalikäyttäytymistä. Sanottakoon kuitenkin tämän verran: me Euroopan parlamentissa olemme aina tukeneet Maltan liittymishakemusta, ja olimme iloisia siitä, että välillä kahdeksi vuodeksi jäädytetty hakemus uusittiin syyskuussa 1998 ja että Helsingin Eurooppa-neuvosto päätti aloittaa liittymisneuvottelut Maltan kanssa. Tämä on ainutlaatuinen ja ainutkertainen tilaisuus Maltalle. Toivon todella, että saamme tilaisuuden toivottaa Maltan tervetulleeksi EU:hun 1. toukokuuta EU:n laajentumisella Baltian valtioihin on kuitenkin myös pohjoinen ja keskieurooppalainen ulottuvuus. Puhun nyt itävaltalaisena. Valtiollamme on tällä hetkellä unionin pisin ulkoraja, vaikka sijaitsemme Euroopan keskellä. Laajentuminen muuttaa Itävallan sijaintia EU:n reuna-alueilta sen keskelle, sellaisen alueen keskelle, jolta erityisesti me itävaltalaiset voimme odottaa taloudellisia kannustimia, kasvua ja työllisyyttä. Itävallan kansanpuolue on aina tukenut Euroopan unionia ja sen laajentumista ja äänestää tämän laajentumisen puolesta tänään Ateenan huippukokouksessa sen valtuuskunnan, johon kuulun, ja Itävallan liittovaltion hallituksen välityksellä. Emme kuitenkaan hae laajentumisesta ainoastaan taloudellisia hyötyjä. EU:n ja Puolan sekä EU:n ja Tšekin tasavallan välisen sekakomitean puheenjohtajana olen aina korostanut tätä seikkaa. Tämä laajentuminen merkitsee Euroopan uudelleenyhdistämistä. Toivomme ennen kaikkea hyviä naapuruussuhteita niiden valtioiden kanssa, joiden kanssa olemme olleet aikaisemmin liittoutuneina satojen vuosien ajan ja joista jouduimme erillemme kahden maailmansodan ja Euroopan kylmän sodan aikaisen julman jakautumisen tuloksena. En pidä itsestäänselvyytenä sitä, että voimme ratkaista kaikki ongelmamme naapuriemme kanssa heti kun he liittyvät EU:hun, mutta voimme varmasti ratkaista ne helpommin heidän liittymisensä jälkeen. Tämän vuoksi toivon hyväksyntää ja pyydän parlamenttia antamaan sen kaikille ehdokasvaltioille. Tämä on merkittävä historiallinen teko, jonka ansiosta pääsemme myös paremmin sopuun menneisyyden kanssa ja jonka ansiosta naapurivaltiomme Tšekin tasavalta voi helpommin täyttää odotuksemme sitä kohtaan. Luotan siihen, että näihin odotuksiimme vastataan, erityisesti Tšekin varapääministerin Marešin ryhmällemme eilen esittämien lausuntojen jälkeen. Pyrin tähän päämäärään valtuuskuntani puolesta ja annan sen hyväksynnän kymmenen ehdokasvaltion liittymishakemuksille Euroopan parlamentissa. (Suosionosoituksia) Gawronski (PPE-DE), esittelijä. (IT) Arvoisa puhemies, me parlamenttiin tänään kokoontuneet henkilöt olemme todistamassa tekoa, joka on moraalisesti oikeudenmukainen: Euroopan valtiot, jotka ovat aivan yhtä eurooppalaisia kuin ne, jotka ovat jo osa Euroopan unionia, mutta jotka ovat erinäisistä kohtalon oikuista ilman omaa syytään joutuneet maanosamme yli vedetyn keinotekoisen viivan väärälle puolelle, ovat tulossa jälleen osaksi Eurooppaa. Olemme iloisia voidessamme toivottaa nämä valtiot tervetulleiksi ja ihailemme niiden niin monia kärsimyksiä kokeneiden kansalaisten kestävyyttä sekä heidän kommunistisen diktatuurin pitkinä vuosikymmeninä osoittamaansa sankarillisuutta. Kaikista Eurooppaan palaavista valtioista Puola ja Puolan rooli ovat poikkeuksellisia. Puola on suurin valtio, mutta se on erikoisasemassa myös sen vuoksi, että taistelu tyranniasta vapautumiseksi, joka myöhemmin kannusti ja oli esimerkkinä monille muille valtioille, alkoi juuri sieltä, kuten komission jäsen Verheugen totesi. Kiitämme Verheugenia hänen tekemästään valtavasta työmäärästä ja hänen työnsä erinomaisesta laadusta. Ilman Puolaa ja palauttaakseni mieliin jo unohdetun johtajan Lech Walesaa Berliinin muuri olisi yhä paikoillaan. Tällaisena merkkihetkenä parlamentin olisi vaikea olla muistelematta liittymisneuvotteluihin käytettyjä neljää vuotta. Neuvottelut olivat usein vaikeita ja monimutkaisia monen erilaisen kehitystason vuoksi. Se, että puolalaiset ovat onnistuneet voittamaan vaikeudet ja saattamaan neuvottelut tänään päätökseen, on maan valtavien ponnistelujen ja innostuksen ansiota sekä Puolan peräkkäisten hallitusten sitoutumisen ansiota. Kaikki Puolan hallitukset ovat taistelleet vuorollaan yhteisen strategisen päämäärän saavuttamiseksi, joka on maan liittyminen Euroopan unioniin, poliittisista opinkappaleistaan riippumatta. Prosessia ei ole selvästikään saatettu päätökseen. Meidän on taisteltava edelleen ja pyrittävä nykyaikaistamaan maata, niin että se voi hyödyntää jäsenyyttään mahdollisimman hyvin. Kuten olen todennut jo aikaisemmissa vastaavissa tilanteissa, olemme edelleen jossain määrin huolestuneita julkishallinnon avoimuudesta, lahjonnasta ja tiedotusvälineiden riippumattomuudesta. Olen kuitenkin varma, että Puola voi menestyä myös näillä aloilla. Myös parlamentin rooli on ollut merkittävä, sillä se on antanut voimakkaita sysäyksiä liittymisprosessille. Olemme antaneet tukea ja kannustusta ja toisinaan myös varoituksia, mutta olemme olleet aina johdonmukaisia ja määrätietoisia, ja tämän vuoksi ehdokasvaltioiden kansalaiset ovat pitäneet Euroopan parlamenttia uskottavana edustuslaitoksena, joka pyrkii liittämään irralliset osat takaisin Eurooppaan niin, että oikeus toteutuu. Päätös, jonka teimme avataksemme Euroopan unionin maanosan kaikille valtioille, oli poliittinen päätös. Se ei ollut taloudellinen päätös eikä lukuihin tai laskelmiin perustuva päätös, sillä ne eivät olisi riittäneet tämän prosessin perustaksi. Päätös perustui oikeudenmukaisuuden ihanteeseen.\nPuheenjohtajan Päätelmät Santa Maria da Feiran Rurooppa-Neuvosto19. Ja 20. Kesäkuuta 2000\nconseil/00/2000 Puheenjohtajan Päätelmät Santa Maria da Feiran Rurooppa-Neuvosto19. Ja 20. Kesäkuuta 2000 1. Eurooppa-neuvosto kokoontui Santa Maria da Feirassa 19. ja 20. kesäkuuta 2000. Kokouksen aluksi\nUNIONIN LAAJENTUMINEN Kroatiasta tuli 1. heinäkuuta 2013 Euroopan unionin 28. jäsenvaltio. Kroatian liittyminen, jota edelsi Romanian ja Bulgarian liittyminen 1. tammikuuta 2007, oli unionin järjestyksessä\nPARLAMENTIN TYÖN SUUNNITTELUSTA VASTAAVA OSASTO. EUROOPPA-NEUVOSTON YLIMÄÄRÄINEN KOKOUS 17. helmikuuta 2003 BRYSSEL\nEUROOPAN PARLAMENTTI PARLAMENTIN TYÖN SUUNNITTELUSTA VASTAAVA OSASTO EUROOPPA-NEUVOSTON YLIMÄÄRÄINEN KOKOUS 17. helmikuuta 2003 BRYSSEL PUHEMIES PAT COXin PUHE PUHEENJOHTAJAN PÄÄTELMÄT 01/S-2003 Parlamentin\nEUROOPPA-NEUVOSTO KÖÖPENHAMINA PUHEENJOHTAJAN PÄÄTELMÄT\n21 EUROOPPA-NEUVOSTO KÖÖPENHAMINA PUHEENJOHTAJAN PÄÄTELMÄT 12. ja 13. joulukuuta 2002 LIITE 23 LIITE I TALOUSARVIO J A RAHOITUS Unioni hyväksyy neuvottelutulokset, joiden mukaan ovat määräytyneet uusien\nFI Moninaisuudessaan yhtenäinen FI A8-0234/26. Tarkistus. Mario Borghezio, Edouard Ferrand, Marcel de Graaff ENF-ryhmän puolesta\n28.6.2017 A8-0234/26 26 8 kohta 8. kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita neuvottelukehyksen puitteissa keskeyttämään viipymättä liittymisneuvottelut Turkin kanssa, jos perustuslakipaketti pannaan täytäntöön