Saba: tutustu Karibianmeren salaisuuteen - Saba on hollantilais-karibialaisista saarista pienin ja sitä ympäröivät henkeäsalpaavan kauniit Karibianmeren vedet. Se on suhteellisen hiljainen vulkaaninen saari, jolta löytyy niin omaperäisiä kyliä kuin vehreitä vuoristometsiäkin. Löydä tämä Karibianmeren piilotettu helmi seuraavien kuvien kautta!\nSaari - Hollantilais-karibialainen saari on vain 13 neliökilometrin kokoinen. Se sijaitsee kallioisen, mahdollisesti aktiivisen tulivuoren päällä ja on peittynyt sumuisiin, vehreisiin metsiin.\nSaari - Saba on virallisesti Alankomaihin kuuluva ja maan pienin erillinen hallintoalue. Sen asutukset muistuttavat Euroopan vuoristoisten alueiden pieniä kyliä.\nSijainti - Saari sijaitsee vain 30 minuutin matkan päässä San Juanista, Puerto Ricosta. Sinne pääsee lautalla tai 12 minuutin lentokonekuljetuksella Maartenista.\nMount Scenery - Mount Scenery on Alankomaiden kuningaskunnan korkein kohta 887 metrillään. Sen viimeisin purkaus tapahtui vuonna 1640.\nPopulaatio - Saarella asuu lähes 2 000 asukasta.\nKieli - Saaren viralliset kielet ovat englanti ja hollanti. Paikallinen slangi on Neitsytsaarten kreoli-englannin muoto.\nKunnat - Suurimmat kunnat ovat The Bottom (pääkaupunki), Windwardside, Hell's Gate ja St. Johns.\nPilaantumaton kuningatar - Saari on saanut lempinimen Karibianmeren pilaantumaton kuningatar. Saaren asukkaat ovat yhdistäneet voimansa suojellakseen saarta ja arvostavat sen luonnon aarteita.\nKasvillisuus - Suurin osa saaresta on peittynyt kosteaan metsämaastoon, joka pitää sisällään mangopuita ja korkean ilmanalan sumua. Paikka on kuin vuorenhuippu keskellä merta.\nSaba-pitsi - Saba-pitsi on koristeompelua ja käsityöläistaidetta, jota tuotetaan saarella. Se oli tärkeä tulonlähde 1900-luvulla. (Kuva: Flickr/CC BY-SA 2.0)\nWindwardside - Windwardside on turistiystävällisin kylä saarella ja sieltä löytyvät Saban matkailutoimisto sekä monet saaren hotelleista ja vuokrattavista lomamökeistä.\nHotellit - Saarella vieraillessa voi valita vain muutamasta hotellista ja The Queen's Gardens Resort & Spa on niistä suosituin. Sen omistaa aviopari ja sieltä on näkymät sekä metsään että alla sijaitsevaan Karibianmereen.\nSukeltaminen - Sukeltaminen on suosittu tekeminen saarella. Vedenalaiset vulkaaniset saaret ja riutat tarjoavat henkeäsalpaavia näkymiä kaikille, jotka uskaltautuvat sukellukselle. (Kuva: Wikimedia/CC BY-SA 2.5)\nSukelluskohteet - Ympäri saarta löytyy monia sukelluskohteita, joissa pääsee ihailemaan monimuotoisia kala- ja merieläinlajeja. Vuorenhuippukohteet ovat suosituimmat. Niissä merenpohjasta nouseva magma on muodostanut vulkaanisia kivitorneja veden alle.\nSaban kansallinen meripuisto - Saban kansallinen meripuisto ympäröi koko saarta 60 metrin syvyyteen saakka. Se perustettiin vuonna 1987 vesien suojelemiseksi ja sitä käytetään kaupallisiin ja virkistystarkoituksiin.\nWell's Bay - Well's Bay on Saban ainoa ranta ja koostuu kalliotasangosta, joka ulottuu mereen. Lahti on koti henkeäsalpaavalle merielämälle ja koralleille. Matka jyrkkää, kivistä kalliota pitkin tulisi kulkea varovasti! (Kuva: Flickr/CC BY-NC 2.0)\nPerinteiset rakennukset - Perinteisillä taloilla on mökkimäinen ulkonäkö ja ne ovat yleensä valkoisia punaisilla katoilla. (Kuva: Flickr/CC BY-NC 2.0)\nHell's Gate -triathlon - Saari isännöi vuotuisen Hell's Gate -triathlonin, johon osallistuvat juoksevat, pyöräilevat ja uivat samalla kun pääsevät ihailemaan henkeäsalpaavaa maisemaa. (Kuva: Flickr/CC BY-SA 2.0)\nVaellus - Tulivuori tarjoaa monia erilaisia vaellusreittejä ja kunnianhimoisin reitti johtaa Mt. Sceneryn huipulle. Älä ylläty, jos törmäät vuohilaumoihin ja kanaparviin matkan varrella! (Kuva: Flickr/CC BY-SA 2.0)\nTekemistä - Saarelta löytyy alle 20 ravintolaa, mutta siellä voi silti nauttia loistavan aterian ja kokea myös yöelämää. Älä unohda maistella Saban perinteistä makeaa rommista ja mausteista valmistettua alkoholia nimeltä Saba Spice. (Kuva: Flickr/CC BY-SA 2.0)\nItsenäiset yritykset - Et löydä ketjuravintoloita tai -liikkeitä saartelta. Kaikki yritykset ovat itsenäisiä ja yksi henkilö tai perhe omistaa usein monia liikkeitä. (Kuva: Flickr/CC BY-ND 2.0)\nHistorialliset kirkot - Saarelta löytyy monia historiallisia kirkkoja, mukaan lukien kolme roomalaiskatolilaista, kaksi anglikaanista ja yksi wesleyan holiness -kirkko, yksi seitsemännen päivän adventistikitkko sekä yksi jehovantodistajien sali.\nHistorialliset kirkot - Vanhin kirkoista on anglikaaninen kirkko, joka sijaitsee The Bottomin kylässä.\nKarnevaali - Saaren juhlakalenterin kohokohta on vuotuinen kesäkarnevaali. Se pitää sisällään paljon musiikkia, värikkäitä paraateja ja herkullista ruokaa.\nSaban lääketieteellinen yliopisto - Sabalta löytyy Saban lääketieteellinen yliopisto. Yliopistosta valmistuneet voivat toimia lääkäreinä Yhdysvalloissa, Kanadassa ja Puerto Ricossa.\nKeittiö - Saaren perinteinen keittiö on Länsi-Intian kreolilainen. Annoksiin kuuluu tuoreita mereneläviä ja lihaa, jotka on valmistettu kreolimaustein. Myös kuivalihakastikkeet ovat suosittuja.\nKeittiö - Välipaloina suositaan tuoreita eksoottisia hedelmiä, kuten mangoja, leipäpuun hedelmiä ja guanabanoja. (Kuva: Flickr/CC BY-SA 2.0)\nVieraile ihmeessä! - Älä jätä välistä Saban tarjoamaa tyyntä ja kaunista lomaa. Pikkuruisella saarella pääset pakenemaan todellisuutta ja erkanemaan modernin kaupunkielämän hälinästä. Saari toivottaa sinut tervetulleeksi ystävällisten ihmisten, omaperäisten kylien ja henkeäsalpaavan luonnon kera.\nSaban kaunis saari\nHurmaava hollantilais-karibialainen Saban saari omaperäisine mökkeineen ja sumuisine metsineen, on yksi Karibianmeren parhaiten varjelluista salaisuuksista.\nOta selvää tästä lumoavasta ja upeasta saaresta ja tutustu siihen tarkemmin seuraavassa galleriassa!


LION – Liikkumisen ohjauksen neuvontaKäyttöehdot - LION - Liikkumisen ohjauksen neuvonta\nPyörän lainaajan on oltava 15 vuotta täyttänyt ja hyväksyttävä käyttöehdot.\nLainattu pyöränavain sopii jokaiseen pyörään. Avaimet on numeroitu, ja numerotieto yhdistetään käyttäjätietoihin avainta luovutettaessa. Pyörällä ajettaessa avain on kiinni pyörässä olevassa lukossa. Avaimen saa lukosta irti vain silloin, kun pyörä lukitaan kaupunkipyörätelineeseen.\nLisäksi vuokrauksen yhteydessä saa käyttöönsä vaijerilukon ja avaimen, jolla pyörän voi lukita muualle kuin kaupunkipyöräpisteeseen käytön aikana. Nämä kaikki tulee palauttaa vuokrauksen päättymisen yhteydessä matkailutoimistoon.\nPyörän vuokrausmaksu on 5 euroa /päivä (sisältäen alv:n 24 %). Vuokrauksen yhteydessä käyttäjän tulee esittää virallinen henkilöllisyystodistus, josta otetaan myös kopio turvallisuussyistä. Avainten ja lukon nouto sekä luovutus tapahtuvat matkailutoimiston aukioloaikana. Jos käyttöehdoista tulee kysyttävää, soita Visit Tampereen matkailuneuvontaan: +358 3 56566800.\nVäri – valkoinen\nPistosuojatut renkaat autoventtiilein, renkaat 47-622 (28″)\nKiinteästi asennettu etukori, ei tavaratelinettä\nTieliikenneasetuksen vaatimat heijastimet\nLainaaja voi ottaa minkä tahansa telineessä olevan kaupunkipyörän.\nLainaaja on velvollinen huolehtimaan pyörästä yhtä hyvin kuin omastaan sekä noudattamaan ajaessaan erityistä huolellisuutta ja varovaisuutta. Pyöräilijän omalla vastuulla on noudattaa voimassa olevia liikennesääntöjä.\nPyörä tulee noutaa ja palauttaa sille tarkoitetusta telineestä Tampereen keskustorilta. Vuokrauksen yhteydessä saadulla vaijerilukolla pyörän voi kiinnittää käytön aikana myös muihin pyöräparkkeihin. Pyörää ei saa jättää lukitsematta ja valvomatta minnekään. Pyörää ei saa ottaa omaksi eikä lähtökohtaisesti luovuttaa muiden haltuun. Jos pyörä annetaan käyttöön toiselle, säilyy vastuu edelleen alkuperäisellä lainaajalla. Käytön jälkeen pyörä pitää palauttaa ja kiinnittää sille osoitettuun Tampereen keskustorin viralliseen pyöräparkkiin.\nLainaaja sitoutuu käyttämään pyörää vain sille tarkoitetulla tavanomaisella tavalla. Pyörän käyttäminen lainvastaisiin tarkoituksiin on kielletty. Operoijalla on oikeus ottaa haltuun pyörä, jos sitä käytettään sääntöjen vastaisesti.\nVastuu pyörästä vuokra-aikana\nMahdolliset vauriot itselle ja muille sekä muut vahingonteot ovat pyörän lainaajan omalla vastuulla.\nLainaaja on velvollinen korvaamaan pyörälle laina-aikana sattuneet vahingot sekä korvaamaan pyörästä laina-aikana kadonneet osat. Normaalista käytöstä johtunutta vahinkoa, kuten kumin puhkeamista, ei tarvitse korvata.\nLainaajan on välittömästi ilmoitettava matkailutoimistoon pyörässä ilmenneestä virheestä tai pyörää kohdanneesta vahingosta tai varkaudesta.\nLiikennevahingon sattuessa lainaaja on aina velvollinen tekemään vahinkoilmoituksen matkailutoimistoon.\nPyörä, lukko ja pyörän avaimet ovat pyörän lainaajan omalla vastuulla niin kauan kunnes ne on asianmukaisesti palautettu.\nLainaajan on hyväksyttävä lainaehdot kaikilta osin tehdäkseen varauksen. Tällöin lainaaja vahvistaa, että hän on lukenut, ymmärtänyt ja hyväksynyt kaikki lainaehdot. Jos lainaehdoissa on epäselvyyksiä tai ilmaantuu muuta kysyttävää, lisätietoja saat Visit Tampereen matkailuneuvonnasta.\nLainaajan omavastuu vahinkotapauksissa on vahingon hinta, kuitenkin enintään 200 € (enimmäismaksu koskee pyörän rikkoutumista korjauskelvottomaksi ja myös varkaustapauksia tai pyörän katoamista tai palauttamatta jättämistä). Allekirjoituksellaan lainaaja hyväksyy ehdot.\nAvainten ja lukon käyttö sekä palautus\nPyörän lainaaja saa vuokrausmaksun maksettuaan sekä sopimuksen allekirjoitettuaan haltuunsa pyöränavaimen, joka käy kaikkiin vuokrattaviin pyöriin keskustorin pyöräparkilla. Lisäksi lainaaja saa haltuunsa vaijerilukon ja avimen, jolla on mahdollista lukita pyörä käytön aikana myös mihn tahansa muuhun normaaliin pyöräpysäköintipaikkaan. Vuokrausajan jälkeen pyörä tulee aina palauttaa keskustorin viralliseen pyöräpisteeseen. Avaimet ja lukko tulee tämän jälkeen palauttaa matkailutoimistoon.\nAvaimet ja lukko ovat lähtökohtaisesti henkilökohtaisia. Jos ne luovuttaa käyttöön läheiselleen, on vastuu silti edelleen avaimen vuokraajalla.\nAvaimet ja lukko on säilytettävä huolellisesti. Jos ne katoavat, on siitä ilmoitettava välittömästi matkailutoimistoon. Lainaaja on velvollinen korvaamaan kadonneet tavarat.\nAvain on palautettava joko vuokrauspäivänä tai sitä seuraavana päivänä matkailutoimistoon. Myhästyneen palautuksen sattuessa lainasta peritään korotettu maksu.\nLainapyöräkausi loppuu syyskuun viimeisenä päivänä.


Kävin äänestämässä kirkkoherran vaalissa 26 vuotta sitten. Se oli ensimmäinen ja toistaiseksi viimeinen kerta. Nyt minulla ja muillakin Pitäjänmäen seurakunnan jäsenillä on tilaisuus äänestää syyskuun alussa seurakuntaamme uusi kirkkoherra. Helsingin tuomiokapituli on valinnut hakijoiden joukosta kolme ehdokasta. Me seurakunnan jäsenet voimme näistä kolmesta ehdokkaasta valita mieleisemme kirkkoherran.\nTuomiokapituli on Helsingin piispan johtama hallintoelin, johon kuuluu korkea-arvoisia kirkollisia hallintomiehiä ja –naisia. Maallikosta tuntuu perin merkilliseltä että ulkopuolinen instanssi asettaa ehdokkaat tiettyyn järjestykseen ja niistä tavalliset seurakuntalaiset saavat valita itselleen mieleisensä viranhaltijan. Eli seurakuntalaisen äänet ratkaisevat. Olisi hienoa jos mahdollisimman moni käyttäisi tätä äänioikeutta.\nPitäjänmäen seurakunnasta tuli kirje, jossa kerrotaan milloin ehdokkaat pitävät vaalisaarnansa ja milloin saa äänestää joko ennakkoon, kotona tai varsinaisena vaalipäivänä 7.9.\nKerrotaanpa esitteessä sekin mitä kirkkoherran kuuluu tehdä. Hän on virallisen asiapaperin mukaan seurakunnan henkilöstön esimies, huolehtii että seurakunnan tehtävät toteutetaan, valmistelee talousasiat seurakuntaneuvostolle, päättää kirkon käytöstä, vastaa seurakunnan toiminnasta, hengellisestä linjasta ja teologiasta. Tietysti hän hoitaa yhteistyötä kaikkien mahdollisten tahojen kanssa ja huolehtii ja hoitaa myös papin perustehtävät.\nMekin, jotka emme ole aktiivisesti mukana seurakunnan toiminnassa, olemme tottuneet joviaaliin ja mutkattomaan kirkkoherraan. Hänet voi tavata ruokakaupassa, joulun alla melkein missä vain Pitäjänmäen seurakunnan bändin kanssa ilahduttamassa väkeä joululauluilla – basso kainalossa ei miestä sentään kadulla tapaa, Hänen kanssaan voi jutella paikallisessa ravintolassa tai varata ajan henkilökohtaiseen keskusteluun vai vaikkapa kutsua kotiinsa.\nKun Pitäjänmäen kirkko oli taannoin joulun aikaan remontissa, kutsui kirkkoherra Martti Pitkänen meidät jouluyön messuun Urheilukentälle. Onneksi sankka lumisade hellitti loppuillasta, niin että lumessa pystyi rämpimään Urheilukentälle. Meitä oli paikalla neljä sataa.\nKun kirkkoherra Martti Pitkänen jää elokuun lopulla eläkkeelle, on hän kutsunut meidät Jyrkinkallion kentälle lähtöjuhlaansa sunnuntaina 31.8. klo12. Paikalla on hänen musisoivia ystäviään ja avustajana on oma poika, pappi hänkin.\nPitäjänmäen kirkon ovet ovat auki monenlaisille ihmisille ja monenlaisissa tapahtumissa olen kirkossa ollutkin. Tällaisen menon toivon jatkuvan. Monen seurakuntalaisen tapaan en niin hirveästi piittaa miten hallinnolliset hommat hoituvat – vaikka on nekin hoidettava. Toivon että jatkossakin voisin osallistua kirkolla erilaisiin tapahtumiin. Apua ja turvaa on kirkolta saatava tarvittaessa. Oman osansa tästä kaikesta hoitavat kaikki muutkin työntekijät. Mutta samalla tavalla kuin kirkkoherraa on heitäkin voinut tavata ja tavoittaa mutkattomasti. Rohkenen väittää että meillä on kirkko keskellä kylää. Vaikka ei sitä aina oudon olekaan helppo löytää. Onneksi kirkon risti loistaa pimeässä illassa ja näkyy kauan.\nNäin kirjoitin Tanotorvessa.\nJa tähän lisään, että olen päättänyt kirkkoherranvaalissa kannattaa Vanhan kirkon kappalaista Arto Antturia. Vanhana feministinä olen päätynyt kannattamaan miespappia. Arto on helposti lähestyttävä. Hän on hankinut itselleen monenlaista kokemusta niin aluksi tutkijana kuin sittemmin pappinakin.\nHaluan uuden basistin väistyvän tilalle!!!


Elämä antaa ja ottaa | Checklistbyblond\nLuonnostelin eilen tarinaa kamalasta jeg lagistäni, joka on jyllännyt elimistössä maanantaista saakka ja joka edelleen sotkee arjen kuvioita. Se postaus ei ikinä nähnyt päivänvaloa, sillä eilen elämä näytti jälleen nurjemman puolensa ja yhtäkkiä marina aikaerorasituksesta tuntui aika tyhjänpäiväiseltä.\nMaanantaina tuli vuosi isän kuolemasta. Sitä päivää suri silloin lukuisat sukulaiset, ystävät ja tuttavat. Hyvä, jos siitä vieläkään ollaan selvitty, kun uusi suru-uutinen lähipiiristä kantautui. Kuin salama kirkkaalta taivaalta. Vaikea uskoa, että olemme jälleen tämän asian edessä – sama porukka, vuoden ja kolmen päivän jälkeen. Tästäkään kesästä ei tullut sellaista, kun raskaan vuoden jälkeen toivottiin. Tiedän tarkkaan mitä siinä perheessä nyt läpikäydään. Kaikki sympatiat sinne. <3\nNiin. Elämä ottaa. Aika paljon viime vuosina. Mutta kyllä se antaakin. Sitäkin on ollut paljon. Laittoi taas miettimään, että osaako niitä annettuja – niitä kaikki hetkiä, lähellä olevia ihmisiä, kokemuksia ja pieniä asioita, joista onnellisuus koostuu – sittenkään arvostaa tarpeeksi? Elämä kun on niin kovin arvaamatonta. Miksi ihmeessä se vaatii aina jonkun ikävän tapahtuman, että sitä havahtuu taas miettimään?\nElämä on tässä ja nyt. Ei sitku.\nJulkaissut: Heidi / Checklist - 1.7.2016 klo 08:31 -\n6 kommenttia “Elämä antaa ja ottaa”\nNiinpä! Miksi vasta sitten herää…??\nKai sitä ihminen sokeutuu sille kaikelle hyvälle, jota elämässä on, että välillä täytyy sitten saada ikävän tapahtuman myötä herätys. On oikeasti tosi vaikeaa iloita jokaisesta päivästä ja jokaisesta asiasta, vaikka siihen toki pitäisi pyrkiä… pikkuhiljaa tässä opetellaan siihen.\nElämä on lopulta melko hentoista, moni asia jota pitää itsestäänselvyytenä saa muistutuksen katoavaisuusuudestaan ikävien uutisten myötä. Itsekin olen kokenut vastaavaa ja se pistää tosissaankin miettimään elämää. Hyvistä ja tavallisistakin asioista pitäisi osata olla kiitollinen ja muistaa joka päivä miettiä niitä pieniä vähäpätöisen tuntuisia asioita, jotka myöhemmin saattavat saada aivan uudenlaisen merkityksen. ❤ Tässä on minullakin parantamisen varaa, vaikka yritänkin joka ilta käydä mielessäni läpi päivän parhaat palat ja ikäänkuin kiittää itseäni ja muita näistä hyvistä hetkistä ja asioista. Jaksamista sinulle ja läheisillesi! Halaus! ❤\nTuo onkin hyvä tapa… pitäisi joka ilta mennä kiitollisena nukkumaan siitä, mitä kaikkea hyvää elämässä on! Tuossa lienee meillä kaikilla vähän parantamisen varaa… Kiitos kovasti henkisestä tuesta ja ihan konkreettisesta olkapäästäkin. ♥\nSyvimmät osanottoni! En muista olenko edes ottanut osaa isäsi kuolemasta (mikä häpeä jollen ole), mutta osanottoni nyt tästä tuoreesta menetyksestä!
\nJa siitä isän kuolemasta… Omani menetin ollessani 25-vuotias, syyskuussa 1998. Se on vieläkin tähän astisen elämäni suurin menetys, suurin tuska ja myös suurin selviytyminen. Mä tiedän mitä tunnet… ♥\nKiitos Dara ♥
\nJa kiitos muistamisesta myös isäni menetyksen vuoksi. ♥ Olin murtua vaarini kuollessa kolme vuotta sitten. Kuka olisi uskonut, että vuoden kuluttua saamme tietää isäni sairastuneen, toisen vuoden kuluttua hänenkin jättäneen tämän maailman ja nyt kolmen vuoden päästä menetimme yhden läheisen perheystävän. Alkaa nämä menetykset kyllä riittämään, varsinkin kun tuohon ymppää vielä pari vuotta sitten menettämämme koira-ystävän. Huh… paljon surua ja menetystä on viime vuodet olleet täynnä. Niin… selviytymiseksi näitä voi kutsua. Mutta elämä jatkuu, eikä kukaan täältä pois lähteneistä haluaisi, että me pysähdymme. Suru kulkee mukana ja muuttaa muotoaan vuosien saatossa. Samoin mukana kulkee ne kaikki rakkaat ihmiset – missä ikinä nyt ovatkaan… ♥


Vihreät/EVA seminaari: Vapaakaupan rajat - Mitä kannattaa tietää TTIP-sopimuksen neuvotteluista? - Vihreät - De Gröna\n26.2.2014 — Maria Vuorelma\nTervetuloa keskustelemaan europarlamentaarikko Satu Hassin ja kansanedustaja Anni Sinnemäen kanssa vapaakaupasta ja sen rajoista Arkadia International Bookshopiin (Nervanderinkatu 11) maanantaina 3.3. klo 14-16!\nHeinäkuusta 2013 alkaen EU ja Yhdysvallat ovat neuvotelleet transatlanttisesta vapaakauppasopimuksesta (TTIP), jonka yhtenä tarkoituksena on poistaa kaupan esteitä osapuolten väliltä. TTIP:n tarpeellisuutta on perusteltu EU-alueen ja Yhdysvaltojen keskinäisen kaupankäynnin lisäämisellä ja talouskasvulla. Suljettujen ovien takana käydyt sopimusneuvottelut ovat kuitenkin samalla herättäneet perusteltua huolta siitä, että TTIP:tä käytettäisiin heikentämään eurooppalaisia standardeja ympäristö- , kuluttaja-, maatalous-, terveys-, työ- ja tietosuojalainsäädännössä.\nYksi keskeinen huolenaihe TTIP:n tiimoilla on ollut EU:n ja Yhdysvaltain välille valmisteltu investoija-valtio -riitojenratkaisumekanismi (ISDS). Sen tarkoituksena on suojata erityisesti epävakaissa maissa toimivien yritysten investointeja esimerkiksi kansallistamiselta viemällä riitojen ratkaisu kansallisilta tuomioistuimilta kansainvälisille välimiestuomioistuimille. Voimakkaan julkisen kritiikin vuoksi EU-komissio päätti tällä viikolla lykätä investointisuojaa koskevia neuvotteluja myöhemmäksi ja järjestää asiasta kansalaiskuulemisen.\nLue myös Jyrki Kasvin blogi TTIP-sopimuksesta.


Suuronnettomuus lähellä: Raitiovaunu kulki ilman kuljettajaa | Helsinki | Iltalehti.fi\nRaitiovaunu kulki ilman kuljettajaa\n3.10.2008 16:18 (Päivitetty 3.10.2008 17:12)\nMatkustaja onnistui vetämään hätäjarrusta juuri ennen vilkasta metroasemaa.\nIlman kuljettajaa kulkenut raitiovaunu jyräsi henkilöauton pois tieltään. (JYRKI VESA)\nKuljettajalta karannut raitiovaunu aiheutti suuronnettomuuden vaaran Helsingin Ruoholahdessa perjantaina puoli neljän aikaan iltapäivällä. Päätepysäkiltä ilman kuljettajaa liikkeelle lähtenyt kahdeksikon raitiovaunu ehti kulkea matkustajat kyydissä usean korttelivälin matkan. Uhkaava tilanne päättyi juuri ennen vilkasta Ruoholahden metroaseman seutua, kun yksi matkustajista sai vedettyä hätäjarrusta.\nVaunun kyydissä olleet useat matkustajat selvisivät lopulta tilanteesta ilman fyysisiä vammoja.\nOsui rajusti autoon\n- Siinä on ollut uskomaton tuuri mukana, paloesimies Jere Jefremoff kertoi Iltalehdelle.\nJefremoffin mukaan raitiovaunu ehti matkallaan törmätä yhteen henkilöautoon Länsisatamankadun risteyksessä.\n- Auton etukulma meni sisään ja vaunu työnsi sen tieltään. Onneksi pelkääjän puolella ei ollut ketään. Siitä ei olisi kyllä selvinnyt.\nRisteyksessä vastaan tulleen auton lisäksi vaunu osui haamumatkallaan ainakin kahteen autoon.\nKuljettaja juoksi perässä\nPäätepysäkiltään Salmisaaresta karkuun päässeen raitiovaunun kuljettaja yritti saada ajoneuvoa juoksemalla kiinni.\nVaunu oli lähtenyt tuntemattomasta syystä liikkeelle kuljettajan mentyä ulkokautta tutkimaan reistailevia ovia.\nHelsingin poliisi tutkii onnettomuutta.\nKuljettaja ei jatkanut työvuoroaan onnettomuuden jälkeen.\n- Hänellä oli tietenkin syvä järkytys päällä, paloesimies Jefremoff kertoo.


Tässä on pimitetty totuus kaatopaikalle kipatuista vaatteista - Mediaansekaantuja\nTässä on pimitetty totuus kaatopaikalle kipatuista vaatteista\nBlogit Mediaansekaantuja 10.1.2016 22:19\nUrbaani legenda Punaisen Ristin kaatopaikalle kärräämistä käyttökelpoisista vaatteista ottaa näemmä aina vain uusia kierroksia sosiaalisessa mediassa. Nyt on aika katkoa yhdeltä huhulta siivet ja kertoa totuus asiasta, josta valtamedia on vaiennut ja jota sosiaalinen media on ansiokkaasti vääristellyt.\nMV-sivusto väitti eilen - taas kerran - SPR:n laittavan suuren osan keräämistään vaatteista jätteisiin. Todisteena asiasta sivusto jakoi anonyymin kansalaisen kuvaamaa videotallennetta. YouTube-videon otsikon mukaan "Spr:llä Lielahdessa pistettiin roskiin vaatteita 11.12.2015 klo 12:50". Kuvauksen mukaan "toiminta tehtiin nopeasti, silminnäkijöitä vältellen, mutta osuttiin kohdalle sopivasti".\nVideossa ei kuitenkaan näy rätei, lumpui eikä mitään hämäräperäistä toimintaa vaan lielahtelaisen teollisuusalueen takapihaa. Omasta hitaudestaan harmistunut kuvaaja selostaa videolla, miten luimisteleva SPR:n työntekijä laittoi kolme ostoskärryllistä vaatteita roskiin. "Kannattaa SPR:lle viedä vaatetta - ne menee suoraan roskiin!" kuuluu kuvaajan päätelmä videon lopussa.\ndisinformaatio, Ilana Aalto, Ilpo Kiiskinen, Jani Moisio, Jani Viinikainen, Journalistin ohjeet, kaatopaikka, lahjoitustavara, Long Play, maahanmuuttajat, MV-sivusto, pakolaiset, perussuomalaiset, Punainen Risti, Reima, SPR, Tarastejärven kaatopaikka, vaatteiden lajittelu, viha


Ohjelmistovirheet syynä - Mobiili - Ilta-Sanomat\nJulkaistu: 3.4.2006 11:21\nMyöhässä kauppoihin tulevia puhelimia ovat koko yrityspuhelimien E-sarja, N-sarjan uusimmat puhelimet N80 ja N71 sekä musiikkipuhelin N91. Kaikissa myöhässä olevissa puhelimissa on Nokia Series 60 -ohjelmistoalusta.Pahasti tappiolliselle yrityspuhelimia ja -ratkaisuja kehittävälle Enterprise Solutions -toimialalle E-sarjan puhelimista on odotettu tärkeää piristysruisketta.– Tilanne on se, että teemme puhelimien ohjelmistoihin viimeisiä tarkistuksia. Menee huhtikuun puolelle ennen kuin puhelimet ovat kaupoissa, sanoo Nokian Enterprise Solutions -toimialan viestintäpäällikkö Pekka Isosomppi.Taloussanomien tietojen mukaan E-sarjan puhelemista E60 ja E61 ovat kuluttajien saatavilla huhtikuun puolivälin tienoilla ja E70 vasta kesäkuun alussa. Eniten myöhässä N91Eniten myöhässä on pitkään odotettu Nokian N91-musiikkipuhelin, jonka piti olla kaupoissa viime vuoden lopussa. Nokia ilmoitti loppusyksystä lykkäävänsä puhelimen toimituksia kauppoihin tämän vuoden ensimmäiselle neljännekselle. Tammikuun lopussa yhtiö ilmoitti, että puhelin on kaupoissa muutaman viikon kuluttua.Nokian Multimedia-toimialan viestintäjohtaja Kari Tuutti vahvistaa, että ensimmäiselle vuosineljännekselle luvattujen N-sarjan puhelimien toimitukset eivät ole alkaneet ajallaan.– Puhelimien massatoimitukset alkavat parin viikon päästä. Ensimmäiset puhelimet lähtevät liikkeisiin ensi viikolla, Tuutti sanoo. Petri Sajari


30.3.2016 Pastathelppo, kesäkurpitsa, pasta, sitruuna, vuohenjuustoTerhi\nVuohenjuusto ja sitruuna ovat herkullinen pari, mutta tähän joukkoon mahtuu myös mainiosti kesäkurpitsa. Helppo puolessa tunnissa valmistuva pasta-ateria on mukavan mutkatonta pääsiäispyhien juhlaruokien jälkeen.\nToki tällä herkkupastalla voi viikonloppuakin juhlistaa. Juhlaversioon voisi lisätä päälle esimerkiksi muutaman siivun kylmäsavulohta. Ja ruokajuomaksi kylmää sauvignon blanc valkoviiniä!\nHerkullista ja helppoa arkea – tai juhlaa!\n½ kesäkurpitsa ohuina viipailena\n1 ( luomu) sitruunan mehu ja kuori ( pese hyvin ennen käyttöä)\n½ dl suolattomia pistaasipähkinöitä\nLisäksi parmesaania raastettuna\nKeitä pasta pakkauksen ohjeen mukaan kypsäksi ( al dente).\nPese ja raasta sitruunankuoresta keltainen osa sekä purista mehu.\nHienonna basilika. Kuori ja hienonna valkosipuli. Leikkaa kesäkurpista ohuiksi viipaleiksi.\nPaahda pistaasipähkinät kuivalla ja kuumalla pannulla. Rouhi ne veitsellä pienemmäksi.\nKaada pannulle öljyä. Kuullota ensin valkosipulia hetki. Lisää sitten kesäkurpitsat ja paista sen aikaa, että ne vähän pehmenevät. Kaada pannulle kerma ja anna sen lämmetä. Lisää basilika, sitruunanmehu ja kuoriraaste.\nValuta pasta ja sekoita kastike ja vuohenjuusto pieniksi paloiksi leikattuna / tai murustettuna joukkoon.\nTarjoa heti ja ripottele lautasella pinnalle pistaasipähkinöitä ja parmesaaniraastetta.\n← Lampaanviulun tähteistä tarte flambee\tPoke-kulho Havajilta pikapaistetulla lohella →\n4 kommenttia artikkeliin ”Sitruunainen kesäkurpitsa-vuohenjuustopasta”\nKyllä pasta maistuu useinkin. Pistaasipähkinät onkin varmaan myös mainio lisuke pastassa. Tarkkaavainen lukija jäi miettimään, että onkohan pistaasipähkinöitä tarkoitettu puoli desiä, vai peräti litraa 😉\nPasta on aina meillä muodissa. 🙂 Hyvä, että olit jälleen tarkkana. Mikä kumma tuossa dl merkinnässä onkaan, kun ei halua pysyä matkassa. Nyt korjattu, kiitos. 🙂\nIhana resepti, kiitos. Niin sitruunainen ja juustoinen…..ja savulohi sekä valkoviini täydelliset kumppanit tälle! Tätä tullaan meillä tekemään uudestaan vielä monta kertaa 🙂\nIhana kuulla, että maistui! Tätähän pitäisi tehdä itsekin pitkästä aikaa uudestaan! 🙂


Osprey's Nest Forum - The Place To Be! • Terveisiä luonnosta - Sivu 62\nLähetetty: 14 Kesä 2017 14:35\nMuistan tuon perhosen lapsuudesta maalla, niitä oli paljon. Kaunis on.\nLähetetty: 14 Kesä 2017 17:17\nSinisiivestä tulee mieleeni harjunsinisiipi , joka taas on äärettömän harvinainen ja minä muistan kans lapsuudestani sen Säkylän varuskunnan ( Porin Prikaati ) läheltä . Huovinrinteen harjulla nähtiin näitä ainoana Pohjoismaissa .\nSorry ; syrjähdin aiheesta - piti itse asiassa kertomani , että nämä hienot kesäpäivät , kun näin harvakseltaan niitä nykyisin on, saavat aikaan ikäänkuin nopeutettuna hieman myöhässä olevan kesän etenemisen.\nSadepäivinä eivät linnut laula ja tuntuu kuin luonto vaan nauttisi vedestä sen kummemmin elämöimättä , jopa yölaulajat ovat hiljaa .\nMutta antaas olla , kun aurinko paistaa : yht'äkkiä kaikki heräävät eloon ! Tervapääskyt kaartelevat taivaan laella , kaikki mahdolliset laulavat linnut ovat äänessä , isommat linnunpoikaset änkeävät ulos pesästä emojen ollessa lähes hermoraunioita ympärillä varoittamassa maailman vaaroista , kukat aukeavat ja tuoksuvat joka puolella kaikki yht'aikaa , ihmiset liikkuvat kevyissä kesätamineissa ...\nÄsken ulkolenkillä kaikki tämä edelläkerrottu osui kohdalle - ihana kesäpäivä !\nMulla ei ole hienoja kuvia tarjota , niinkuin ÄlläPeellä - kiitos taas upeasta kuvasaldosta - liitän kumminkin pienen jutun yölaulajista tähän. Omalla parvekkeellani näin kaupungin laidalla saa kesäyön hiljaisuudessa kuunnella jopa satakielen näppäilyä , vaikkakin harvakseltaan tänä kesänä tähän mennessä . Mustarastasta kuulee enemmän.\nLähetetty: 14 Kesä 2017 19:54\ninisiivestä tulee mieleeni harjunsinisiipi , joka taas on äärettömän harvinainen ja minä muistan kans lapsuudestani sen Säkylän varuskunnan ( Porin Prikaati ) läheltä . Huovinrinteen harjulla nähtiin näitä ainoana Pohjoismaissa .\ntoinen erittäin harvinainen sinisiipi on muurahaissinisiipi, jota kävin ihailemassa Liperissä.\nSe elää symbioosissa viholaismuurahaisten kanssa ja toukat tarvitsevat ravinnokseen ajuruohoa.\nMuistelisin että harjusinisiiven elinympäristössäkin kasvaa ajuruohoa\nLähetetty: 14 Kesä 2017 20:43\nTeppana - olet oikeassa , kyllä Säkylässäkin Huovinrinteellä Porsaanharjulla on kasvanut kangasajuruohoa.\nVaruskunnassa on senverran sotilaallista toimintaa , että harjun maasto ei kasva liian umpeen mistään kasvillisuudesta eikä ole siten liian peittävää elinympäristönä sinisiivellekään.\nIhan lähivuosina en ole paikalla käynyt , muistan kuitenkin lapsuudesta , että harjunsinisiipi oli hyvin esillä paikallislehdissäkin juuri harvinaisuutensa vuoksi.\nLähetetty: 15 Kesä 2017 21:58\nKirjosieppotarina jatkuu. Poistimme pesästä toukokuiset munat. Nyt reilun viikon on pihassa pyörinyt yksi koiras. Se näyttää, että alkuperänen pönttö ja pihan perällä oleva pönttö ovat varattuja. Tätä toista pönttöä täytyy varta vasten mennä ulos seuraamaan. Sieppo mielestäni lentää heti sinne kertomaan ja näyttämään, että eikös olekin hieno ja se on minun. Laulua riittää koko ajan. Yhtään naarasta en ole nähnyt. Onkin kolme vaihtoehtoa:\n1. koiras vain varailee pönttöjä ja odottaa naarasta, 2. ehkä toisessa on naaras hauotomassa, en vain ole nähnyt, 3. molemmissa hautoo naaras.\nAika näyttää, mukavaa kuitenkin kuunnella laulua ja seurata mitä tapahtuu.\nEilen illalla koiralenkillä meitä tuli vastaan variksenpoikanen kävelytiellä. No tuli ja tuli, vaappui siinä tuskin pysyen pystyssä. Häädin sen metsikköön ja ihmettelin ettei emoa näkynyt. Minulla on kokemuksia varisemojen hyökkäyksistä kun maastossa on poikasia. Palasin uudestaan katsomaan ja sama juttu. Illalla sitten mietin, että pitäisikö se hakea pihamökkiin ja alkaa hoitaa sitä. Kuitenkaan aamulla eikä myöskään illalla näkynyt eikä kuulunut enää mitään. Vähän hassua kun asia jäi vaivaamaan niin kuin ei maailmassa vakavampaakin tapahdu koko ajan.\nLähetetty: 17 Kesä 2017 16:46\nEi tullut variksenpoikasta hoidettavaksi, mutta tuli loukkaantunut siili. Iltapäivällä kaupasta tullessa pysähdyin katsomaan mitä erkoista tyttöjoukolla oli kadullamme. Siinä he vastuuntuntoisesti olivat soittamassa ja kysymässä neuvoja kun olivat nähneet loukkaantuneen siilin. No, ajoin auton kotiin ja hain rukkaset ja otin siilin huostaan. Lokkaantuminen oli jo sattunut aijemmin, koska toinen takajalka oli oli pahasti tulehtunut ja turvoksissa. Pipetillä annoin hunajavettä ja tuntuma oli ettei tästä selvitä. Jalka olisi amputoitava ja on lauantaipäivä. Tekeekö kukaan paikallinen eläinlääkäri edes sellaista.\nJätin siilin mökkiin ja oven auki jotta voin seurata sitä kun se jäi makaamaan. En ollut sisällä kuin varttitunnin kun huomasin, että siili "vipeltää" marjapensaissa. Neste vaikutti niin nopeasti. Kaupasta kissanruokapurkki ja siili korkeaan laatikkoon ja odotetaan maanantaita. Painoi vain 500 g, joten ei ole pystynyt ruokaa vähään aikaan hankkimaan.\nLähetetty: 17 Kesä 2017 17:11\nVoi kuinka hienoa , Sedna ! Kyllä oikea ihminen osui kohdalle siiliä pelastamaan. Toivottavasti löytyy hoito kipeään jalkaankin vielä ja kesä odottaa siiliä sen omissa puuhasteluissaan , kunhan ensin toipuu !\nTaisi variksenpoikakin päästä emon hoiviin , kun katosi näkyvistä.\nLähetetty: 18 Kesä 2017 10:55\nEilen lämmintä reilut 20 astetta ja kesän ensimäinen sääski korvaan inisemässä puron varressa. Tuomi, mustikka ja hilla kukalla... nuuh ..ihanaa! Siellä törmäsin tavin pesään, kuusi munaa ja äkkiä pois en ehtinyt edes kuvaa ottaa.\nKotona ollaan ja painelee häntä vaan ohitse..\nPihalla Lehtokurppa pysähtyi "posseeraamaan"..\nLähetetty: 18 Kesä 2017 21:03\nKävin katsomassa, siili ei selvinnyt. Vaikka eilen näytti tapahtuvan edistystä ja jalka oli aamulla vähemmän turvoksissa.\nYritän liittää kuvan tämänpäiväisestä laimennetusta Betadinehaudehoidosta.\nLähetetty: 20 Kesä 2017 12:43\nEilen illansuussa , kun oli kaunis kesäinen sää , lähdin metsään. Hyttysiäkin alkaa olla , mutta ihmeen vähän - olisiko kylmä kevät hidastanut niidenkin kehitystä.\nKävellessäni kauemmas polkuani , alkoi meteli. Olin jo hetken kuunnellutkin kauempaa , että MIKÄ kumma täällä ääntelee ! Tuollaista kirkuvaa rääkymistä en muista ennen kuulleeni.\nKunnes: korppiperhe tietenkin! Neljä " lasta " kyyhötti kuusen oksalla. Ja kaikki parkuivat. Emo näytti olevan maassa polun varrella. Pysähdyin seuraamaan tilannetta. Korpinlasten parku oli sydäntäsärkevää. Emo sanoi jotain kurnuttavalla äänellään , mutta ei tehnyt mitään muuta tilanteen eteen. Eipä "pikkukorpeilla" ( jotka olivat emon kokoisia!!!) mitään hätää ollut . Ihmeen tyynesti emo suhtautui minuun.\nLapset olivat turvallisesti puussa , joten minusta ei ollut vaaraa heille. Peräännyin sitten pois ja sinne jäivät "laulamaan" korpinpojat.\nLöysin yhden videon , jossa korpinpojat esittävät vetoavaa vaakkumistaan - itse video on todella epäselvä , mutta ääni on juuri kuulemani kaltainen.\nLähetetty: 23 Kesä 2017 07:26\nHyvää ja lämmintä Juhannusta kaikille !\nLähetetty: 23 Kesä 2017 19:51\nAnivarhain aamusella pihalla vierailivat lokit tuossa pihanurmella. Vetelivät matoja urakalla. Eivät jättäneet käyntikortteja pihakiveykselle, eivät asfaltille, eikä mun auton katolle eikä konepellille.\nKottaraiset n. 10 - 12 kpl tulivat 9 maissa, napsivat matoja myös.\nGolfkentällä pikkutyllit touhuuvat siihen malliin, et poikaset saattaa olla jo pesissä. En oikein ennättänyt seurata, ko pidettiin vauhtia päällä, ko oli niin hirveen kylmä tuuli.\nÄsken katselin parvekkeelta meidän rannan kyhmyjoutsenperhettä. Heillä on 6 poikasta. Ihana tuttu perhe jo monen vuoden ajalta.\nValkoposkihanhetkin ilmestyivät, mutta eivät tulleet pihaan saakka. Keväällähän ne popsi oikein huolella mm. krookukset ja apilat.\nNää oli niitä poikamiehiä, 4 jäbää, jotka eivät olleet löytäneet pesintäkumppania.\nTakapihan rusakot oli kylillä, ne varmaan, jompi/kumpi tulee taas niihin nukkumalaikkuihinsa huilaamaan, ennenkuin lähtee yöloikille\nrantaan, En tiedä mitä ne sieltä hakee, ko takapihalta pääsee suoraan monille kukkamaille.\nIhanaa Juhannuksen aikaa teille kaikille\nLähetetty: 24 Kesä 2017 07:31\nKatselin kuuden maissa parvekkeella ilmassa lekuttavaa tuulihaukkaa. Sen täytyi räpyttää siipiään jatkuvasti, koska oli aivan tyyni. Siirtyi sitten toiseen paikkaan ja jäi taas paikalleen tähystämään. Ei tainnut näkyä saalista. Hieno huomata, että täälläkin jossain ilmeisesti pesii tuulihaukka. Onhan tässä lähistöllä korkeita kerrostaloja kyllä ja vähän vielä rakentamatonta maastoa saalistukseen.\nLähetetty: 26 Kesä 2017 07:18\nElävöitän vähän videolla näkemäni kerrontaa...\nNyt voidaan varmaan antaa huoltomiehelle vapautusta nurmikon huollosta...\nMeidän pihanurmikolla on 16 valkoposkihanhea, 2 meriharakkaa, muutama kottarainen... Ne nyhtävät, lannoittavat, ilmaavat nurmikon ja ovat\nTosi mukavia seurattavia...\nMaria Haanpää on kuvannut videon ja laittanut tubeen\nLähetetty: 26 Kesä 2017 17:26\nKyllä aivan lähiympäristössä ja peräti ikkunasta voi nähdä hauskoja juttuja. Eilen katselimme kahden nuorjäniksen/rusakon touhuja naapurin pihassa. Naapuri oli lisännyt multaa nurmikolle ja kylvänyt siihen heinänsiementä, joka ei ollut vielä itänyt. Pupuset ottivat paikan kylpypaikakseen. Siinä kelliskeltiin, pyöriskeltiin ja hangattiin kykiä multaan. Välillä sitten ravisteltiin ja rapsuteltiin. Viihtyivät tovin ja tulivat vielä uudestaan. Kylpyreissn jälkeen tein tarkastuskierroksen josko jokin herkku olisi kelvannut. Ei vielä ollut mennyt mitään ja suojasinkin syysleimun verkkoaidalla.\nNoista pupuista ei tiedä mitä lajia ne kulloinkin ovat. Luulen, että aikalailla risteytyneet. Korvissa on mustat tupsut, mutta saattavat talvellakin olla ruskeita. Nämä olivat ruskeankirjavia (kesäpuku) ja toisella hauska vitivalkoinen häntätupsu.\nLähetetty: 27 Kesä 2017 09:35\nEi omakohtainen luontoelämys, mut kova juttu - Mies ja kurki 26 vuoden tuttavuus\nHarhailen nyt vähän Jouko Alhaisen pihalla\n... ja kahdeksan vuoden takaa video kurkimiehestä\nJouko Alhainen ymmärtää kurkien sielun elämää.\nLähetetty: 28 Kesä 2017 06:47\nHienoja luontokokemuksia edellä ! Kotipihan aarteita itse kullakin ! Niin se luonto on lähellä.\nOlin eilen illansuussa pyöräretkellä kaupungin ulkopuolella. Olin juuri menossa erästä pikkutietä laajan peltoaukean reunamilla , pienehkön joen rannan tuntumassa , kun huomiotani kiinnitti matalalla lentävä , rauhallisin siivenliikkein etenevä ruskosuohaukka. Olen nähnyt samoilla seuduilla sen ennenkin.Se lensi matalalla , kosteaa ojanreunaa seuraten , katse suunnattuna alaspäin. Se ei onnistunut saamaan saalista siinä , vaan eteni hiljalleen kauemmas. Uljas lintu sekin !\nLähetetty: 29 Kesä 2017 18:22\nTässä pienen poissaolon aikana näyttää taas yksi haukanpesä tyhjenneen, no niin sen kuuluukin mennä.\nSen sijaan olen matkoillani nähnyt tuulihaukan tuolla moottoritien penkereen päällä varsin matalalla lekuttamassa, sekä kanahaukan, se lensi tien yli Vimpelin tienoilla. Oli näkyvissä vielä pidempään tien ylitettyään. Nämä tekee matkoista hauskempia.\nLähetetty: 05 Heinä 2017 15:51\nVettä on ripsinyt eilisestä lähtien 25mm siis ihan vain noin kohtuullisesti. Pihlaja kukkii parhaillaan ja on harvinaisen runsas kukinta ja suopursu antaa lisäaromeita nenään. Aukeilla mustikka on pienillä raakileilla, suojapaikoissa kukinta jatkuu. Hilla kukki vielä suoja paikoissa,aukeilla on jonkinverran suppuja joissa on kova raakileen alku. Kävin Karvakuonon kanssa Sääksilammella katsastamassa tilannetta. Rouva Sääksi istuskeli pesän reunalla aamuauringosta nauttien, kävi sitten morjestamassa meitä ja palasi vartiopaikalleen. Yksinäinen joutsen lähestyi lampea ja sen Rouva Sääksi kävi häätelemässä "kovakouraisesti" tiehensä. Poikaset ovat paltamolaisten kanssa saman kokoisisia, + - päivä /pari..noin. Talitin poikaset ilmestyivät tänään pihapiiriin. Tavin ja telkän poikaset ovat noin 2-3 päivän ikäisiä.\nLähetetty: 05 Heinä 2017 19:56\nKiitos AlläPee teidän kulman kuulumisista, mukavaa luettavaa... oivallista seurattavaa\nJuu, kyllä on ilmoja pidellyt, sanoinkin jo jossain, et Suomi kuuluu sademetsävyöhykkeeseen, tosin lämpeneminen on vain haave.\nMun pitikin tänne kirjoittaa meidän takapihan rusakosta... se on nyt rapsuttanut uuteen paikkaan kylpyhiekat esiin nurmikon alta.\nTänä aamuna se sit oli siihen tullut nukkumaan 9 jälkeen. Pihanhoitopoika ajeli sillä leikkuritraktorillaan 3 m päästä - ei mitään haitannu.\nTakanahan sillä rusakolla oli kivenmurikka turvanaan.\nTulin kotiin ja havaitsin sen 16 maissa ihan samoilta sijoiltaan, siinä se oli 18.20 saakka, sit venytteli ja lähti kylille. Luulen aikuinen.\nSitten katsoin parvekkeelta etelän suuntaan, kun aurinko armas alkoi paistaa illan tullen... kaksi selkälokkia liiteli muutaman kymmenen metrin päässä.\nOn se iso lintu ko se melkein pihaan lentää. En ole selkälokkeja ennen tässä kotinurkilla nähnyt, muita on aamuyön tunteina riittävän usein.


Ihan kuin hotellissa – K-Ruoka\nOnko mitään parempaa kuin hotellin aamiaisbuffet? Tunnelmaan pääset helposti myös kotona, lähikaupan tuotteita käyttäen.\nK-kaupan hyllyltä löydät kaiken, mitä tarvitset upeaan aamun aloitukseen. Poimi ostoskoriin kananmunia, paistovalmiit croissantit, marjaisaa mysliä, hedelmiä, tuoremehua ja paketillinen hyvää kahvia.\nParhaissa hotelleissa pääsee itse valitsemaan listalta, millaiset aamiaismunat haluaa. Kokeile samaa kotona! Pirkka Luomu kananmunista valmistat munakokkelia, omeletin, uppomunia tai trendikkäitä pestossa paistettuja kananmunia. Lusikoi noin ruokalusikallinen pestoa paistinpannulle ja kuumenna minuutin ajan, jotta pesto hieman leviää. Riko pannulle kaksi munaa, paista ne toiselta puolelta pestossa ja tarjoa lämpiminä. Erityisen ylellinen aamu alkaa paistovalmiilla croissanteilla. Uunissa rapeiksi paistuviin croissanteihin sopii niin suolainen kuin makea täyte. Täytä lämpimät croissantit tuoreilla kasviksilla ja tuorejuustolla tai erimakuisilla hilloilla. Suomalaisen aamiaispöydän superherkku ovat lämpiminä tai haaleina tarjottavat riisipiirakat munavoilla. Pirkka Parhaat kypsät karjalanpiirakat myydään pakasteena.\nJos kaipaat aamiaisella raikasta syötävää, jogurtti myslillä on hyvä valinta. Annoskokoiset Pirkka maustamattomat jogurtit marjamyslillä voi nostaa suoraan jääkaapista aamiaispöytään. Jogurttipikari on myös kätevä välipala. Marjaisten makujen ystävä tykästyy Pirkka crunchy jogurtti-mansikkamuromysliin. Tarjoa muromysli maidon tai jogurtin kanssa. Aamiaisluksukseen kuuluvat tietysti myös hedelmät. Rakenna hedelmätarjotin mangosta, päärynästä ja viinirypäleistä tai kasaa hedelmiä jogurttiannoksen pinnalle. Vaihtele hedelmiä ja marjoja kauden ja kaupan valikoiman mukaan.\nMonen aamu käynnistyy vasta kunnon kupillisella kahvia. Vaaleapaahtoinen Pirkka Costa Rica kahvi on vastuullisesti valmistettu ja UTZ-sertifioitu. Jos tee on enemmän makuusi, kokeile vihreää teetä. Pirkka vihreä tee on UTZ-sertifioitua. Ainakin viikonloppuisin itseään kannattaa hemmotella tuoremehulla tai täyttävämmällä smoothiella. Nosta pöytään purkillinen Pirkka kuuden hedelmän nektaria tai appelsiini-mangomehua. Sataprosenttisesti hedelmistä ja marjoista tehdyt Pirkka Parhaat smoothiet ovat todellisia vitamiinipommeja.\nLasten Kokkikorneri esittää: Täytetyt croissantit\nMaistuvat täytetyt croissantit syntyvät pienenkin leipurin kätösissä. Valitse täytteiksi mielesi...


Modox ghillie-naamiopuku, lumikuvio - Varusteleka.fi\nModox ghillie-naamiopuku, lumikuvio\nJos haluat talvi-ghillien kohtuullisen laadukkaana, katse tänne! Näitä veli venäläisen valmistamia tuli tasan kaksi kappaletta. Hyvä, simppeli peruspuku joka kestää käyttöäkin. Takki mallia anorakki, housut mallia henkseliverkkarit.\nKoostuu kahdesta osasta, eli anorakkimallisesta takista ja resorivyötäröisistä housuista. Takissa simppelit läpivientitaskut varusteiden räpläämistä varten, hihansuissa kiristykset. Huppu löytyy ja sen etupuolelta vaaleansävyinen naamiohuntu. Housut ovat tosi simppelit resorivyötäröiset, jotka vaan pujotetaan kaiken muun päälle. Niissä pika-avattavat henkselit ja nappisepalus, lahkeet suorat ilman resoreita. Sekä takin kyynärpäissä että housujen polvissa solumuovipehmusteet - ihan järkevää ottaen huomioon puvun käyttötarkoituksen.\nKangas kestävää polycottonia, ghilliehapsut jotain nailonia, joka ei tunnu paljoa kosteutta imevän.\nKokoja tuli kahta. Suluissa näkyvät käyttäjän suositusmitat; pituus ja rinnanympärys senteissä. Ja joo, alle mahtuu kaikkea muutakin.\nModox on kuin köyhän miehen Splav. Tämä ei kuitenkaan tee firman tuotteista yhtään huonoja. Valmistettu tietenkin Venäjällä.\n59.95 EUR 79.99 EUR


Chat auttaa vaikeuksissa - Ensi- ja turvakotien liitto\nChat auttaa vaikeuksissa\n6.5.2020 2/2020 5 min\nEtusivu » Enska-lehti » apua eroon, ero, eroauttaminen, lähisuhdeväkivalta, perheväkivalta, turvakoti, väkivalta » Chat auttaa vaikeuksissa\n6.5.2020 5 min\nEnsi- ja turvakotien liiton chateissa moni saa tietoa tarjolla olevista palveluista, käytännön neuvoja tai pääsee keskustelemaan tunteistaan ja selventämään ajatuksiaan ammattilaisen kanssa. Vaikka kaikki ongelmat eivät ratkea yhdessä chat-keskustelussa, se voi avata apua tarvitsevalle uusia näkökulmia ja auttaa häntä myöhemmin tulevaisuudessa.\nEnsi- ja turvakotien liitto on tarjonnut chatissa apua vuodesta 2011 lähtien. Yhdeksän vuoden aikana chat-keskusteluissa on saanut tukea yli 3 000 ihmistä. Chateista apua hakevien määrä kasvaa joka vuosi. Vuonna 2019 liiton eri valtakunnallisista chateista sai apua 1 175 ihmistä, kun vuonna 2011 apua saaneiden määrä oli 63.\nLiiton verkkoauttaminen alkoi väkivallan eri osapuolien tukemisella. Jo vuonna 2001 liitto otti verkkoauttamisen ensiaskeleet. Tuolloin perustettiin Nettiturvakoti-sivusto sekä sinne kysy-vastaa-palvelu.\nVuonna 2011 Nettiturvakotiin avattiin ensimmäinen reaaliaikainen ja kahdenkeskinen väkivalta-asioissa auttava chat, joka toimi aluksi ajanvarauksella. Sittemmin chat-auttaminen on laajentunut erilaisten kokeilujen kautta vauva- ja pikkulapsiperheiden, eroperheiden ja viimeisimpänä päihdeongelmaisten vauvaperheiden auttamiseen.\nEnsi- ja turvakotien liiton asiantuntija Tuulia Kovanen kertoo, että verkkoauttamisen kantavana ajatuksena on ollut halu auttaa ihmisiä siellä, missä he ovat. Chat madaltaa kynnystä kysyä neuvoa ja hakea apua myös vaikeissa asioissa.\n− Esimerkiksi väkivaltaan liittyy paljon häpeää ja pelkoa. Kun on jutellut chatissa väkivaltatyön ammattilaisen kanssa, voi olla helpompi hakeutua myöhemmin kasvokkaisiin palveluihin ja soittaa vaikkapa paikalliseen yhdistykseen, Kovanen sanoo.\nLiiton chat-auttamisen alkuajoista lähtien mukana ollut ohjaaja Sirpa Huotari on samoilla linjoilla.\n− Chat tukee muihin palveluihin ohjautumista. Vastaanotolleni on tullut apua tarvitsevia, jotka ovat kertoneet ottaneensa ensin yhteyttä chatissa ja osanneet sen jälkeen hakea muuta tukea.\nHuotari chattailee kahdessa eri kanavassa, Apua eroon- ja Apua väkivaltaan -linjoilla. Vaikka asiakkaan kanssa ei olla kasvotusten, Huotari uppoutuu keskusteluun yhtä lailla.\nHuotarin mukaan suurin ero kasvokkaiseen auttamiseen on siinä, että kohtaaminen on kertaluontoista.\n− Kaikki mahdolliset asiat eivät voi ratketa yhdessä chat-keskustelussa. Sitä tärkeämpää on antaa apua tarvitsevalle toivon näkökulma, että tästä päästään eteenpäin johonkin parempaan, Huotari korostaa.\nAjatuskumppanuus tärkeässä roolissa\nSekä Huotari että Kovanen ovat huomanneet, että chattiin tulevat kaipaavat usein ajatuskumppania. Asiakkaalla ei aina ole tarvetta saada konkreettista apua, vaan hän voi kaivata tulevansa kohdatuksi ja kuulluksi.\n− Monet haluavat päästä kertomaan jollekulle, että tällaista on tapahtunut minulle. Nykyään ihmisten on helppo saada itse selville, mistä halutessaan saa apua, kuten missä turvakoti sijaitsee, Kovanen tuo esille.\n− Chat-keskustelussa apua tarvitseva saa mahdollisesti uuden näkökulman tai vahvistusta omille ajatuksilleen. Hän helpottuu, kun huomaa olevansa oikealla tiellä, Huotari täydentää.\nTurvakotiin keskustelun aikana\nEnsi- ja turvakotien liiton valtakunnallisissa neljässä eri chatissa teemat ovat erilaisia ja aiheet vaihtelevat lähisuhdeväkivallasta vauvaperhettä askarruttavaan nukkumiseen. Apua väkivaltaan- ja Apua eroon -chateissa on osittain samankaltaisia keskusteluita.\n− Osa apua tarvitsevista olisi voinut tulla kumpaan vain chattiin. Asiakas saattaa esimerkiksi pohtia, onko hänen parisuhteellaan toivoa ja uskaltaako hän irrottautua siitä väkivallan pelossa, Huotari kertoo.\nApua väkivaltaan -chatissa voi olla sellainen tilanne, että apua tarvitseva lähtee turvakotiin keskustelun aikana. Ylipäätään väkivalta-chatista apua hakevien tilanteet ovat usein jo niin pitkällä, ettei kyse ole enää väkivallan varhaisista merkeistä.\n− Väkivallasta eroon pääseminen ja siitä selviäminen on pitkä prosessi. Vaikkei ihminen hakisi apua heti chatin jälkeen, hän on ottanut yhden askeleen edemmäs, Huotari sanoo.\nKovanen muistuttaa, että kaikki eivät välttämättä ole valmiita vastaanottamaan järeämpää apua chatin lisäksi. Se vaatii verkkoauttajalta herkkää tilannetajua.\n− Totta kai kerromme, että apua saa ja siihen on oikeus, mutta on tärkeä tiedostaa, että toinen ei välttämättä halua tulla autetuksi, vaan sen sijaan haluaa vain kertoa kokemastaan, Kovanen sanoo.\nApua eroon -chatin asiakas saattaa tulla helpommin autetuksi kuin Apua väkivaltaan -chatin asiakas. Häntä voi askarruttaa esimerkiksi se, miten ottaa lapsen näkökulma huomioon erotilanteessa tai miten valmistautua lastenvalvojan tapaamiseen.\n− Apua eroon -chatin asiakkaalla voi olla enemmän mahdollisuuksia vaikuttaa asioihinsa. Kaikilla vanhemmilla ei myöskään ole riitaisa tilanne päällä, mutta he haluavat pohtia eron herättämiä tunteita ja kysyä käytännön neuvoja, Huotari kertoo.\nVauvaperheen chatissa korostuvat arjen kysymykset. Vanhemmat saavat unineuvontaa ja muita vinkkejä jaksamiseen.\n− Vauvan uni koskettaa jollain tavalla jokaista vanhempaa jossain vaiheessa. Vanhemmille on merkittävä asia, että ammattilaiset ovat vastaamassa vauva-arjen pulmiin, Kovanen sanoo.\nKiitosta chattailun aikana\nSuurin osa chateista apua hakevat ovat pienten lasten vanhempia, useimmiten naisia. Keskimääräinen keskusteluaika on noin puoli tuntia.\nAsiakkaat saattavat kiittää chattaajaa jo keskustelun aikana tai tulevat myöhemmin chattiin kertomaan, että asiat ovat nyt aikaisempaa paremmin. Joskus taas keskustelu jää kesken eikä työntekijä voi tietää, menikö nettiyhteys poikki, tuliko apua tarvitseva häirityksi tai poistuiko hän muista syistä. Kuitenkin sekä Huotari että Kovanen kokevat chattaamisen antoisaksi työksi.\n− Se tuntuu hyvältä, että olen saanut olla tärkeässä kohdassa avuksi toiselle. Työntekijänä chatissa täytyy osata sietää sitä, etten usein kuule tarinoiden loppuja, Huotari summaa.\nEnsi- ja turvakotien liiton valtakunnalliset chatit:\nKoronan vuoksi keväällä 2020 liitto on tehostanut verkkoauttamista ja laajentanut chattien aukioloaikoja. Ajan tasalla olevat chattien aukioloajat löydät täältä.\nLue koko Enska 2/2020 täältä issuusta.\nAnna palautetta Enskan jutuista ja osallistu kirjakaupan lahjakortin arvontaan täällä.\nKuva: Dragana Gordic/Shutterstock\napua eroon ero eroauttaminen lähisuhdeväkivalta perheväkivalta turvakoti väkivalta\nEdellinen Edellinen artikkeli: Ensiaskel kohti muutosta\nSeuraava Seuraava artikkeli: Trauman tunnistaminen vaatii herkkyyttä


Norwegian Euroopan paras halpalentoyhtiö jo viidennen kerran\nNorwegian sai jo viidennen kerran peräkkäin arvostetun tunnustuksen.\nWorld Travel Awards, yksi matkailualan arvostetuimmista tunnustuksista, on nimennyt Norwegianin Euroopan parhaaksi halpalentoyhtiöksi vuonna 2019. Europe’s Leading Low-Cost Airline 2019 -palkinto jaettiin Norwegianille myöhään eilen illalla World Travel Awards -palkintogaalassa Madeiralla.\nKonsernijohtaja kiittää asiakkaita\n– Olemme erittäin ylpeitä siitä, että meidät on äänestetty Euroopan parhaaksi halpalentoyhtiöksi jo viidennen kerran peräkkäin. Tämä heijastaa jälleen kerran selkeästi 11 000 työntekijämme omistautumista ja sitoutumista. Tunnustus osoittaa, että matkustajat maailmanlaajuisesti arvostavat edullisia hintoja, ystävällistä palvelua ja uusia ympäristöystävällisiä lentokoneita. Haluamme kiittää sekä asiakkaitamme että alan muita toimijoita, jotka ovat taas kerran antaneet äänensä Norwegianille, sanoi Norwegianin konsernijohtaja Bjørn Kjos.\n– Norwegian on osoittanut kykynsä tarjota jatkuvasti erinomaista palvelua voittamalla Europe’s Leading Low-Cost Airline -tunnustuksen jo viidentenä peräkkäisenä vuotena. Norwegianin vuosia jatkunut kasvu sekä lyhyen matkan lennoilla että kaukolennoilla edustaa World Travel Awardsin missiota rikkoa matkailun huippuosaamisen rajoja, sanoi World Travel Awardsin pääjohtaja ja perustaja Graham E. Cooke.\nEnsimmäisenä halpalentoyhtiönä ilmainen Wi-Fi\nNorwegianista tuli aiemmin tänä vuonna ensimmäinen halpalentoyhtiö, joka tarjoaa ilmaisen Wi-Fi-yhteyden kaukolennoilla. Matkustajilla on mahdollisuus säilyttää yhteydet ilmaisen tai paremman ja nopeamman Wi-Fi-yhteyden avulla Norwegianin Boeing 787-9 Dreamlinereissa. Yli puolessa Norwegianin 787-9 Dreamliner -laivaston koneista tulee olemaan lennonaikaiset yhteydet vuoteen 2020 mennessä.\nNorwegian on lanseerannut monia reittejä tänä vuonna mukaan lukien lennot Lontoon ja Rio de Janeiron välillä sekä lennot Dublinin ja Hamilton/Toronton välillä. Yhtiö on tänä vuonna laseerannut myös lennot Lontoon ja San Franciscon, Lontoon ja Miamin, Rooman ja Bostonin sekä Madridin ja Bostonin välillä. Suomessa uusia reittiavauksia ovat tänä vuonna olleet lennot Helsinki-Vantaan ja Pisan (Italia) sekä Helsinki-Vantaan ja Tivatin (Montenegro) välillä.\nWorld Travel Awards perustettiin vuonna 1993 jakamaan tunnustuksia, palkitsemaan ja juhlimaan eri matkailualan toimijoiden erinomaisuutta. World Travel Awards -tunnustukset ovat matkailualan arvostetuimpia palkintoja, joiden saajat tunnustetaan maailmanlaajuisesti alan huipputoimijoiksi. World Travel Awardsin alueelliset palkintogaalat eri puolilla maailmaa ovat matkailualan kärkitapahtumia.\nNorwegian on maailman viidenneksi suurin halpalentoyhtiö, jonka palveluksessa työskentelee yli 11 000 henkilöä.\n<< Edellinen artikkeli: Norwegian kuljettaa eniten Espanjaan\nSeuraava artikkeli: Naantalin Kylpylä Suomen paras hotelli >>


Suomen kaivoksilla hiljainen hetki Kittilän kaivosturmassa menehtyneen muistoksi - Turvallisuusuutiset.fi\nSuomen kaivoksilla hiljainen hetki Kittilän kaivosturmassa menehtyneen muistoksi\nAgnico Eagle Finland Oy:n Kittilän kaivoksella tapahtui kuolemaan johtanut onnettomuus viime torstaina 15.12.2016. Suomen kaivoksilla vietettiin tänään talvipäivänseisauksena hiljainen hetki onnettomuudessa menehtyneen henkilön muiston kunnioittamiseksi. Kaivoskoneet sammutettiin klo 12:00.\nKaivosteollisuus ry ja Kaivosturvallisuuden neuvottelukunta esittävät surunvalittelunsa onnettomuudessa menehtyneen läheisille sekä kaivokselle ja sen henkilöstölle.\nKaivokset ovat jatkuvasti muuttuvia työympäristöjä. Suomen kaivoksilla työturvallisuustilanne on tilastoihin suhteutettuna parempi kuin teollisuudessa keskimäärin. Kaivosteollisuuden tapaturmataajuus oli vuonna 2015 TUKESin tilastojen mukaan 8,9 miljoonaa työtuntia kohden. Vastaavasti muussa teollisuudessa se on yli 30 onnettomuutta. Tapaturmataajuus on ollut koko ajan laskussa, vaikka uusien toimijoiden sekä työntekijöiden määrä on kasvanut. Kaivostyössä edellinen kuolemaan johtanut tapaturma on tapahtunut vuonna 2003.\nKaivosturvallisuuteen on viime vuosina panostettu myös yhteistoimin kaivosalan toimijoiden kesken. Tätä tarvetta varten perustettiin vuonna 2011 Kaivosturvallisuuden neuvottelukunta, jossa ovat mukana kaivosyhtiöt, viranomaisia, tutkimuslaitoksia ja muita sidosryhmiä. Keskustelu- ja kehittämisverkoston toiminta on aktiivista ja sillä pyritään jatkuvaan turvallisuuden ja osaamisen kehittämiseen suomalaisissa kaivoksissa. Turvallisuus on kaikkien yhteinen asia ja sen kehittäminen on jatkossakin keskeistä kaikessa kaivostoiminnassa.


28.03.2018 klo 19:52\n- Ehdokashan on itse tätä harrastanut, siinä mielessä se on luontevaa, Niinistön vaaliasiamies Heikki A. Ollila kommentoi Iltalehdelle.\nToistaiseksi ei ole selvillä, mille taholle hyväntekeväisyyspotti ohjataan. Sauli Niinistö on pitänyt syrjäytymisteemaa esillä jo ensimmäisellä presidenttikaudellaan. Kuva Niinistön vaalitilaisuudesta. TOMMI PARKKONEN\nValitsijayhdistyksen ehdokkaana jatkokaudelle presidentinvaaleissa valittu Sauli Niinistö lahjoittaa hyväntekeväisyyteen rahat, jotka jäivät käyttämättä, koska presidentinvaalien toinen kierros ei toteutunut.\nKeskiviikkona julkaistusta vaalirahailmoituksesta ilmenee, että Niinistön kampanja keräsi rahoitusta 1 528 858 euroa, kun vaalikampanjan kulut olivat 1 233 643 euroa. Hyväntekeväisyyteen ohjataan siis 295 215 euroa.\n- Se (syrjäytyneet nuoret) todettiin hyväksi kohteeksi, ja ehdokashan on itse tätä harrastanut, siinä mielessä se on luontevaa, Niinistön valitsijayhdistyksen Suomi 2024 ry:n vaaliasiamies Heikki A. Ollila kommentoi Iltalehdelle.\nOllila viittaa Suomi 2024 ry:n sääntöihin, joiden mukaan yhdistyksen purkautuessa yhdistyksen jäljelle jääneet varat käytetään syrjäytyneiden nuorten henkilöiden elinolosuhteiden parantamiseen ja heidän elämänsä tukemiseen.\nNiinistö sanoi itse presidentinvaalien jälkeen, että kampanjasta yli jääneet rahat osoitetaan "jollakin tavoin nuorten tukemiseen".\n- Onhan se iso summa. Näin pääsi käymään, Ollila naurahtaa viitaten siihen, että Niinistö valittiin jo presidentinvaalien ensimmäisellä kierroksella jatkokaudelle.\nKampanjatuotemyynnillä yli 90 000 euroa\nNiinistön kampanja oli rahallisesti aivan omalla tasollaan. Ennakkoilmoitusten perusteella vaalien toiseksi suurin budjetti, 636 500 euroa, oli SDP:n ehdokkaalla Tuula Haataisella.\nHaataisen kampanjan rahoittivat käytännössä puolue ja ay-liike. Niinistö ei saanut työmarkkinajärjestö- ja puoluerahaa juuri lainkaan. Vaalirahailmoituksen mukaan puolueyhdistykset tukivat Niinistön kampanjaa 1916 eurolla.\n- Kokoomuksen paikallisyhdistykset ostivat kampanjatuotteita myydäkseen niitä eteenpäin, Ollila mainitsee.\nYksityishenkilöiltä Niinistö sai tukea 748 246 euroa ja yrityksiltä 524 600 euroa. Niinistö sai uusia tukijoita vaalien loppusuorallakin, sillä joulukuun lopussa julkaistussa ennakkoilmoituksessa yksityishenkilöiden tuen osuudeksi mainittiin 726 635 euroa ja yritysten 513 150 euroa.\n16 yksityishenkilöä, muun muassa Risto Siilasmaa, Matti Alahuhta, Ilpo Kokkila ja Mikko Kodisoja, tukivat Niinistön kampanjaa 15 000 eurolla.\nSuurin yksittäinen tukipotti, 100 000 euroa, tuli Niinistön kampanjaan Yksityisyrittäjäin Säätiöltä. Stiftelsen för det tvåspråkiga Finland -säätiö tuki Niinistön kampanjaa 55 000 eurolla.\n- Rahoituksessa näkyi ehdokkaan vaaleissakin realisoitunut suosio. Ihmiset halusivat tukea myös taloudellisesti, Ollila toteaa.\nVaalirahailmoituksesta ilmenee, että Niinistön bruttomääräinen kampanjatuotteiden myynti oli yhteensä 90 528 euroa. Niinistön kampanjatilaisuuksissa kaupiteltiin Sauludo-kahvia, SN-pipoja-, mukeja- ja heijastimia.


TYÖKYKYÄ YLLÄPITÄVÄN VIRKISTYSTOIMINNAN KEHITTÄMINEN MIKKELIN SOKOKSELLA - PDF\nTYÖKYKYÄ YLLÄPITÄVÄN VIRKISTYSTOIMINNAN KEHITTÄMINEN MIKKELIN SOKOKSELLA\nDownload "TYÖKYKYÄ YLLÄPITÄVÄN VIRKISTYSTOIMINNAN KEHITTÄMINEN MIKKELIN SOKOKSELLA"\n1 Sanna Huopalainen Jenni Väkimies TYÖKYKYÄ YLLÄPITÄVÄN VIRKISTYSTOIMINNAN KEHITTÄMINEN MIKKELIN SOKOKSELLA Opinnäytetyö Liiketalous Toukokuu 2008\n2 KUVAILULEHTI Opinnäytetyön päivämäärä Tekijä(t) Sanna Huopalainen, Jenni Väkimies Koulutusohjelma ja suuntautuminen Liiketalouden koulutusohjelma Nimeke Työkykyä ylläpitävän virkistystoiminnan kehittäminen Mikkelin Sokoksella Tiivistelmä Opinnäytetyömme tavoitteena oli selvittää kyselytutkimuksen avulla Mikkelin Sokoksen myyntihenkilöstön toiveita virkistystoiminnasta sekä kartoittaa henkilöstön jaksamista ja yleistä vireystilaa. Tavoitteena oli myös antaa saatujen tulosten pohjalta virkistystoimintaa koskevia kehitysehdotuksia. Tutkimusongelmana oli, kuinka henkilöstö jaksaa työssään ja millaisia toiveita heillä on työkykyä ylläpitävästä virkistystoiminnasta. Tutkimusongelman ratkaiseminen tuotti uutta tietoa henkilöstön toiveista sekä antoi tietoa yleisestä vireystilasta ja jaksamisesta. Tarkoituksena oli, että tutkimusongelman ratkaiseminen hyödyttää sekä henkilöstöä että koko yritystä. Teoreettisessa viitekehyksessä käsiteltiin yleisesti työkykyä ja sen ylläpitoa, työhyvinvointia sekä sen kehittämistä ja mittaamista, virkistystoimintaa sekä joitain työpaikan ongelmia, kuten kiusaamista, stressiä ja työuupumusta. Opinnäytetyöhömme liittyvä tutkimus oli kvantitatiivinen survey-tutkimus, jossa aineisto kerättiin standardoituja tutkimuslomakkeita apuna käyttäen. Kyselyyn vastasi Sokos-tavaratalon myyntihenkilöstö. Vastaukset analysoitiin ja niiden pohjalta laadittiin kaksi toteuttamiskelpoista vaihtoehtoa virkistyspäivän sisällöksi. Tutkimuksen tulokset osoittavat, että työilmapiiri Mikkelin Sokoksella on yleisesti ottaen avoin ja mukava. Jonkin verran esiintyy kiireisyyttä ja stressaantuneisuutta. Myös alavireisyyttä koetaan silloin tällöin. Näin ollen virkistystoiminta on varmasti tarpeellista myös jatkossa. Yleinen toive oli, että virkistyspäivä sisältäisi erilaisia vaihtoehtoja, joista voi valita kiinnostavimman. Eniten vastaajia kiinnostivat vaellus ja patikkaretket, sykeohjattu kävelylenkki, sauvakävely tai muu vastaava toiminta sekä sporttipäivä. Tutkimuksen ansiosta henkilöstö pääsi kertomaan mielipiteitään virkistystoiminnasta ja niiden pohjalta yritys sai selville henkilöstön toiveet. Tutkimuksen avulla myös selvisi, kuinka henkilöstö jaksaa työssään. Tulosten perusteella saatiin lisäksi selvitettyä, mitkä tutkimuksessa käsitellyistä asioista toimivat ja mitkä ovat hyvin. Myös mahdollisesti ilmeneviin epäkohtiin voidaan puuttua ja kehittää toimintaa vastaamaan paremmin henkilöstön toiveita. Asiasanat (avainsanat) työkyky, virkistystoiminta, työhyvinvointi, liikunta Sivumäärä Kieli URN 65 s. + liitteet 14 s. Suomi URN:NBN:fi:mamkopinn Huomautus (huomautukset liitteistä) Ohjaavan opettajan nimi Leena Korhonen Opinnäytetyön toimeksiantaja Sokos, Mikkeli\n3 DESCRIPTION Date of the bachelor's thesis Author(s) Sanna Huopalainen, Jenni Väkimies Name of the bachelor's thesis Degree programme and option Business Management Development of competence improving recreation activities at Sokos Mikkeli Abstract The aim of our bachelor s thesis was to study the well-being of Sokos sales personnel and what do they expect of recreation. Another goal was to give some suggestions for the development of recreational services. The research problem was how the personnel manage at work and what kind of wishes they have for recreation. The study brought new information about the personnel s expectations and gave information about their well-being. Our intension was to benefit both the whole company and every employee. The theoretical framework included working capacity and its maintenance, developing and measuring job satisfaction, recreation and problems such as bullying, stress and burnout. The study was a quantitative survey for the personnel of Sokos Mikkeli. The material was collected with standardized questionnaires. We analyzed the answers and based on those, made two feasible suggestions how to spend a recreation day. The results showed that the working atmosphere was generally good and open but there was some hurry, stress and tiredness. Our conclusion was that recreation was needed also in the future. The personnel s general wish was that there would be at least two options for the recreation day and everyone could choose the best one. The most interesting activities were trekking and hiking, guided Nordic walking with pulse counters. A Sports day including for example gym, spinning, aerobic and dance was also popular. With the help of the research the personnel had an opportunity to say their opinion about recreation and company received important information about the personnel s wishes. Based on the results the company also got to know how their employees managed in work. The study showed which things were well and which needed improvement. Subject headings, (keywords) working capacity, recreational services, job satisfaction, exercise Pages Language URN 65 p. + app. 14 p. Finnish URN:NBN:fi:mamkopinn Remarks, notes on appendices Tutor Leena Korhonen Bachelor s thesis assigned by Sokos, Mikkeli\n4 SISÄLTÖ 1 JOHDANTO TYÖKYKY Terveys Psyykkinen työkyky Fyysinen työkyky Sosiaalinen työkyky Ikääntyminen Osaaminen Työkykyä ylläpitävä toiminta VIRKISTYSTOIMINTA Tarpeen kartoitus Liikunta- ja virkistyspäivät Liikunnan tukeminen työpaikoilla Verovapaat liikuntaedut TYÖHYVINVOINTI Työilmapiiri ja sen kehittäminen Vuorovaikutus työyhteisössä Työhyvinvoinnin mittaaminen Työhyvinvoinnin vaikutukset Työpaikan ongelmat Kiireestä loppuun palamiseen Kiusaaminen työpaikalla TUTKIMUS MIKKELIN SOKOKSEN HENKILÖSTÖLLE Sokoksen esittely Tutkimusmenetelmät Tutkimuksen toteutus Tutkimuksen luotettavuus TUTKIMUSTULOKSET Vastaajan taustatiedot Hyvinvointi ja työpaikan ilmapiiri... 38\n5 6.3 Kiinnostus virkistystoimintaan Vastaajan omat toiveet ja ajatukset JOHTOPÄÄTÖKSET JA TOIMENPIDESUOSITUKSET PÄÄTÄNTÖ LÄHTEET LIITTEET\n6 1 JOHDANTO 1 Opinnäytetyön aihealueita ovat henkilöstön työkykyä ylläpitävä virkistystoiminta sekä työhyvinvointi. Tavoitteena on selvittää kyselytutkimuksen avulla Mikkelin Sokoksen henkilöstön toiveita virkistystoiminnasta sekä kartoittaa henkilöstön yleistä vireystilaa ja jaksamista. Tavoitteena on myös pyrkiä antamaan saatujen tulosten pohjalta joitakin virkistystoimintaa koskevia kehitysehdotuksia. Valitsimme aiheen, koska molemmilta löytyy kiinnostusta henkilöstöasioita kohtaan ja pidämme tärkeänä työhyvinvointiin liittyvien asioiden ylläpitämistä sekä kehittämistä. Lisäksi toinen tutkimuksen tekijöistä työskentelee kyseisessä yrityksessä. Opinnäytetyön tutkimusongelmana on, kuinka henkilöstö jaksaa työssään ja millaisia toiveita henkilöstöllä on työkykyä ylläpitävän virkistystoiminnan suhteen. Tutkimusongelman ratkaiseminen tuottaa uutta tietoa Mikkelin Sokoksen myyntihenkilöstön toiveista virkistystoiminnan suhteen sekä antaa tietoa henkilöstön yleisestä vireystilasta ja jaksamisesta. Tavoitteena on, että tutkimusongelman ratkaiseminen hyödyttää sekä henkilöstöä että koko yritystä. Kyselytutkimuksen avulla henkilöstö saa mahdollisuuden ilmaista mielipiteitään arkaluontoisistakin asioista ilman, että kenenkään yksittäiset vastaukset tulevat esiin. Tutkimustuloksissa mahdollisesti ilmeneviin epäkohtiin voidaan myös puuttua ja kehittää toimintaa vastaamaan paremmin henkilöstön toiveita. Työn peruskäsitteet ovat työkyky, virkistystoiminta ja työhyvinvointi. Nämä käsitteet liittyvät läheisesti toisiinsa, sillä virkistystoiminnan avulla voidaan vaikuttaa sekä työkykyyn että työssä jaksamiseen. Virkistystoiminnan avulla voidaan muun muassa kasvattaa työyhteisön me-henkeä ja hyvä yhteishenki parantaa työssä jaksamista. Virkistystoiminta vaikuttaa positiivisesti työkykyyn sekä psyykkiseltä, fyysiseltä että sosiaaliselta kannalta. Työssä vastataan kahteen selkeästi rajattuun kysymykseen ja rajauksen avulla pyritään käsittelemään yrityksen kannalta tärkeitä ja merkittäviä asioita. Työ on rajattu käsittelemään henkilöstön työssä jaksamista sekä selvittämään, millaisia toiveita henkilöstöl-\n7 lä on työkykyä ylläpitävän virkistystoiminnan suhteen. Kysely rajattiin koskemaan Sokoksen myyntihenkilöstä. 2 Teoreettinen viitekehys on laadittu niin, että se tukee työn empiiristä osaa. Tämän työn teoriaosiossa käsitellään yleisesti työkykyä ja sen ylläpitoa, työhyvinvointia sekä sen kehittämistä ja mittaamista, virkistystoimintaa sekä joitakin työpaikan ongelmia, kuten kiusaamista, stressiä ja työuupumusta. Teoreettinen viitekehys koostuu neljästä edellä mainitusta osasta, jotka on pyritty esittämään mahdollisimman tasapuolisesti. Lähdemateriaalina työssä on käytetty pääasiassa aiheeseen liittyvää kirjallisuutta, elektronisia lähteitä, lehtileikkeitä sekä -artikkeleita. Lähdemateriaalia on pyritty käyttämään mahdollisimman monipuolisesti ja tietoa on etsitty laajasti sekä hyödynnetty työn kannalta parhaat lähteet. Opinnäytetyömme tutkimus on kvantitatiivinen survey-tutkimus, jossa aineisto kerättiin standardoituja tutkimuslomakkeita apuna käyttäen. Kyselyitä jaettiin yhteensä 35 kappaletta ja niitä palautui täytettynä 30, joten vastausprosentti oli erittäin hyvä. Tämä lisää tutkimuksen luotettavuutta. Tulokset käsiteltiin ja analysoitiin SPSS-ohjelmaa apuna käyttäen. Avoimet kysymykset purettiin Wordiin ja käsiteltiin tuloksissa. Tuloksia esitetään SPSS-ohjelmalla laadittujen taulukoiden ja kuvioiden avulla.\n8 3 2 TYÖKYKY Työkyvyllä tarkoitetaan sitä, miten henkilön työnkuva ja toimintaedellytykset vastaavat toisiaan. Työkykyyn vaikuttavat monet eri tekijät, kuten psyykkiset, fyysiset ja sosiaaliset voimavarat, koulutus ja työkokemus sekä perinnölliset tekijät. Jaksamiseen, vireyteen ja mielialaan vaikuttaa suurelta osin se, millaisessa kunnossa ihminen on. Työkyvyn heikentyminen alkaa nopeutua noin 45 vuoden iässä, jos tuki- ja liikuntaelimistön kunnossapitoon, ergonomiaan sekä liikuntaan ei panosteta tarpeeksi. (Aalto 2006: 11, 13) Hyvä työpaikan ilmapiiri, toimivat työjärjestelyt, terve ja turvallinen työympäristö, oikeudenmukainen johtaminen, ajanmukainen ammatillinen osaaminen sekä mahdollisuus tehdä sisällöltään vaihtelevaa ja monipuolista työtä ovat tekijöitä, joiden on katsottu edistävän työkykyä. (Työterveyslaitos 2004: 168) Lähtökohtana työkyvystä puhuttaessa on osaaminen. Kuitenkin monet tekijät, kuten arvot ja asenteet, työtyytyväisyys sekä motivaatio vaikuttavat siihen, miten työntekijän voimavarat saadaan hyödynnettyä. Työn tuloksiin vaikuttavat suuresti myös työntekijän työhalukkuus sekä motivaatio. Myös työntekijän henkilökohtaiset asiat, kuten elämäntilanne ja elintavat vaikuttavat kykyyn suoriutua työstä. (Reina-Knuutila 2001: 3) Työn henkinen kuormittavuus sekä työlle asetettavat vaatimukset kasvavat jatkuvasti. Tästä huolimatta eläkeikä nousee hitaasti mutta varmasti. Suorituskyky heikkenee iän mukanaan tuomien fysiologisten vaikutusten seurauksena. Silti odotetaan, että työkyky säilyisi hyvänä tai kohtuullisena koko työuran ajan. (Aalto 2006: 13) Ikä tuo mukanaan elämänkokemusta sekä sosiaalisia että henkisiä voimavaroja, joiden avulla ikääntyvät työntekijät pystyvät säilyttämään työkykynsä ja toimimaan työyhteisössä. Näiden voimavarojen avulla ikääntyvät pystyvät ottamaan muut huomioon sen sijaan, että korostaisivat omaa suoritustaan. Elämänkokemus auttaa myös asioiden suhteellisuuden ymmärtämisessä. Iän mukanaan tuoma viisaus, kokemus ja motivaatio voivat korvata monissa tehtävissä osittain nopeuden ja tarkkuuden. Ikääntyvät asetta-\n9 vat myös realistisempia tavoitteita kuin nuoremmat ja heidän realistiset käsitykset itsestään tukevat ja auttavat suoriutumaan työstä. (Reina-Knuutila 2001: 3) 4 Merkittävimpiä yksilön työkykyyn negatiivisesti vaikuttavia tekijöitä on todettu olevan arvostuksen sekä tunnustuksen väheneminen työssä, työvälineiden ja työtilojen heikko kunto sekä seisominen työssä. Myös työntekijöiden liikunnan vähäisyyden vapaaaikana on todettu vaikuttavan yksilön työkykyyn. (Reina-Knuutila 2001: 3) Työkykyä voidaan kuvata symbolisesti seuraavanlaisen työkykytalon muodossa. Talosta löytyy neljä kerrosta, joista kolme alinta kerrosta kuvaavat yksilön henkilökohtaisia voimavaroja ja neljäs kerros itse työtä ja työoloja. Työkykytalo toimii ja pysyy pystyssä silloin, kun kaikki kerrokset tukevat toinen toisiaan. Talon kaikkia kerroksia tulee myös kehittää jatkuvasti koko työelämän ajan. (SutiSanomat 2008: 14) Yhteiskunta Perhe Lähiyhteisö Työkyky Työ Työolot Työn sisältö ja vaatimukset Työyhteisö ja organisaatio Esimiestyö ja johtaminen Arvot Asenteet ja motivaatio Ammatillinen osaaminen Terveys Toimintakyky KUVA 1. Työkykytalo\n10 2.1 Terveys 5 Hyvä terveys on pohja hyvinvoinnille ja työkyvylle. Työelämästä ja työterveydestä puhuttaessa tulee ottaa huomioon työn terveyttä vaarantavat tekijät. Sitä miten työelämässä mukana oleminen edistää hyvinvointia ja terveyttä, on taas tutkittu vähemmän. Kun korkeatasoiseen työterveys- ja työsuojelutoimintaan yhdistetään monipuolinen työkykyä edistävä toiminta, saadaan aikaan työkyvyn ja terveyden kannalta positiivisia tuloksia. (Otala & Ahonen 2003: 10) Suomessa kansanterveys on parantunut ja myös työikäisen väestön terveyden kehitys on ollut suotuisaa. Odotettavissa oleva elinikä on pidentynyt sekä yhä suurempi osa väestöstä voi terveytensä puolesta jatkaa työelämässä entistä pidempään. Suomalaisten elintapatekijät ovat kehittyneet parempaan suuntaan, mutta riskitekijöitä ovat kuitenkin alkoholinkäytön lisääntyminen, tupakoivien suuri osuus sekä liikunnan vähäisyys ja ylipainoisuus. (Otala & Ahonen 2003: 11) Työn henkinen ja fyysinen kuormitus on Suomessa edelleen suurta, vaikka se onkin viime vuosina tasaantunut. Siihen vaikuttavat monet eri asiat ja merkittäviä riskitekijöitä ovat stressi ja epävarmuus, kiire ja aikapaine, työn määrä- ja laatuvaatimusten kasvu sekä voimavarojen alimitoitus. Työpaikan ongelmista perinteiset tapaturma- ja ammattitautiriskit vähenevät, mutta taas henkisen ja psykososiaalisen työympäristön ongelmat korostuvat. (Työterveyslaitos 2004: 20 21) Psyykkinen työkyky Psyykkisellä toimintakyvyllä tarkoitetaan henkilön kykyjä, joilla hän suoriutuu älyllistä ja muunlaista henkistä ponnistelua vaativista tehtävistä. Siihen sisältyy henkilön suhde itseensä sekä ulkomaailmaan, havaintotoiminnot, ajattelu ja motoriikka. Iän myötä heikentyvät monesti reagointiajat ja havaintojen nopeus sekä tarkkuus. Tämä johtuu siitä, että esimerkiksi kuulo- ja näkökyvyn heikkeneminen vaikuttaa havaintokykyyn. (Reina-Knuutila 2001: 2) Psyykkistä kuormitusta aiheuttavat monet eri tekijät. Näitä tekijöitä ovat esimerkiksi työn keskeytykset ja häiriöt, suuresta työmäärästä aiheutuva kiire sekä ihmissuhteisiin\n11 6 liittyvät ongelmat. Psyykkistä työhyvinvointia taas edistävät henkilökohtainen kehitys, mahdollisuus vaikuttaa sekä muut työn tarjoamat mahdollisuudet. (Työterveyslaitos 2004: 105) Työkykyyn vaikuttavia psyykkisiä tiloja ovat psyykkinen väsyminen, kyllästyminen ja monotonia. Psyykkinen väsyminen on seurausta siitä, kun henkisiä voimavaroja on käytetty yli varojen. Väsymisellä on monia eri vaikutuksia työn laatuun ja määrään. Rasituksen kesto sekä henkinen yleistila vaikuttavat väsymisen syvyyteen ja laajuuteen. Tilanteessa, jossa ihminen työskentelee yli voimavarojensa riittävyyden, väsyy hän riippumatta siitä, kuinka tärkeää työ hänelle on. Psyykkisessä väsymyksessä voimat ovat vähissä ja elimistö pyrkii minimoimaan kaiken toiminnan, joka ei ole aivan välttämätöntä elämän jatkumista ajatellen. Psyykkisen väsymyksen oireita ovat muun muassa hajamielisyys, muistin heikkeneminen, oppimisvaikeudet, unihäiriöt, tunteiden latistuminen ja mielikuvien väheneminen. Myös henkilön keskittymiskyky heikkenee, töihin ryhtyminen on vaikeaa ja asioihin ei jaksa puuttua. Oireet voivat vaihdella sekä voimakkuudeltaan että kestoltaan. Oireiden laatuun ja määrään vaikuttaa myös fyysinen kunto. (Koivisto 2001: ) Psyykkisessä kyllästymisessä henkilö kokee vastenmielisyyden tunteita työtä kohtaan. Psyykkinen kyllästyminen eroaa psyykkisestä väsymisestä siinä, että ihmisellä olisi käyttämättömiä voimavaroja mutta hän ei halua suunnata niitä työhönsä. Kyllästymisen voi aiheuttaa työn rutinoituminen eli mielenkiinto työhön on hävinnyt, koska se osataan liian hyvin. Psyykkisen kyllästymisen piirteitä ovat keskittymiskyvyn ja pitkäjännitteisyyden väheneminen, työtehtävien välttely, kielteinen suhtautumien työhön, työajan väärinkäyttö sekä tunteiden hallinnan heikkeneminen. (Koivisto 2001: ) Monotoniassa ihmisen psyykkinen toimeliaisuus hidastuu. Tämä on seurausta yksipuolisesta, toistuvasta ja pakkotahtisesta työstä. Tästä seuraa psyyken turtuminen, jolloin havainnot hidastuvat, reaktiokyky heikkenee ja tarkkaavaisuus alenee. Monotonia johtaa huonotuulisuuteen ja masentuneisuuteen. (Koivisto 2001: 190)\n12 2.1.2 Fyysinen työkyky 7 Fyysinen kunto kuvaa muutakin kuin urheilusuorituksista selviämistä. Se kuvaa sellaista riittävää kuntotasoa, jolla selvitään työstä, sosiaalisesta kanssakäymisestä, arkipäivän askareista sekä harrastuksista. Fyysinen kunto liittyy olennaisesti terveyteen ja sen osatekijöitä ovat tuki- ja liikuntaelimistön kunto eli lihaskunto, sydän- ja verenkiertoelimistön kunto eli kestävyys, liikkuvuus, koordinaatiokyky, tasapaino ja kehon koostumus. Luonnollisestikin liikunta vaikuttaa terveyteen positiivisesti ja sen puute negatiivisesti. Ikääntymisen myötä fyysinen aktiivisuus laskee, joten olisikin hyvä luoda jo lapsena pohja liikunnalle ja saada siitä hyviä kokemuksia. Tällöin liikunta jää helpommin osaksi jokapäiväistä elämää. Hyvällä fyysisellä kunnolla ehkäistään aikuisiässä erilaisia sairauksia ja se auttaa myös säilyttämään toimintakyvyn ikääntyessä. (Aalto 2006: 40) Fyysinen toimintakyky koostuu yleiskestävyydestä, lihaskunnosta ja motorisista taidoista. Fyysisesti kuormittavia ovat työt, joissa suuret lihasryhmät toimivat dynaamisesti. Tällaisia töitä ovat muun muassa varastotyö, hoitoalan työt sekä ahtaus- ja kuljetustyöt. (Aalto 2006: 45 46) Esimerkkeinä kuormittavista työtehtävistä ovat käsin tehtävät tavaroiden nostot ja siirrot sekä toistuvat yksipuoliset liikkeet. Työ on fyysisesti kuormittavaa, kun liikuntaelimistö sekä verenkiertoelimistö ovat kuormituksen alaisina. Kuormitusta aiheuttavat fyysisen voiman käyttö, työasennot, työliikkeet ja liikkuminen. (Rauramo 2004: 96) Fyysisesti huonossa kunnossa olevan henkilön palautuminen kuormituksesta on huomattavasti hyväkuntoista hitaampaa ja alttius erilaisille tartuntataudeille on myös suurempaa. Työkyvyttömyyseläkkeelle jäämisen riski kasvaa, kun raskaan fyysisen työn seurauksena tuki- ja liikuntaelinsairaudet lisääntyvät. (Aalto 2006: 11) Liikunnan lisäämisellä ja ergonomisilla toimenpiteillä on positiivisia vaikutuksia työhyvinvointiin ja työkykyyn. Kun henkilöstön suorituskyky on hyvä, riittää energiaa ponnisteluihin, palautumiseen sekä itsestä että muista huolehtimiseen. Tällöin myöskään työn kuormittavuus ei ole niin suurta. Henkilöstön ollessa energistä ja hyväkun-\n13 8 toista, on asiakkaiden sekä työtovereiden huomioiminen, hymyily, sääntöjen noudattaminen ja yleensäkin positiivisella mielellä olo huomattavasti helpompaa. (Aalto 2006: 19) Sosiaalinen työkyky Ihmistä voidaan pitää laumaeläimenä, joka on riippuvainen toisista ihmisistä. Ihmisluonteelle on tyypillistä, että hän haluaa olla osallisena erilaisissa ryhmissä elämänsä aikana. Esimerkkeinä näistä ryhmistä ovat perhe, ystävät, työyhteisö, parisuhde, urheiluseurat sekä uskonnolliset ryhmät. Ihminen haluaa kokea olevansa tarpeellinen, rakastettu ja hyväksytty. Ihmisen toiminnan ja olemassaolon perusedellytyksiä ovat yhteisöt ja yhteisöllisyys. Yhteisö on tärkein voiman lähde yksilölle ja yhteisyyden tunne toimii yhteiskunnassa keskeisenä koossa pitävänä voimana. Yhteisöön kuuluminen on erittäin tärkeää, koska ryhmässä yksilö voi tuntea itsensä voimakkaaksi ja on kykeneväinen toimimaan yksilöllisesti mielekkäällä tavalla. Työ ja ihmissuhteet työssä vaikuttavat oleellisesti työmotivaatioon sekä työn tuloksellisuuteen. (Rauramo 2004: 122) Sosiaalinen hyvinvointi auttaa ihmistä jaksamaan työssä ja tukee ihmisen sitoutumista työhön. Työssä sekä työn ulkopuolella vallitsevat ihmissuhteet vaikuttavat sosiaaliseen hyvinvointiin. (Otala & Ahonen 2003: 20) Ystävyyssuhteet antavat positiivista energiaa, jolla sosiaalisesti aktiivinen ihminen täyttää mielensä. Tämä positiivinen energia auttaa jaksamaan ja sen on todettu estävän muun muassa sairauksien puhkeamista. (Juuti & Vuorela 2004: 65) Ikääntymisen myötä sosiaalisessa toimintakyvyssä tapahtuu hyvin yksilöllisiä muutoksia. Toimintakykyyn vaikuttavia tekijöitä ovat vuorovaikutustaidot sekä kyky toimia toisten ihmisten kanssa. Sosiaalisella aktiivisuudella ja osallistumisella uskotaan olevan positiivisia vaikutuksia henkiseen hyvinvointiin, terveyteen sekä toimintakykyyn. (Reina-Knuutila 2001: 2)\n14 2.2 Ikääntyminen 9 Suomen työelämässä olevan väestön keski-ikä kasvaa, kun suuret ikäluokat ikääntyvät. Ikääntyminen vaikuttaa monin eri tavoin henkilön toiminta- sekä työkykyyn. (Rauramo 2004: 164) Iän karttumisen myötä fyysisessä toimintakyvyssä tapahtuva heikkeneminen on väistämätöntä. Muutokset ovat kuitenkin hyvin yksilöllisiä. Tapahtuvia muutoksia voivat olla esimerkiksi muutokset kuulo- ja näkökyvyssä, tuki- ja liikuntaelinten heikkenemien, lihasvoiman heikkeneminen, hengitys- ja verenkiertoelimistön suorituskyvyn lasku sekä tasapainohallinnan vaikeutuminen. Älylliset toiminnot taas pysyvät melko ennallaan tai voivat parantua iän myötä. (Reina-Knuutila 2001: 2) Ikääntyminen ei välttämättä tarkoita aina sairastumisriskin lisääntymistä. Ikääntyvien sairauspoissaolot ovat yleensä pidempiä, mutta he kuitenkin sairastavat harvemmin kuin nuoret työntekijät. (Reina-Knuutila 2001: 9) Ikääntyville voi aiheutua stressiä tunteesta, etteivät he enää selviä työelämässä. Tämä voi pitkittyessään johtaa uupumukseen, koska päästäkseen normaaliin työsuoritukseen, on panostettava huomattavasti yli omien voimavarojen. Myös ikääntymisen myötä tapahtuvat muutokset terveydessä ja toimintakyvyssä vaikuttavat asiaan. Toisaalta monet fyysiset muutokset korvaa se henkinen kasvu, jota ikä tuo tullessaan. Ikääntymistä voidaan pitää voimavarana, jos sen vahvuudet on mahdollista realisoida työnteossa. Ikääntyneet omaavat sellaista viisautta ja kokemusta, jota on vaikea korvata millään. (Koivisto 2001: 138) Ikääntyminen tuo tullessaan ammattitaitoa sekä kokemusta. Tämä tuottaa lisäarvoa vanhempiin ikäluokkiin kuuluville henkilöille työpaikalla. Tämän asian huomioon ottaminen on tärkeää, sillä työpaikoilla ollaan lähitulevaisuudessa aivan uudenlaisessa tilanteessa henkilöstön kanssa. Suurten ikäluokkien myötä iso osa yritysten henkilöstöstä poistuu työelämästä. Samalla kuitenkin paineet lisääntyvät palvelualoilla. Tämä johtaa siihen, että yritykset joutuvat kilpailemaan keskenään nuoremmista ja osaavista työntekijöistä. On erittäin tärkeää panostaa ja kiinnittää huomiota siihen, että työssä olevat jaksavat työelämässä mahdollisimman pitkään. (Rauramo 2004: )\n15 10 Työelämästä poistumisiän nostaminen vaatii sellaisia toimenpiteitä, joilla työntekijät saadaan viihtymään ja näin ollen pysymään työelämässä entistä pidempään. On siis tärkeää kehittää työelämää niin, että henkilöstö haluaa jatkaa työelämässä nykyistä pidempään, viihtyy työssään sekä on fyysisesti kykeneväistä. (Otala & Ahonen 2003: 30) 2.3 Osaaminen Osaaminen, tiedot sekä taidot ovat henkilöpääoman ydin. Näitä asioita täytyy rakennepääomaa apuna käyttäen hyödyntää, vaalia ja kasvattaa. Rakennepääoma muodostuu muun muassa organisaation kulttuurista, johtamisesta, ilmapiiristä ja tiedon kulun rakenteista. Yritykselle on merkitystä ainoastaan niillä tiedoilla ja osaamisella, jotka tukevat liiketoiminnan tavoitteita. Henkilöpääoman osaamisesta koostuu rakennepääoman avulla yrityksen osaamispääomaa, yhteistä osaamista sekä organisaation tietämystä. (Otala & Ahonen 2003: 113) Organisaatioiden sopeutumiskyky on koetuksella nykyisin vallitsevassa monimutkaisessa ja nopeasti muuttuvassa ympäristössä. Organisaation on pystyttävä muuttumaan ympäristön myötä, jotta se kykenee menestymään. Sen on oltava kilpailijoitaan nopeampi. Tämä vaatimus lisää ihmisten kuormitusta yksilöinä. (Juuti & Vuorela 2004: 27) Organisaation on pystyttävä oppimaan jatkuvasti uutta, jotta se kykenee muuttumaan ympäristöään nopeammin. Jokaisen ihmisen täytyy säilyttää kykynsä oppia uutta ja kyetä aistimaan uusia tuulia. Uusiin mahdollisuuksiin tarttuminen vaatii jatkuvaa uudistumista. Mahdollisuuksiin tarttumiselle saattaa muodostua esteeksi se, että organisaatiossa työskentelevät ihmiset pelkäävät sekä vastustavat muutosta. Jotta tämä voitaisiin välttää, tulisi johtajan toimia innostavana valmentajana sekä opettajana, joka huolehtii ihmisten halusta ja kyvystä oppia uutta. Ihmisiä tulee kannustaa kertomaan sekä hyvistä että huonoista kokemuksistaan muille ja heidän tulee antaa puhua keskenään työn sisältämistä haasteista. Tällä tavoin pystytään jakamaan niitä tietoja ja sitä osaamista, jota eri ihmisille on työskentelyn aikana kertynyt. (Juuti & Vuorela 2004: 27)\n16 11 Elinikäinen oppiminen ja sen mukanaan tuomat valmiudet ovat osa ihmisen sekä organisaation jokapäiväistä elämää. Koulutus sekä tiedon hankinta ovat jatkuvia prosesseja. Oman osaamisen jatkuva ylläpito sekä päivittäminen edistävät työn hallintaa, hyvinvointia sekä jaksamista. Osaamisen ylläpitäminen on myös merkittävä kilpailutekijä työmarkkinoilla. Oppimisen kannalta keskeistä on halu oppia ja oppiminen lähteekin ihmisen omasta motivaatiosta, halusta ja uteliaisuudesta. (Rauramo 2004: 149) Menestyvissä yrityksissä korostetaan kykyä toimia kilpailijoita nopeammin, kykyä uusiutua, kuunnella asiakasta sekä täyttää asiakkaan toiveet. Tällaiset yritykset ovat innostaneet ihmisiä oppimaan jatkuvasti uutta ja sitoutumaan osaamisen kehittämiseen. Näin yksilöt saadaan kiinnostumaan yhä enemmän oman työnsä ja työympäristönsä kehittämisestä, yrityksen tulevaisuudesta sekä työn tuloksista. (Rauramo 2004: 150) Oppimisen edistämiseksi tulisi oppiminen liittää päivittäiseen toimintaan ja korostaa työssä tapahtuvaa oppimista, sillä juuri työssä opitaan eniten uusia asioita. Työssä oppimista voi tapahtua omissa työtehtävissä, opettelemalla työpaikan eri töitä, työkierron kautta tai jossain muualla olevassa harjoittelupaikassa. Yrityksissä voidaan panostaa osaamiseen luomalla henkilöstölle mahdollisuus kehittää osaamistaan ja kouluttautua. Jatkuvasti tapahtuvan työn kehittämisen perustana on, että koko henkilöstö osallistuu siihen. Ihmisten tulee olla selvillä tavoitteista, miksi toimintaa kehitetään ja mitä yleensäkin tavoitellaan. Vasta tällöin on työn kehittäminen mahdollista. (Rauramo 2004: 150) Oppiminen on prosessi, jossa teoria- ja käytäntötieto yhdistyvät aluksi kokemustietoon ja täydentyvät sitten ammatillisen kehittymisen myötä niin sanotulla hiljaisella tiedolla. Hiljainen tieto lisääntyy sekä kehittyy ajan myötä ja sen voi nähdä sujuvana toimintana sekä erilaisina taitoina. Osaaminen ei siis lisäänny ainoastaan koulutuksen kautta, vaan pitkän ammatinharjoittamisen tuloksena. (Rauramo 2004: ) 2.4 Työkykyä ylläpitävä toiminta Työkykyä ylläpitävä toiminta (tyky-toiminta) tähtää yksilön työkyvyn ja työhyvinvoinnin edistämiseen sekä työn, työyhteisön ja työolojen parantamiseen. Työkykyä\n17 12 ylläpitävän toiminnan avulla voidaan myös hallita muutoksia turvallisesti. Toiminta tähtää terveyden edistämiseen, mutta myös työyhteisöön ja työympäristöön liittyviin asioihin tulee kiinnittää erityistä huomiota: asenteita, arvoja, tietoja ja taitoja tulee kehittää ja uudistaa. Työkyky toimii välineenä elämän suurimpien päämäärien saavuttamisessa ja käsitteenä se kattaa lähes kaikki tekijät, jotka vaikuttavat työn onnistumiseen. Työkyky-toiminnan rinnalla on alettu puhumaan myös työhyvinvoinnin edistämisestä. Tämä nähdään työpaikoillakin kehittämistoimintana, joka kattaa monia eri alueita. Henkilöstön hyvinvoinnin on havaittu vaikuttavan positiivisesti organisaatioiden taloudelliseen menestykseen. (Rauramo 2004: 30) Toiminnan tavoitteet ja kohteet Työkykyä ylläpitävän toiminnan suunnittelu ja priorisointi tulee tehdä jokaisen työpaikan omia lähtökohtia ja tarpeita ajatellen. Toiminta kohdistuu työntekijän voimavaroihin ja terveyteen, työhön ja työoloihin, työyhteisöön ja organisaatioon sekä ammatillisen osaamisen ylläpitämiseen ja edistämiseen. Työhön liittyviä kohdealueita, jotka tulee huomioida työkykyä ylläpitävässä toiminnassa, ovat ergonomia, työhygienia, työturvallisuus, toimintatavat, johtaminen sekä vuorovaikutus. Tavoitteena on toiminnan parantaminen sekä ratkaisujen löytäminen ongelmiin. (Rauramo 2004: 30 31) Seuraavassa taulukossa on esitetty tyky-toiminnan kohteet, joita organisaation visio, arvot ja strategia ohjaavat. (Rauramo 2004: 30) 1. Työntekijä: voimavarat ja terveys 3. Työyhteisö ja organisaatio: Toimintatavat, johtaminen, vuorovaikutus 2. Työ ja työolot: ergonomia, työhygienia, työturvallisuus 4. Ammatillinen osaaminen: ylläpitäminen ja edistäminen TAULUKKO 1. Tyky-toiminnan kohteet\n18 13 Työkykyä ylläpitävän toiminnan pyrkimyksenä on luoda toimintatavoiltaan ja työympäristöltään terve ja tuottava organisaatio, joka kykenee toimimaan tehokkaasti vaikka toimintaympäristö muuttuu. (Rauramo 2004: 31) Työkyky ja sen tukeminen kuuluvat olennaisena osana myös esimiestyöhön. Nämä ovat tärkeitä tavoitteita niin työyhteisön jäsenten kuin esimiehenkin kannalta. Työyhteisön työkyvyn sekä terveyden pohjana ovat osaaminen, tavoitteellisuus, turvallisuus sekä oikeudenmukaisuus. (Juuti & Vuorela 2004: ) Onnistuneen työkykyä ylläpitävän toiminnan pohjana on yhteistyö, jossa työntekijällä ja työnantajalla on omat roolinsa. Yhteistyö on tärkeää niin organisaation sisällä kuin ulkopuolellakin. Toimintaa varten voidaan perustaa erityinen tyky-ryhmä, jonka tehtävänä on vastata työkykyä ylläpitävästä toiminnasta. Ryhmässä tulee yhdistyä organisaatiosta löytyvä eri alojen asiantuntemus. Ryhmä voi koostua esimiehistä, henkilöstöryhmistä sekä yritysjohdon, henkilöstöhallinnon, työsuojeluorganisaation ja työterveyshuollon jäsenistä. Ulkoisista yhteistyötahoista voidaan mainita muun muassa terveys-, liikunta- ja koulutuspalvelujen tuottajat, työeläkelaitokset, työsuojeluhallinto ja työmarkkinajärjestöt. (Rauramo 2004: 31) Työkykyä ylläpitävää toimintaa aloitettaessa tyky-ryhmän merkitys on erityisen suuri ja kun toiminta on vakiintunut, siirretään tehtäviä mahdollisimman laajasti työpaikoille osaksi jokapäiväistä arkea. Esimiehet toimivat keskeisessä roolissa toiminnan kehittämisessä ja he luovat sekä ylläpitävät toiminnan rakennetta. Kuitenkin vastuu toteutuksesta on viimekädessä jokaisella yksilöllä itsellään. (Rauramo 2004: 31) Henkilöstön hyvä työkyky vaikuttaa positiivisesti työn laatuun, sujuvuuteen ja sillä on myös myönteisiä vaikutuksia kustannusten pitämiseen kohtuullisina. Työkykyyn panostaminen on kannattavaa, sillä se alentaa henkilöstömenoja sekä eläke- ja sairauskustannuksia. Panostukset näkyvät myös tuottavuuden kasvuna. (Rauramo 2004: 31 32) Hyvinvoinnilla on suuri merkitys jaksamiseen sekä työssä että vapaa-ajalla. Kun henkilöstö voi hyvin, kykenee se myös paremmin vastaamaan erilaisiin muutoksiin ja\n19 haasteisiin. Henkilöstön terveys ja hyvä motivaatio näkyvät asiakaspalvelussa sekä työn laadussa. (Rauramo 2004: 32) 14 3 VIRKISTYSTOIMINTA Työnantaja pystyy vaikuttamaan työyhteisön toimivuuteen vapaaehtoisella virkistystoiminnalla, kuten liikuntavuoroilla ja lipuilla, yhteisillä retkillä sekä liikuntapäivillä. (Työterveyslaitos 2003) Useat työpaikat järjestävät tai kustantavat henkilöstölleen liikuntaa osana työkykyä ylläpitävää toimintaa. Liikuntaa tai muuta virkistystoimintaa sisällytetään usein myös esimerkiksi koulutustilaisuuksiin. (Työturvallisuuskeskus) 3.1 Tarpeen kartoitus Henkilöstön liikuntatarvetta voidaan kartoittaa erilaisilla kyselylomakkeilla. Kyselyiden avulla kartoitetaan muun muassa yrityksen ja sen henkilöstön liikuntatottumuksia, tavoitteita sekä toiveita virkistystoiminnan suhteen. Tarvittaessa kyselyiden avulla voidaan selvittää myös ruokavalioon liittyviä tottumuksia ja terveyshistoriaa. (Aalto 2006: 47) Kyselyiden vastausten perusteella saadaan jo hyvä kokonaiskuva yrityksen ja sen henkilöstön toiveista ja tavoitteista, fyysisestä hyvinvoinnista sekä halukkuudesta ja valmiudesta muutokseen. Fyysisen hyvinvoinnin selvittämiseen voidaan käyttää myös kuntotestejä. (Aalto 2006: 47) 3.2 Liikunta- ja virkistyspäivät Kohtuullinen, säännöllinen liikunta vaikuttaa positiivisesti niin työkykyyn, vapaa-ajan viettoon kuin uneenkin. Kun ihminen on hyväkuntoinen ja voi hyvin, kykenee hän toimimaan täysipainoisesti sekä työssään että vapaa-ajallaan. (Rauramo 2004: 56) Työpaikan terveysliikunnan, johon myös liikunta- ja virkistyspäivät kuuluvat, tavoitteena on herättää liikuntaa harrastamattomien kiinnostus ja saada heidät aloittamaan\n20 15 harrastus, kannustaa satunnaisesti liikkuvia liikkumaan säännöllisesti sekä tukea jo aktiivisesti liikuntaa harrastavia. Erittäin tärkeää on myös yhteishengen ja työviihtyvyyden kasvattaminen. (Rauramo 2004: 56) Erilaisina keinoina liikunta-aktiivisuuden herättämiseen voisi mainita muun muassa; - työyhteisön liikunta- ja tyky-päivät sekä kannustus ja palkitseminen - mahdollisuus kokeilla erilaisia lajeja tutussa ryhmässä - mieluisia lajeja, joissa pääsee kokeilemaan myös rohkeasti uutta - kunnon testaukset - vaihteleva liikunta sääolojen mukaan sisällä ja ulkona - liikkuminen luonnossa - sykemittarin käyttö sopivan harjoitustason löytämisessä ja kunnon edistymisen seurannassa - ohjaus ja neuvonta liikuntaan liittyvissä asioissa (Rauramo 2004: 57) Liikunta- ja virkistyspäivillä on oma merkityksensä ja roolinsa työpaikan ilmapiirin ja yhteenkuuluvuuden tunteen kohottamisessa. Yksittäisen liikunta- tai virkistyspäivän tavoitteena on virkistää, innostaa, kannustaa sekä tarjota virikkeitä, ideoita ja elämyksiä liikuntakipinän sytyttämiseksi. Kenenkään kunto ei nouse yhden yksittäisen liikuntapäivän ansioista, mutta sen avulla on mahdollisuus saada ihmiset liikkeelle tulevina viikkoina ja kuukausina ja luoda innostus liikuntaa kohtaan. Tällöin on virkistyspäivän tavoite saavutettu. (Aalto 2006: 47) Virkistyspäivä voi pitää sisällään esimerkiksi ohjattuja liikuntatunteja, luentoja ja tietoiskuja eri aiheista, mittauksia sekä tuote-esittelyjä. Liikunta- ja virkistyspäivät luovat mahdollisuuden kokeilla ja tutustua erilaisiin lajeihin ja aihealueisiin ilman suurta kynnystä osallistua. (Aalto 2006: 47) 3.3 Liikunnan tukeminen työpaikoilla Suomen kuntoliikuntaliitto ry:n työpaikkaliikuntabarometrin 2007 mukaan valtaosassa toimipaikoista (83 %) tuetaan henkilöstön liikunnanharrastusta. Liikuntaa tuetaan


Muusikoiden.net - Keskustelu - Yamaha Steve jordan snare\nAihe: Yamaha Steve jordan snare\nolisko tälläisestä vaahtera snaresta kokemuksia.\nkivisuo: olisko tälläisestä vaahtera snaresta kokemuksia.\nMulta löytyy kyseinen rumpu. Oikein mainio peli. Ostin Tokiosta, laitoin standiin ja ihastuin soundiin samantien ekalla iskulla. Kokoisekseen monipuolinen, mutta parhaimmillaan mielestäni tiukemmassa vireessä. Ainoa miinuspuoli on että matalilla vireillä ei pidä kauhean hyvin virettään jos lujaa soittaa rimshotteja. Mutta niin ne virvelit yleensä matalilla vireillä tuppaa tekemään.\nMitäs tuosta nyt muuta sanois. Kysy tarkemmin, jos ei riitä. :)\nMulta löytyy myös. Mielestäni hyvin avoin soundi ja kokonsa puolesta melko monipuolinen. Virityksen pysyvyyteen toivottavasti tulossa apua, kunhan tilaamani tightscrewit saapuvat. Nätti ja persoonallinen rumpu.\nItse oli kahden vaiheella SJ-rummun ja samankokoisen Sensitive Concept -rummun kanssa. Päädyin jälkimmäiseen, koska se osasi puhua paremmin samaa kieltä valuvanteisen settini kanssa. Olen ollut todella tyytyväinen ostokseeni. Kannattaa toki testata molemmat.