AVAUKSIA. Tallamaria Maunu - PDF\nDownload "AVAUKSIA. Tallamaria Maunu"\n1 Tallamaria Maunu AVAUKSIA Hoivavakuutus ja suomalaisten mielipiteet hoivapalveluiden tuottamisesta ja rahoituksesta Hoivan rahoitusta ja tuottamista koskevat mielipiteet sekä hoivavakuutuksen kannatus HYPA-kyselyissä vuosina 2004, 2006 ja\n2 Tallamaria Maunu ja Terveyden ja hyvinvoinnin laitos Taitto: Christine Strid Terveyden ja hyvinvoinnin laitos, Helsinki 2010 Yliopistopaino Helsinki 2010\n3 Tiivistelmä Tallamaria Maunu. Hoivavakuutus ja suomalaisten mielipiteet hoivapalveluiden tuottamisesta ja rahoituksesta. Hoivan rahoitusta ja tuottamista koskevat mielipiteet sekä hoivavakuutuksen kannatus HYPA-kyselyissä vuosina 2004, 2006 ja Terveyden ja hyvinvoinnin laitos (THL), Avauksia 30/ sivua. Helsinki Artikkelissa kuvataan suomalaisen väestön mielipiteitä hoivapalveluiden rahoitusmalleista ja tuottamistavoista. Erityisen mielenkiinnon kohteena on hoivavakuutus ja sen mahdollinen kannatus suomalaisten keskuudessa. Lisäksi tarkastellaan mielipiteitä yksityisistä ja julkisista palveluista. Viiden vuoden tarkastelujaksolla osa mielipiteistä on pysynyt samoina, mutta toisten kysymysten suhteen on tapahtunut suurehkoja muutoksia suomalaisten asenteissa. Suomalaisten mielipiteitä tarkastellaan Hyvinvointi ja palvelut -kyselyiden aineistoilla vuosilta 2004, 2006 ja Tulosten mukaan hoivavakuutusta rahoitusmuotona kannattavat erityisesti nuoremmat ikäryhmät ja korkeasti koulutetut. Lisäksi hoivavakuutuksen kannatuksella on yhteys muihin palveluiden tuottamista koskeviin mielipiteisiin. Suomalaisten mielestä valtion ja kuntien tulisi tuottaa pääosa väestön tarvitsemista sosiaali- ja terveyspalveluista. Tätä mieltä oli jokaisena kyselyvuonna noin 90 % vastaajista. Tältä osin suomalaisten mielipiteet eivät siis ole muuttuneet vuosien 2004 ja 2009 välillä: julkisen tuotannon kannatus on pysytellyt vahvana. Sen sijaan vuosien 2006 ja 2009 välillä suomalaisten kannatus yksityiselle terveyden- ja sairaanhoidolle sekä yksityisille sosiaalipalveluille laskivat. Avainsanat: hoivavakuutus, hoivapalvelut, hoivan rahoitus, yksityiset ja julkiset palvelut, Hyvinvointi ja palvelut -kysely 3\n4 Sisällys Tiivistelmä 1 JOHDANTO AINEISTO...9 Kysymysten sanamuodot ja vastausvaihtoehdot...9 Hoivavakuutus...10 Valtio ja kunnat palveluiden tuottajina...10 Yksityiset sosiaalipalvelut...10 Yksityinen terveyden- ja sairaanhoito...10 Yksityisten palveluiden tehokkuus TULOKSET...12 Hoivavakuutuksen kannatus vuonna Hoivavakuutuksen kannattajan ominaisuuksia...12 Hoivavakuutuksen kannattajien mielipiteet palveluiden rahoituksesta...14 Mielipiteet sosiaali- ja terveyspalveluiden rahoituksesta sekä yksityisistä ja julkisista palveluista vuosina 2006 ja PÄÄTELMÄT...17 Kirjallisuus\n5 1 JOHDANTO Tässä artikkelissa kuvataan suomalaisen väestön mielipiteitä hoivapalveluiden rahoitusmalleista ja tuottamistavoista. Erityisen mielenkiinnon kohteena on hoivavakuutus ja sen mahdollinen kannatus suomalaisten keskuudessa. Lisäksi tarkastellaan mielipiteitä yksityisistä ja julkisista palveluista. Viiden vuoden tarkastelujaksolla osa mielipiteistä on pysynyt samoina, mutta toisten kysymysten suhteen on tapahtunut suurehkoja muutoksia suomalaisten asenteissa. Hoivavakuutus olisi yksityinen vakuutus, josta vakuutuksenottaja saisi korvausta ns. toimintakykyriskin realisoituessa eli tilanteessa, jossa hän tarvitsee apua päivittäisistä toiminnoista selviytymiseen. Hoivan tarvetta on hankala ennustaa: Määttäsen ja Valkosen (2010) mukaan ensinnäkin suuri osa väestöstä ei tarvitse hoivaa lainkaan tai tarvitsee vain hyvin vähän, mutta toisaalta pisimmillään esimerkiksi Helsingissä pitkäaikaisen palveluasumisen kestoajat ovat olleet jopa 31 vuotta. Tällaiseen melko epätodennäköiseen, mutta toteutuessaan hyvin kalliiseen, riskiin varautumiseksi vakuutus olisi useassa tapauksessa henkilökohtaista säästämistä parempi keino. Hoivavakuutuksia ei kuitenkaan ole toistaiseksi tarjolla Suomessa, vaikka asia on ollut julkisessa keskustelussa noin vuosikymmenen. Vuonna 2000 sosiaali- ja terveysministeriö asetti työryhmän selvittämään hoivavakuutuksen käyttöönottoa (Hellman 1999 ja Hoivavakuutustyöryhmän muistio 2001). Sosiaalimenotoimikunta Somera hahmotteli vuoden 2002 taustaraportissaan ikääntyneiden pitkäaikaishoidon ja -hoivan järjestämistä rahoittamaan keskusrahastoa, joka saisi tulonsa kunnilta tai kunnilta ja valtiolta (Volk ja Laukkanen 2010). Lassila ja Valkonen (2003) ovat esittäneet verovaroin koottavaa rahastoa tasaamaan eri ikäluokkien hoivamenoja. Myös Stakesin Hyvinvointivaltion rajat -hankkeen julkaisussa (Stakes 2006) esitettiin valtion talousarvion ulkopuolisen hoivarahaston perustamista. Volk ja Laukkanen (2010) puolestaan ovat esittäneet henkilökohtaisiin hoivatileihin perustuvaa järjestelmää. Esimerkiksi Yhdysvalloissa, Ranskassa ja Saksassa on tarjolla erilaisia hoivavakuutuksia. Esimerkiksi Lahtinen (2010) sekä Volk ja Laukkanen (2010) tarjoavat katsaukset eri maiden hoivavakuutusjärjestelmistä. Suomessa vuonna 2002 tehdyn kyselyn (Vakuutusyhtiöiden keskusliitto 2002, ref. Määttänen ja Valkonen 2010) mukaan yli 40 % vuotiaista suomalaisista olisi kiinnostunut hoivan turvaavasta vapaaehtoisesta vakuutuksesta. Vaaraman ym. (1999) sekä Vaaraman ja Moision (2009) mukaan yli 60-vuotiaiden suomalaisten hoivavakuutuksen kannatus oli noin 11 % vuonna Vuonna 1998 noin neljännes ikääntyneistä kannatti hoivavakuutusta. Koulutuksen ja sukupuolen suhteen eroja hoivavakuutuksen kannatuksessa ei ollut, mutta pienituloiset ja vuotiaat suhtautuivat hoivavakuutukseen muita kielteisemmin. Edelleen vuoteen 2004 mennessä ikääntyneiden hoivavakuutuksen kannatus oli pysynyt suunnilleen samalla tasolla. Nuorempien ikääntyneiden, joilla on korkeampi koulutus ja tulotaso kuin heitä vanhemmilla ikääntyneillä, hoivavakuutuksen kannatus saattaa Vaaraman ja Moision (2009) mukaan viitata siihen, että ikääntyneiden luottamus verovaroin rahoitettavaan vanhustenhoitoon on heikkenemässä. Ranskassa tehdyn tutkimuksen (Courbage ja Roudaut 2008) mukaan hoivavakuutuksia ovat hankkineet erityisesti keskituloiset, ne joiden terveys oli heikompi sekä puolison tai lasten kanssa asuvat (verrattuna yksinasuviin). Espanjassa ei ole tarjolla hoivavakuutuksia, mutta siellä tehdyn kyselyn (Costa-Font ja Rovira-Forns 2004) mukaan mahdollisesta vakuutuksesta olivat kiinnostuneimpia keski-ikäiset, ne, joilla oli suuri riski toimintakyvyn menetykselle, sekä ne, joilla oli vähän asuntovarallisuutta. Yhdysvalloissa on tehty useita tutkimuksia hoivavakuutuksen ottajien ominaisuuksista ja saatu osin ristiriitaisia tuloksia. Sekä Yhdysvaltain terveysministeriön katsauksen (DHHS 2004) että Cramerin ja Jensenin (2006) mukaan vakuutuksia ottavat useammin korkeampituloiset ja koulutetut. Kuitenkin ministeriön katsauksen mukaan työikäisistä ne, joiden terveys oli heikompi, ottivat vakuutuksia useammin, kun taas Cramerin ja Jensenin mukaan uusia vakuutuksia ottivat 7\n6 nimenomaan terveemmät (kaikenikäiset) henkilöt. Joidenkin tutkimusten mukaan perheelliset ottivat useammin vakuutuksia (Cramer ja Jensen 2006, Brown ja Finkelstein 2009). Toisaalta Mellorin (2000) mukaan sillä, onko henkilöllä perhettä, ei ole vaikutusta vakuutuksen ottamisen todennäköisyyteen. Kiinnostus hoivavakuutuksen ottamiseen liittyy usein mielipiteeseen, että yksilön ja perheen tulee vastata hoivan rahoittamisesta, tai käsitykseen, että julkiselta sektorilta ei ole saatavissa halutunlaista apua. Näkemys oman tulevan hoivatarpeen suuruudesta lisää myös kiinnostusta ottaa vakuutus. Toisaalta Taylorin ym. (2005) mukaan yhdysvaltalaiset pikemminkin yli- kuin aliarvioivat tulevan hoivantarpeensa. Saksalaisen tutkimuksen (Zhou-Richter ym. 2010) mukaan taas lapset usein aliarvioivat vanhempiensa tulevaa hoivantarvetta. Suomalaisten mielipiteitä tarkastellaan Hyvinvointi ja palvelut -kyselyiden aineistoilla vuosilta 2004, 2006 ja Vuoden 2004 kyselyssä on tiedusteltu vastaajan mielestä parasta tapaa turvata pitkäaikaisen hoidon rahoitus tulevaisuuden Suomessa. Yhtenä vastausvaihtoehtona oli hoivavakuutus. Tulosten mukaan hoivavakuutusta rahoitusmuotona kannattavat erityisesti nuoremmat ikäryhmät ja korkeasti koulutetut. Lisäksi hoivavakuutuksen kannatuksella on yhteys muihin palveluiden tuottamista koskeviin mielipiteisiin. Vuosien 2006 ja 2009 kyselyissä ei ollut kysymystä pitkäaikaisen hoidon rahoituksesta, joten hoivavakuutuksen kannatusta ei näiden vuosien osalta voida tarkastella suoraan. Sen sijaan vuosien 2006 ja 2009 osalta esitetään tuloksia palveluiden tuottamista koskevien mielipiteiden kehityksestä. Nämä mielipiteet ovat samoja, joilla vuoden 2004 kyselyssä oli yhteys hoivavakuutuksen kannatukseen, joten niitä tarkastelemalla voidaan saada jonkinlaista kuvaa hoivavakuutuksen kannatuksen mahdollisista muutoksista vuoteen 2009 mennessä. Suomalaisten mielestä valtion ja kuntien tulisi tuottaa pääosa väestön tarvitsemista sosiaali- ja terveyspalveluista. Tätä mieltä oli jokaisena kyselyvuonna noin 90 % vastaajista. Tältä osin suomalaisten mielipiteet eivät siis ole muuttuneet vuosien 2004 ja 2009 välillä: julkisen tuotannon kannatus on pysytellyt vahvana. Sen sijaan vuosien 2006 ja 2009 välillä suomalaisten mielipiteet yksityisestä terveyden- ja sairaanhoidosta sekä yksityisistä sosiaalipalveluista muuttuivat. 56 % vastaajista halusi vuonna 2006 lisää yksityisiä sosiaalipalveluja, kun vuonna 2009 tämä osuus oli 32 %. Samaten yksityisen terveyden- ja sairaanhoidon kannatus laski 51 %:sta 33 %:iin. Yksityisten palveluiden kannatus oli vuoden 2004 kyselyssä yhteydessä hoivavakuutuksen kannatukseen, joten Hyvinvointi ja palvelut -kyselyn tulosten perusteella voidaan sanoa, että hoivavakuutuksen kannatukseen liittyneiden mielipiteiden suosio on laskenut vuodesta 2006 vuoteen\n7 2 AINEISTO Suomalaisten hyvinvointi ja palvelut -kysely on Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (aikaisemmin Stakesin) osittain paneelimuotoinen kyselytutkimus, jossa yhdistetään puhelin- ja käyntihaastatteluja, postikyselyjä ja rekisteriaineistoja. Hyvinvointi ja palvelut -kysely toteutetaan noin joka kolmas vuosi: vuoden 2009 kysely on järjestykseltään kolmas. Aikaisemmat kyselyt suoritettiin vuosina 2004 ja Kyselyn tavoitteena on tarjota luotettavaa ja kattavaa tutkimusaineistoa suomalaisten hyvinvoinnista ja hyvinvointipalveluiden käytöstä. Kyselyllä kerätään tietoa suomalaisten hyvinvoinnista, läheissuhteista, terveydestä, terveys- ja sosiaalipalveluiden käytöstä ja asiakaskokemuksista sekä mielipiteistä. Hyvinvointi ja palvelut -kyselyn rungon muodostavat Tilastokeskuksen toteuttamat puhelinhaastattelut, joita täydennetään rekisteritiedoilla. Puhelinhaastattelujen kohderyhmä on vuotiaat Manner-Suomen asukkaat. Puhelinhaastattelun vastaajilta on lisäksi tiedusteltu halukkuutta vastata erilliseen postikyselyyn. Osa tässä artikkelissa käsitellyistä kysymyksistä on kysytty nimenomaan postikyselyssä, joten niihin on saatu vastaukset vain niiltä henkilöiltä, jotka suostuivat vastaamaan postikyselyyn. Vastaajien määrät ja vastausprosentit käyvät ilmi taulukosta 1. TAULUKKO 1. Vastaajien lukumäärä ja vastausprosentit Hyvinvointi ja palvelut -kyselyissä. VUOSI Puhelinhaastatteluja Puhelinhaastattelun vastausprosentti Mahd. postikyselyyn osallistuneita ,7 % ,7 % ,0 % Puhelinkyselyn painomuuttujilla on korjattu sukupuolen, ikäryhmien ja alueiden välisiä eroja vastaushalukkuudessa. Lisäksi on syytä huomata, että erilliseen postikyselyyn vastanneet olivat sekä vuonna 2004 että vuonna 2009 keskimäärin iäkkäämpiä, suurempituloisia ja useammin naisia kuin koko otos. Tämän takia postikyselyille rakennettiin omat painomuuttujat, jotta myös postikyselyotoksista saataisiin väestötasolla edustavat. Kaikki tässä artikkelissa esitetyt tulokset on laskettu käyttäen kyselykohtaisia painokertoimia. Kysymysten sanamuodot ja vastausvaihtoehdot Tässä osiossa esitetään muutamien artikkelin kannalta keskeisten kysymysten sanamuodot ja vastausvaihtoehdot. 9\n8 Hoivavakuutus Hoivavakuutuksen kannatusta tiedusteltiin vuoden 2004 postikyselyssä seuraavalla kysymyksellä: Pitkäaikaista hoitoa tarvitsevien vanhusten määrä kasvaa Suomessa. Mikä seuraavista on mielestänne paras tapa turvata pitkäaikaisen hoidon rahoitus tulevaisuudessa: a) kuten nykyäänkin b) asiakasmaksuja korottamalla c) veroja korottamalla d) vapaaehtoisin hoitovakuutuksin e) tulisi luoda pakollinen hoitovakuutus f) en osaa sanoa." Tässä artikkelissa vastaaja on määritelty hoivavakuutuksen kannattajaksi, mikäli hän valitsi vaihtoehdon d tai e. Valtio ja kunnat palveluiden tuottajina Näkemystä valtion ja kuntien roolista palveluiden tuottajana tiedusteltiin vuoden 2004 postikyselyssä sekä vuoden 2006 puhelinhaastattelussa pyytämällä vastaajaa kommentoimaan väittämää Valtion ja kuntien tulisi tuottaa pääosa väestön tarvitsemista sosiaalipalveluista ja terveyden- ja sairaanhoidosta. Vastausvaihtoehdot olivat täysin samaa mieltä, jokseenkin samaa mieltä, ei samaa eikä eri mieltä, jokseenkin eri mieltä sekä täysin eri mieltä. Kysymyksen sanamuoto oli siis sama vuosina 2004 ja 2006, mutta vuonna 2004 kysymys oli sijoitettu postikyselyyn ja vuonna 2006 puhelinkyselyyn. Toisin sanoen vuonna 2006 kysymys kysyttiin suuremmalta otokselta vastaajia. Vuonna 2009 kysymys oli jaettu kahtia. Vastaajia pyydettiin kommentoimaan sekä väitettä Valtion ja kuntien tulisi tuottaa pääosa väestön tarvitsemista sosiaalipalveluista että väitettä Valtion ja kuntien tulisi tuottaa pääosa väestön terveyden- ja sairaanhoidosta. Vastausvaihtoehdot olivat samat kuin vuosina 2004 ja Vuonna 2009 nämä kaksi kysymystä oli sijoitettu postikyselyyn, jolloin ne tulivat pienemmän vastaajaotoksen vastattaviksi. Yksityiset sosiaalipalvelut Näkemystä yksityisistä sosiaalipalveluista tiedusteltiin pyytämällä vastaajaa kommentoimaan väitettä Yksityisiä sosiaalipalveluja tulisi lisätä. Vastausvaihtoehdot olivat täysin samaa mieltä, jokseenkin samaa mieltä, ei samaa eikä eri mieltä, jokseenkin eri mieltä sekä täysin eri mieltä. Kysymys kysyttiin samanmuotoisena vuoden 2004 postikyselyssä, vuoden 2006 puhelinkyselyssä ja vuoden 2009 postikyselyssä. Yksityinen terveyden- ja sairaanhoito Näkemystä yksityisestä terveyden- ja sairaanhoidosta tiedusteltiin pyytämällä vastaajaa kommentoimaan väitettä Yksityistä terveyden- ja sairaanhoitoa tulisi lisätä. Vastausvaihtoehdot olivat täysin samaa mieltä, jokseenkin samaa mieltä, ei samaa eikä eri mieltä, jokseenkin eri mieltä sekä täysin eri mieltä. Kysymys kysyttiin samanmuotoisena vuoden 2004 postikyselyssä, vuoden 2006 puhelinkyselyssä ja vuoden 2009 postikyselyssä. 10\n9 Yksityisten palveluiden tehokkuus Näkemystä yksityisten ja julkisten palveluiden tehokkuudesta tiedusteltiin vuoden 2004 postikyselyssä pyytämällä vastaajaa kommentoimaan väitettä Yksityiset sosiaali- ja terveyspalvelut toimivat tehokkaammin kuin vastaavat julkiset palvelut. Vastausvaihtoehdot olivat täysin samaa mieltä, jokseenkin samaa mieltä, ei samaa eikä eri mieltä, jokseenkin eri mieltä sekä täysin eri mieltä. 11\n10 3 TULOKSET Tässä luvussa esitellään tulokset hoivavakuutuksen kannatuksesta käyttäen Hyvinvointi ja palvelut -kyselyn aineistoja vuosilta 2004, 2006 ja Kuten edellä todettiin, varsinainen hoivavakuutuksen kannatusta mittaava kysymys on ollut vain vuoden 2004 kyselyssä, joten myöhempien vuosien osalta tarkastellaan yleistä suhtautumista sosiaali- ja terveyspalveluiden tuottamiseen sekä yksityisiin ja julkisiin palveluihin. Hoivavakuutuksen kannatus vuonna 2004 Vuonna 2004 hoivavakuutusta kannatti 23,4 % postikyselyyn vastanneista. Jos tarkastellaan vain niitä vastaajia, joilla oli mielipide vanhusten pitkäaikaisen hoidon rahoituksesta eli poistetaan ne, jotka vastasivat en osaa sanoa, hoivavakuutuksen kannattajien osuus nousee 30,9 %:iin. Hoivavakuutuksen kannattajien ominaisuuksia Hoivavakuutuksen kannattajat ovat keskimäärin nuorempia kuin kaikki postikyselyyn vastanneet. Kannattajien mediaani-ikä oli 44 vuotta ja kaikkien vastanneiden 48 vuotta. Kannattajat olivat useammin miehiä. Miehiä oli kannattajissa 48 % ja kaikissa vastaajissa 44 %. Hoivavakuutuksen kannattajat olivat lisäksi suurempituloisia kuin vastaajat keskimäärin. Kannattajien kulutusyksikköä kohti laskettu kotitalouden käytettävissä oleva tulo oli euroa, kun se kaikilla vastaajilla oli euroa. Miehistä suurempi osuus (25 %) kannatti hoivavakuutusta kuin naisista (22 %). Naisista useampi (31 %) vastasi en osaa sanoa kuin miehistä (16 %). Jos tarkastellaan vain niitä vastaajia, joilla oli asiasta mielipide eli jätetään en osaa sanoa -vastaukset pois, naiset kannattivat hoivavakuutusta useammin (32 %) kuin miehet (30 %). Erilaisten hoivan rahoitusmuotojen ja järjestämistapojen kannattajien ominaisuuksia tarkastellaan seuraavaksi multinomiaalisen logistisen regression avulla. Regression avulla saadaan selville ns. todennäköisyyssuhteet (odds ratio), jotka kuvaavat eri selittävien muuttujien yhteyttä siihen, mitä hoivan rahoitusmuotoa henkilö kannattaa. Henkilöt on jaettu neljään ryhmään, joista ns. perusryhmäksi on valittu ne, jotka vastasivat hoivan rahoittamiskysymykseen, että hoiva tulisi tulevaisuudessa rahoittaa kuten ennenkin. Muiden ryhmien ominaisuuksia verrataan regressiossa tämän perusryhmän ominaisuuksiin. Regression avulla tarkastellaan, eroavatko hoivan eri rahoitusmuotojen kannattajat toisistaan sukupuolensa, ikänsä, koulutustasonsa, tulojensa tai koetun terveydentilansa suhteen. Muut kolme ryhmää ovat ensinnäkin ne, joiden mielestä paras tapa rahoittaa tulevaisuuden hoivamenot olisi asiakasmaksujen korottaminen, toiseksi ne, jotka kannattavat verojen korottamista, ja kolmanneksi hoivavakuutuksen kannattajat. Ne, jotka vastasivat en osaa sanoa, on jätetty tästä regressiosta pois. Tulosten mukaan asiakasmaksujen korottamisen kannattajat eivät juuri eroa ominaisuuksiltaan perusryhmästä. Samoin verojen korottamisen kannattajat eroavat hyvin vähän perusryhmästä: he ovat perusryhmää useammin korkeasti koulutettuja, mutta muiden tarkasteltavien ominaisuuksien suhteen eroja ei ilmene. Sen sijaan hoivavakuutuksen kannattajat erottuvat regression tulosten perusteella perusryhmästä. Hoivavakuutuksen ja muiden hoivan rahoitusmuotojen kannattajien ominaisuuksia kuvataan taulukossa 2. 12\n11 TAULUKKO 2. Todennäköisyyssuhteet (odds ratio) hoivan eri rahoitusmuotojen kannattajien ominaisuuksille verrattuna niihin, joiden mielestä hoiva tulisi tulevaisuudessa rahoittaa kuten ennenkin (kertoimien merkitsevyydet: *p-arvo alle 0,10; **p-arvo alle 0,05; ***p-arvo alle 0,01). Selittävä muuttuja Asiakasmaksujen korottamisen kannattajat, todennäköisyyssuhde (odds ratio) Verojen korottamisen kannattajat, todennäköisyyssuhde (odds ratio) Hoivavakuutuksen kannattajat, todennäköisyyssuhde (odds ratio) Sukupuoli: nainen 0,960 0,803* 1,031 Ikä: ref. ref. ref. * ,784 0,914 0,485*** * ,923 0,594* 0,207*** * ,610 0,627 0,227*** * ,521 0,566* 0,172*** Koulutus: peruskoulu ref. ref. ref. *keskiaste 0,897 1,357* 1,126 *korkeakoulu 1,355 1,831*** 1,469*** Kotitalouden käytettävissä olevat kulutusyksikköä kohti lasketut tulot: 1. neljännes (pienimmät tulot) ref. ref. ref. *2. neljännes 1,258 1,067 0,991 *3. neljännes 1,538 0,867 1,164 *4. neljännes 1,838* 0,898 1,344* Koettu terveydentila suhteessa muihin samanikäisiin: hyvä ref. ref. ref. *melko hyvä 0,792 0,816 1,039 *keskinkertainen 0,940 0,931 1,000 *melko huono 0,857 1,260 1,128 *huono - 0,932 1,182 Tulosten mukaan hoivavakuutuksen kannattajat ovat nuorempia ja koulutetumpia kuin ne, joiden mielestä hoiva olisi parasta rahoittaa kuten ennenkin. Hoivavakuutuksen kannattajien todennäköisyys olla korkeasti koulutettu on lähes puolitoistakertainen verrattuna perusryhmään. Kun tarkastellaan kotitalouden kulutusyksikköä kohti laskettuja käytettävissä olevia tuloja, havaitaan, että hoivavakuutuksen kannattajat ovat hieman suurempituloisia kuin perusjoukkoon kuuluvat. Hoivavakuutuksen kannattajien todennäköisyys kuulua suurituloisimpaan neljännekseen on noin 1,3-kertainen verrattuna perusryhmään. Koetun terveydentilansa suhteen hoivavakuutuksen kannattajat eivät eroa perusryhmästä. 13\n12 Hoivavakuutuksen kannattajien mielipiteet palveluiden rahoituksesta ja tuottamisesta Jotta voitaisiin tarkastella suomalaisten palveluiden järjestämistä ja rahoitusta koskevia mielipiteitä ja hoivavakuutuksen mahdollista kannatusta myös vuosina 2006 ja 2009, jolloin Hyvinvointi ja palvelut -kyselyssä ei ollut kysymystä parhaasta tavasta rahoittaa tulevaisuuden hoitomenot, seuraavassa tarkastellaan, mihin muihin mielipiteisiin hoivavakuutuksen kannatus on yhteydessä. Havaitaan, että hoivavakuutuksen kannatus on voimakkaassa yhteydessä muutamaan muuhun julkisia ja yksityisiä palveluita tai palveluiden tuottamista ja rahoittamista koskevaan mielipiteeseen. Näiden muiden mielipiteiden suosiota voidaan siis tarkastella myös vuosien 2006 ja 2009 osalta. Hoivavakuutuksen kannattajat ovat useammin sitä mieltä, että julkisista palveluista olisi mahdollista säästää. Tätä selvitettiin seuraavalla kysymyksellä: Jos valtion ja kuntien on karsittava menojaan, niin mistä menoista voidaan mielestänne säästää ja mistä ei? Kysymys kysyttiin yksitellen koskien neljää menoluokkaa: työttömyysturvaa, terveyden- ja sairaanhoitoa, tulonsiirtoja ja sosiaalipalveluita. Vastausvaihtoehdot olivat ei voida säästää, voidaan säästää jonkin verran, voidaan säästää paljon ja en osaa sanoa. Tulokset esitetään taulukossa 3. TAULUKKO 3. Vastaajaosuudet, joiden mielestä valtion ja kuntien menoista voidaan säästää paljon. Hoivavakuutuksen kannattajat verrattuna kaikkiin postikyselyyn vastanneisiin. Voidaan säästää paljon Hoivavakuutuksen kannattajista Kaikista postikyselyyn vastanneista * työttömyysturvasta 12,3 % 7,9 % * terveyden- ja sairaanhoidosta 2,5 % 1,2 % * tulonsiirroista, kuten lapsilisät ja eläkkeet 2,2 % 1,7 % * sosiaalipalveluista, kuten päivähoito ja vanhusten hoito 1,6 % 1,1 % Kaikkien menoluokkien kohdalla hoivavakuutuksen kannattajat olivat useammin sitä mieltä, että kyseisestä menoluokasta olisi mahdollista säästää paljon. Kuitenkin työttömyysturvaa lukuun ottamatta suomalaisista hyvin pieni osuus on sitä mieltä, että julkisista menoista olisi mahdollista säästää paljon. Taulukossa 4 esitetään hoivavakuutuksen kannattajien muita palveluiden tuottamista koskevia mielipiteitä ja verrataan niitä muiden kyselyyn vastanneiden mielipiteisiin. Ei liene yllättävää, että hoivavakuutuksen kannattajat suhtautuvat myönteisemmin yksityisiin palveluihin kuin muut kyselyyn vastanneet. He ovat useammin sitä mieltä, että yksityisiä palveluita tulisi lisätä ja että yksityiset palvelut toimivat tehokkaammin kuin julkiset. Hoivavakuutuksen kannattajat ovat lisäksi harvemmin sitä mieltä, että julkisen sektorin tulee kantaa päävastuu palveluista. Julkisen sektorin palveluiden kannatus on silti voimakas myös hoivavakuutuksen kannattajien keskuudessa, joten tuloksista ei voida vetää johtopäätöstä, että hoivavakuutuksen kannattajat suhtautuisivat yksinomaan kielteisesti julkisiin palveluihin. Taulukossa esitetyistä mielipiteistä kolmen muut kuin Yksityisiä sosiaalipalveluita tulisi lisätä suhteen ero hoivavakuutuksen kannattajien ja kaikkien kyselyyn vastanneiden välillä on tilastollisesti merkitsevä silloinkin, kun vastaajien sukupuoli, ikä, koulutus, tulot ja koettu terveydentila on kontrolloitu. Toisin sanoen erot mielipiteissä eivät ole johdettavissa ryhmien koostumuseroista näiden tekijöiden suhteen. 14\n13 TAULUKKO 4. Palveluiden tuottamista koskevien mielipiteiden kannatus. Hoivavakuutuksen kannattajat verrattuna kaikkiin postikyselyyn vastanneisiin. Mielipide Samaa mieltä olevien osuus hoivavakuutuksen kannattajista Samaa mieltä olevien osuus kaikista postikyselyyn vastanneista Valtion ja kuntien tulisi tuottaa pääosa väestön tarvitsemista sosiaalipalveluista ja terveyden- ja sairaanhoidosta. 84 % 91 % Yksityisiä sosiaalipalveluja tulisi lisätä. 60 % 48 % Yksityistä terveyden- ja sairaanhoitoa tulisi lisätä. Yksityiset sosiaali- ja terveyspalvelut toimivat tehokkaammin kuin vastaavat julkiset palvelut. 59 % 47 % 71 % 61 % Kyselyssä tiedustellaan vielä vastaajan näkemyksiä terveydenhuollon rahoituksesta. Kysymys kuuluu: Miten terveyden- ja sairaanhoito pitäisi mielestänne ensisijaisesti rahoittaa? Vastausvaihtoehdot ovat seuraavat: valtion verotuloilla, kunnallisveroilla, julkisilla sairausvakuutusmaksuilla, yksityisillä sairausvakuutusmaksuilla, työnantajan sairausvakuutusmaksuilla, terveydenhuoltoon kohdennetuilla verotuloilla, potilasmaksuilla, en osaa sanoa. Niitä, jotka kannattivat terveydenhuollon ensisijaiseksi rahoituskanavaksi vakuutuksia eli vastasivat joko yksityisillä sairausvakuutusmaksuilla tai työnantajan sairausvakuutusmaksuilla, oli erittäin vähän. Kaikista vastanneista heitä oli vain 1,8 % ja hoivavakuutuksen kannattajistakin vain 4,6 %. On kuitenkin huomattava, että kysymyksessä tiedusteltiin mielipidettä ensisijaisesta rahoituskanavasta. Siitä, miten moni kannattaa vakuutuksia yhtenä rahoitustapana muiden joukossa, ei ole Hyvinvointi ja palvelut kyselyn puitteissa tietoa. Mielipiteet yksityisistä ja julkisista palveluista vuosina 2006 ja 2009 Vuosien 2006 ja 2009 Hyvinvointi ja palvelut -kyselyissä ei ollut kysymystä vanhusten pitkäaikaisen hoidon rahoituksesta. Toisin sanoen näiden kyselyiden puitteissa ei ole mahdollista tarkastella hoivavakuutuksen kannatusta suoraan. Sen sijaan tässä luvussa tarkastellaan vastaajien mielipiteitä yksityisistä ja julkisista palveluista. Erityisesti keskitytään mielipiteisiin, joilla oli vuoden 2004 kyselyssä yhteys hoivavakuutuksen kannatukseen. Suomalaisten mielestä valtion ja kuntien tulisi tuottaa pääosa väestön tarvitsemista sosiaali- ja terveyspalveluista. Vuonna 2004 tätä mieltä oli 91 % vastaajista, ja vuonna 2006 osuus oli 89 %. Vuonna 2009 kysymys oli jaettu kahtia: kysyttiin erikseen yhtäältä sosiaalipalveluiden ja toisaalta terveyden- ja sairaanhoidon palveluiden tuottamisesta. Edelleen julkisen tuotannon kannatus oli suuri: 90 % sosiaalipalveluissa ja 91 % terveyden- ja sairaanhoidossa. Tältä osin suomalaisten mielipiteet eivät siis ole muuttuneet vuosien 2004 ja 2009 välillä: julkisen tuotannon kannatus on pysytellyt vahvana. Sen sijaan vuosien 2006 ja 2009 välillä suomalaisten mielipiteet yksityisestä terveyden- ja sairaanhoidosta sekä yksityisistä sosiaalipalveluista muuttuivat. 56 % vastaajista halusi vuonna 2006 lisää yksityisiä sosiaalipalveluja, kun vuonna 2009 tämä osuus oli 32 %. Samaten yksityisen terveyden- ja sairaanhoidon kannatus laski 51 %:sta 33 %:iin. Kuten edellä todettiin, ylivoimainen enemmistö suomalaisista haluaa valtion ja kuntien tuottamia sosiaali- ja terveyspalveluita. Vuoden 2006 Hyvinvointi ja palvelut -kyselyssä yksityisiä palveluita haluttiin kuitenkin julkisten lisäksi. 49 % vastaajista halusi vuonna 2006 lisää yksityi- 15\n14 siä sosiaalipalveluja julkisten rinnalle, ja 45 % halusi lisää yksityistä terveyden- ja sairaanhoitoa julkisen rinnalle. Hyvin pieni osuus vastaajista halusi pääasiassa yksityisiä palveluja. Vuonna 2009 suurin osa vastaajista (63 % terveyden- ja sairaanhoidon suhteen, 62 % sosiaalipalveluiden suhteen) oli sitä mieltä, että julkiset palvelut riittävät. Enää hieman yli neljännes halusi yksityisiä palveluita julkisten rinnalle. Aineistossa on 1166 henkilöä, jotka ovat vastanneet Hyvinvointi ja palvelut -kyselyyn sekä vuonna 2006 että Heidän vastauksiaan vertailemalla voidaan tarkastella, miten yksityisiä palveluita koskevat mielipiteet ovat muuttuneet. Vain hieman yli puolet niistä, jotka vastasivat molempiin kyselyihin, on pysynyt kannassaan. 45 %:n mielipide yksityisistä sosiaalipalveluista ja 44 %:n mielipide yksityisestä terveyden- ja sairaanhoidosta on muuttunut kyselyiden välillä. Mielipiteen muuttumisella tarkoitetaan tässä joko sitä, että jompanakumpana kyselyvuotena (2006 tai 2009) vastaaja kannatti yksityisten palveluiden lisäämistä ja toisena vuotena ei kannattanut. Ylivoimaisesti yleisempää oli kriittisyyden lisääntyminen yksityisiä palveluita kohtaan: jopa noin 70 % mieltään muuttaneista oli niitä, joiden mielestä yksityisten palveluiden lisääminen oli hyvä ajatus vuonna 2006, mutta ei enää vuonna 2009 (68 % terveyden- ja sairaanhoidon suhteen, 73 % sosiaalipalveluiden suhteen). Keitä nämä mielensä muuttajat sitten ovat? Ne, joiden kriittisyys lisääntyi kyselyiden välillä, eivät edusta mitään tiettyä sosioekonomista ryhmää. He eivät poikkea muista vastaajista tilastollisesti esimerkiksi ikänsä, sukupuolensa, koulutuksensa tai tulojensa perusteella. Sen sijaan yksityisten palveluiden suhteen kriittisemmiksi tulleiden joukossa on hieman muuta väestöä enemmän niitä, jotka ovat hakeneet sosiaalipalveluita vuonna Yksityisten sosiaalipalveluiden suhteen kriittisemmiksi tulleet ovat useammin sitä mieltä, että Suomen sosiaaliturva on liian alhainen. Yksityisten terveyspalveluiden suhteen kriittisemmiksi tulleiden joukossa on hieman yllättävästi vähemmän niitä, joille meneillään ollut talouden taantuma aiheutti huolta oman perheen toimeentulosta. 16\n15 4 PÄÄTELMÄT Artikkelissa on kuvattu suomalaisten mielipiteitä hoivan ja muiden palveluiden tuottamisesta ja rahoituksesta. Erityisen mielenkiinnon kohteena on ollut hoivavakuutuksen mahdollinen kannatus. Aineistona ovat olleet Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen Hyvinvointi ja palvelut -kyselyt vuosilta 2004, 2006 ja Tulosten mukaan hoivavakuutusta kannattivat vuonna 2004 erityisesti nuoret ikäryhmät sekä korkeasti koulutetut. Koetulla terveydentilalla ei havaittu olevan yhteyttä mielipiteeseen hoivan rahoittamisesta. Sen sijaan hoivavakuutuksen kannatus oli yhteydessä muihin palveluiden tuottamista koskeviin mielipiteisiin: hoivavakuutuksen kannattajat olivat, ei mitenkään yllättävästi, muita useammin sitä mieltä, että yksityisiä palveluita tulisi lisätä. Vuosien 2006 ja 2009 osalta voitiin tarkastella vain yksityisiä palveluita koskevia mielipiteitä, sillä näiden vuosien kyselyissä ei ollut kysymystä hoivan rahoituksesta. Tulosten mukaan yksityisten sosiaali- ja terveyspalveluiden kannatus väheni huomattavasti vuodesta 2006 vuoteen Sen sijaan julkisten palveluiden kannatus pysyi vahvana. Hyvinvointi ja palvelut -kyselyn tulosten perusteella voidaan sanoa, että hoivavakuutuksen kannatukseen liittyneiden mielipiteiden suosio on laskenut vuodesta 2006 vuoteen\n16 Kirjallisuus Brown J. R. ja Finkelstein A. (2009): The private market for long-term care insurance in the United States: a review of the evidence. The journal of risk and insurance 1, ss Courbage C. ja Roudaut N. (2008): Empirical evidence on long-term care insurance purchase in France. The Geneva Papers 2008, 33, ss Costa-Font J. ja Rovira-Forns J. (2004): Willingness to pay for long-term care coverage: the role of private information and self-insurance. Working Papers in Economics 124, Universitat de Barcelona, Espai de recerca en economia, Cramer A. T. ja Jensen G. A. (2006): Why don t people buy long-term-care insurance? Journal of Gerontology, Vol. 61, No. 4, ss DHHS (2004): What we know about buyers and nonbuyers of private long-term care insurance: a review of studies. Office of the assistant secretary for policy and education, U.S. Department of health and human services. Hellman Anni (1999): Hoivavakuutus ja vanhuspalvelut. Suomalaisia suuntaviivoja ja eurooppalaisia ratkaisuja. Aktuaaritoiminnan kehittämissäätiö, Helsinki. Hoitovakuutustyöryhmän muistio Sosiaali- ja terveysministeriön työryhmämuistioita 2001:7. Lahtinen Markus (2010): Yksityinen varautuminen hoivamenoihin - Vaihtoehtoisia malleja oman hoivan rahoittamiseen. PTT-raportteja 223. Lassila Jukka ja Valkonen Tarmo (2003): Hoivarahasto. Kunnallisalan kehittämissäätiön tutkimusjulkaisu nro 38. Mellor J. M. (2000): Private long-term care insurance and the asset protection motive. Gerontologist, Vol. 40, No. 5, ss Määttänen Niku ja Valkonen Tarmo (2010): Hoivavakuutuksen tarve ja arvo erilaisille kotitalouksille. Etlan keskusteluaiheita Stakes (2006): Hoivan ja hoidon taloudellinen kestävyys. Arvioita sosiaali- ja terveyspalvelujen kustannusten kehityksestä. Hyvinvointivaltion rajat -hankkeen raportti. Stakes, Helsinki. Taylor D. H. Jr., Osterman J., Acuff S. W. ja Ostbye T. (2005): Do seniors understand their risk of moving to a nursing home? Health services research 40, ss Vaarama M. ja Moisio P. (2009): Hyvinvointivaltiomallin legitimiteetti. Teoksessa Ikääntyminen riskinä ja mahdollisuutena. Poliittisen kestävyyden alaryhmän raportti. Valtioneuvoston kanslian raportteja 3/2009. Vaarama M., Hakkarainen A. ja Laaksonen S. (1999): Vanhusbarometri. Sosiaali- ja terveysministeriön selvityksiä 1999:3. Volk Raija ja Laukkanen Tuula (2010): Hoivan rahoitus. Kansainvälisiä käytäntöjä ja kotimaisia vaihtoehtoja. Sosiaali- ja terveysministeriön selvityksiä 2010:22. Zhou-Richter T., Browne M. J. ja Gründl H. (2010): Don t they care? Or, are they just unaware? Risk perception and the demand for long-term care insurance. Journal of Risk and Insurance, Vol. 77, No. 4, ss


Märynummi, Salo | Yle Uutiset | yle.fi\nMärynummi, Salo: tuoreimmat\nSalo kaavailee Märynummen tuulivoimaloiden melumittauksia kolmessa kiinteistössä\nUusien selvitysten perusteella melu saattaa tietyissä kohteissa ylittää säädetyt rajat.\nVastaanottokeskuksen lapset taittavat koulumatkansa potkukelkalla\nLumi ja pakkanen ovat mahdollistaneet Halikon vastaanottokeskuksen lapsille uuden tavan kulkea kouluun. Ikivanhoista potkukelkoista on Märynummella riittänyt riemua moneen koulupäivään.\nHalikon vastustetussa vastaanottokeskuksessa arki on rauhallista\nTällä hetkellä Halikon vastaanottokeskuksessa on täyttä, mutta viimeistään alkuvuonna paikkoja turvapaikanhakijoille arvioidaan tulevan 200 - 300 lisää.\nSalossa ja Uudessakaupungissa näytetään vihreää valoa vastaanottokeskuksille\nSalon kaupunginhallitus päätyi puoltamaan Halikon sairaalan tilojen vuokraamista SPR:lle. Uudessakaupungissa vastaanottokeskuksen perustaminen siirtyy jatkoselvittelyyn.\nSalon vastaanottokeskus nytkähti eteen päin\nHalikon sairaalaan suunniteltu vastaanottokeskus on herättänyt Salossa paljon vastustusta. SPR saa tilat käyttöönsä lokakuussa.\nVastaanottokeskusta vastustavat ja puolustavat mielenosoitukset sujuivat rauhallisesti Salossa – video\nTapahtumat järjestettiin yhtä aikaa Salon torilla ja sen vierustan puistossa. Vastaanottokeskusta suunnitellaan Salon Märynummen alueelle.\nSalossa palanut omakotitalo levitti haitallisia palokaasuja ympäristöön\nSalossa Märynummella paloi maanantain ja tiistain välisenä yönä omakotitalo, joka levitti haitallisia palokaasuja ympäristöön. Alueen asukkaita pyydettiin yöllä sulkemaan ilmastoinnit ja pitämään ovet ja ikkunat suljettuina. Palo saatiin sammumaan aikaisin aamulla, eikä haitallisia kaasuja leviä enää ympäristöön.\nVarsinais-Suomen aluepelastuslaitos tiedottaa 6.12. klo 05.20:\nKuumaa asvalttia moottoritien pintaan\nAsvalttikoneet alkavat rullata maanantaina E18-moottoritiellä Salossa. Päällystyskohteena on Märynummen ja Muurlan välinen noin 14 kilometrin mittainen tieosuus.\nUseita automurtoja Salossa\nSalossa on tehty viikonlopun aikana useita automurtoja.\nRattijuoppo törmäili parkkipaikalla\nNaishenkilön epäillään syyllistyneen törkeään rattijuopumukseen ja liikenneturvallisuuden vaarantamiseen sunnuntai-iltana Salon Märynnummella. Nainen on paikkakuntalaisia ja syntynyt vuonna 1953.


Vihapuheen vastainen Against Hate -kampanja käynnistyy - Artikkeli - Yhdenvertaisuus\nOikeusministeriö 4.2.2019 10.31\nRangaistava vihapuhe kohdistuu yhden ihmisen tai ihmisryhmän ominaisuuteen. Rikoslaissa rangaistuksen koventamisperusteina on mainittu rikoksen tekeminen rotuun, ihonväriin, syntyperään, kansalliseen tai etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, seksuaaliseen suuntautumiseen ja vammaisuuteen perustuvasta vaikuttimesta. Jos vihapuhe kohdistuu yhteen ihmiseen, kyseessä voi olla esimerkiksi kunnianloukkaus tai laiton uhkaus. Jos vihapuhe kohdistuu ihmisryhmään, kyseessä voi olla kiihottaminen kansanryhmää vastaan.\n- Kaikille ei ole selvää mitä vihapuhe on. On tärkeää tietää, että vihapuhe voi olla myös rangaistavaa ja silloin siitä pitää ilmoittaa poliisille. Suomessa syrjinnän seurantaryhmä julkaisi maaliskuussa 2016 selvityksen vihapuheen vaikutuksista. Sen mukaan toiseksi yleisin paikka oli internet, erityisesti yleiset keskustelupalstat ja sosiaalinen media, hankepäällikkö Milla Aaltonen kertoo. Selvityksen mukaan vihapuhe ja häirintä ovat vaikuttaneet yleiseen turvallisuuden tunteeseen, psyykkiseen terveyteen ja viranomaisluottamukseen.\nSananvapaus ei turvaa perusoikeuksien tai ihmisarvon loukkaamista\nhankepäällikkö Milla Aaltonen, puh. 0295150061, [email protected]\njohtaja Johanna Suurpää, puh. 0295 150 534, [email protected]\nMateriaalia rangaistavan vihapuheen tunnistamiseen oikeusministeriön ylläpitämässä tietopankissa\nLisätietoa Against Hate -hankkeesta\noikeus perusoikeudet perusoikeudet tasa-arvo vihapuhe yhdenvertaisuus


Hyvät Rintaliivit Isorintaiselle Homo Kalun Kostuminen / Yksilöllinen Homoseksuaali\nHyvät rintaliivit isorintaiselle homo kalun kostuminen\n05/02/2018 05/02/2018 Verda Horst\n: Hyvät rintaliivit isorintaiselle homo kalun kostuminen\nHyvät rintaliivit isorintaiselle homo kalun kostuminen Muuten on vain pimppi, anus ja oraali käytössä. Itse pidän naisten pepuista. Eiköhän sun viesti ole tullut jo aika hyvin selville, ilman että tarvii vouhottaa. Pienirintaisia ei solvata yhtä julmasti kuin isorintaisia, joita yökötellään ja haukutaan vaikka millä kamalilla termeillä. Ihan ymmärrettävää, eri ihmiset kiihottuu eri asioista eikä se välttis ole oma valinta. Miehet haikailee isoista tisseistä vaikka niillä itsellään ei ole tarjota muuta kuin pieni riippuva nahkapötkylä.\nTreffit seksi hieroja oulu kaakkuri homo Isoa haluaa koko ajan lisää, pienen kanssa lähinnä toivoo, että loppuis jo. Minä olen ihan kuumana juuri isoihin rintoihin ja jos nännit vielä isot niin ei voi mies saada parempaa. Silmänruokaa tosi, mutta ei siitä ole seksi kiinni, kuten sai sun eka viestistä kuvan, muut ei nostata munaa, kuin isot tissit. Ja näiden ukkojen takia on syömishäiriöt, kauneusleikkaukset, silikonit jne. Pig the Mick 7. Sit pitää olla isot suonet näkyvissä. Tuukka ei itse valinnut laittaa kirjoitustaan etusivulle vaan ylläpito.\nHOMO TYTÖN ORGASMI SEX SHOP PENGERKATU 319\nHyvät rintaliivit isorintaiselle homo kalun kostuminen 785\nSex tampere kalun hyväily homo Jossukka tuntuu ihan sairaan hyvältä koska kiihotus rinnoistakin jo Niin huikea!: Ilmeisesti kokemattoman naisen puhetta,ikähän on vain numeroita haloo: Ehdotan samankaltaisen seuran etsimistä netistä. Hän pystyy keskittymään molempiin tarvittaessa samaan aikaan. Onko isorintaisen naisen vaihtoehtona vain tyytyvä kuolaavaan neandertaaliin tai jäädä yksin kadehtimaan pienirintaisia, jotka napsivat ne älyköt itselleen? Kadulla kun vastaan tulee nainen isoilla rinnoilla niin kyllä housuissa paisuu kalu, ei sille vaan voi mitään: Minusta esteetisimipiä ovat antiikin kreikkalaiset maalaukset ja patsaat, joissa alastoman miehen penis on melko pinikokoinen ja esinahkaa paljon ja kookkaat kivekset toinen vähän alempana.\nKarvainen häpy alaston gay hieronta\nPeniksen kehittäminen sex estonia homo\nmiten saada mies laukeamaan erotic homoseksuaaliseen market vaasa\ng homo piste orgasmi thai massage sex\nilmainen virustarkistus homoseksuaaliseen bb inka alastonkuvat


Takkulandia: marraskuuta 2008\nIhan tavallinen maanantai taas.\nAamulla heräsin pitkästä aikaa herätyskellon ääneen. Tapananihan ei tosiaan usein ole moista laitetta käyttää, koska se infernaalinen piipitys joka raastaa korviavihlovasti ihmisparan pois unesta on oletettavasti alunperin tehty kidutustarkoitukseen. Tunnistaessani melun herätyskelloksi ajattelin hoitaa mokoman pois päiväjärjestyksestä. Hitaasti möyrimällä suunnistin äänen suuntaan vain todetakseni, että kännykkä oli pudonnut sängyn alle ja Karma oli tunkenut sen pidemmälle käteni ulottumattomiin.\nJoten aamu ei alkanut hyvin, roikkuessani epätoivoisesti pää alaspäin sängyn reunalla tuijotellen pimeydessä vilkkuvaa kännykkääni.\nLuojan kiitos se sammui, mutta vain soidakseen uudestaan viiden minuutin kuluttua jolloin jaksoin jo kaivautua noutamaan ja sammuttamaan sen.\nNukkumisen makuun päästyäni moni asia ei kuitenkaan sitä pysty estämään. Joten vetäydyin Karma kainalossa takaisin peiton alle. Se on aamuisin, luojan kiitos, yhtä uninen ja laiska otus kuin minäkin. Niinpä tuhisimme varpaat palellen vielä hetken aivan rauhassa.\nIlo loppui kuitenkin pian, kun jostain kaukaisuudesta kuuluu kovaa hakkaamista. Epäilin, että Sarkku on herättämässä Matildaa ja suunnittelin itsekin pian nousevani. Myöhemmin sain kuulla, että ovi jota Sarkku hakkasi olikin omani. Korvani ovat selkeästi myös kehittyneet täydellisiksi nukkumista ajatellen.\nPäivästä en jaksa sen enempää jaaritella. Tehtiin koe, käytiin opettajan luona jaarittelemassa mm. koirien silmien väristä ja varsoista. Katseltiin Frendejä ja käytiin Tassujen hallilla treenaamassa. Karmalla on juoksu, joten mukana oli vain Impi ja Surina. Sarkusta sai olla ylpeä, sillä se alkaa pikkuhiljaa kuuntelemaan miun karjumista (JUOKSE! JUOKSE NYT! JUOKSEJUOKSEJUOKSEJUOKSE!) ja agility näytti oikein kivalta.\nPikku-Surina sai tänään treenata hyppyä (A:han ja puomiin se on jo mallikkaasti tutustunut.), ja vaikka paikoitellen tuntuu että tuolla valkoisella puhvilla on kultakalan muisti, tänään otus meni oikein somasti. Alkeiskoiria on kiva katsoa, koska valitettavasti harvoin jaksaa oman koiran kanssa riemastua siitä, kun eläin juoksee siivekkeiden välistä hakemaan nakin targetilta. "Taiiiiiiitava superkoira!"\nTreenien jälkeen suuntasimme kauppaan ostamaan krapularuokaa huomista ajatellen. Ja sitten toki alkon kautta kotiin, onhan sentään maanantai. Äiti on varmaan ylpeä kuullessaan, että ostokset oli niin valtaisat, että myyjä tarjoutui viemään ne kärryillä hyllyltä kassalle. :P Moi äiti!\nSarkku voisi vaikka huomenna kirjoitella omista oloistaan. Joskin meidän täytyy ehkä raahata tietokone vessan lattialle jotta se luonnistuu. Ainakin jos viime tiistaita muistelen. Pitää lopetella, koska siirrytään naapuriin parantamaan maailmaa. Ollaan perustettu jopa oma kerho. Säälittävien kerho nimittäin. Kokoonnutaan lähes joka ilta neljän hengen voimin, minä, Matilda ja naapurin poijjat. Jokainen kertoo säälittävyytensä multihuipentuman kyseisen päivän osalta. Melko hilpeää, eikö.\nLähettänyt Maikki klo 16.36 2 kommenttia:\nLienee aika minunkin avata sanallinen arkkuni ja antaa hieman lisätietoja kahdesta muusta opiskelijakolleegastani, joiden kanssa jaan tämän soluasunnon. Kuten olette saattaneet lukea ja todeta aiempien merkintöjen perusteella, ei minulla niin kutsutusti ole aivan kaikki kattilat kaapissa, jauhot pussissa tai matot suorassa. Mutta siihen minun on kuitenkin puututtava, että seinilläni todellisuudessa luki "Olet yksin" JA "Aina". Niillä ei suoranaista verbaalista yhteyttä ollut, vaikka pääni ulkopuoliset ihmiset sen niin loogisesti yhdistelisivätkin. Eikä lappujen tarkoitus ole toki syrjäytyvän ihmisen avunhuutoja, vaan pikemminkin toteamuksia. "Olet yksin"-lappu on kuulemma psykologinen testi, jonka ystäväni minulle asetti. Toivon, että hän valaisee minua tulevaisuudessa, että minkälaisia asioita hän tällä projektilla testaa. Pidän teidät ajantasalla. Muita alla mainittuja kommelluksia en aio noteerata teksteissäni yleisen viihdytävyyden takaamiseksi. Mutta nyt, ettei tästä tule Sarkun kummallisuuksia käsittelevä blogi, on tosiaankin aika siirtää valokeila Mattiin ja Maikkiin.\nTäytyy sanoa, että jos asuisitte heidän kanssaan pidempään samassa asunnossa, olisitte itse kukin hivenen epävakaita mieleltänne. On ollut kertakaikkisen jännittävää (lue: pelottavaa) seurata kuinka näiden rastapäiden yhteistyö on ensipäivistä lähtien ollut saumatonta. Heidät voi täysin hyvällä omatunnolla lokeroida samaan laatikkoon, halusivatpa he sitä itse tai eivät, sillä jos joku pystyy täydentämään toisen lauseita ja selvittämään epäselviä lauseita vain parin päivän tuntemisen jälkeen, täytyy kyseessä olla jonkilainen sielunsisaruus tai "match made in heaven". Tämä samoilla aivoaalloilla surffailu kärjistyy välillä uskomattomiin sfääreihin, sillä ei ole mitenkään tavatonta, että huutaessani Mattia, vastaa Maikki tai toisinpäin. Joten käytännössä asun vain yhden ihmisen kanssa täällä. Ei ole päivää, jolloin en saisi kuulla jostain uudesta ennaltaodottamattomasta päähänpistosta, jonka he ovat kehitelleet. Milloin kyse on suunnitelmasta äkkilähtömatkasta Espanjaan, milloin omakotitalon vuokraus (myönnettäköön, että allekirjoittanut on myös erittäin viehtynyt tästä ideasta) tai pikatrippi kaatopaikalle. Joka päivä on siis voi odottaa jotain uutta ja mielenkiintoista. Ja neuvona tulevaisuuden varalle: Älä pelaa tätä duuoa vastaan Aliasta ja Pitcionarya. Tappiosi on taattu.\nTänään Maikki oli suurta kansalaisurhoollisuutta osoittaen päättänyt selvittää tiensä tiskivuoren läpi aseinaan vain tiskiharja ja uudenuutukaista pesuainetta. Saatuaan veden vihdoin altaaseen hän avasi turkoosia pesuainetta sisältävän pullon ja kaatoi kevyen lorauksen pesuainetta veteen. Tarmokas tiskaaminen keskeytyi kuitenkin ennen aikojaan, kun Maikin suunnalta kuului yllättäen lausahdus "Tää haisee ihan mieheltä." Vilkaisin epäuskoisesti pulloon, kun Maikki vei pullon Matin analysoitavaksi. Ja tottahan tuo Matinkin mukaan oli. Ikävä kyllä saippuan valmistusainelista ei paljastanut tuoksun aiheuttajaa ja vahvaksi ehdokkaaksi nousi miesten Axe-deodorantti. Itse en hajutestiä tehnyt, enkä muista kyllä itse huomanneeni oman tiskausurakkani aikana pesuaineen hajussa mitään normaalista poikkeavaa.. Matin ja Maikin seuraava puolituntia kului saippuaa haistellessa... Siitä puhe mistä puute, kuten sanotaan... Kenties päättelen raportin tältä päivältä tähän ja käyn katsomassa, mitä kaksikko nyt ihastelee tietokoneittensa ruuduilta keittiössä.\nLähettänyt Sarkku klo 14.56 Ei kommentteja:\nSiisteys, onko se jotain syötävää?\nMeillä on ollut tapana siivota joka perjantai. Yleensä vaihdamme paikkakuntaa viikonlopuksi, joten sunnuntai iltana on kiva palata siistiin kämppään.\nSiivousajankohdan logiikka kusee kuitenkin siinä, että ensimmäisestä koulupäivästä lähtien, on maanantai illat kuluneet viinipullojen ääressä lähes koko rivitalon voimin. Tiistai aamuna herätessämme on kämppä samassa kunnossa kuin perjantaina ennen siivoamista. Siistiä kämppää saa siis ihastella lähes vuorokauden!\nSiivousurakan tasainen jakaminen meidän kesken on toisinaan myös hankalaa. Jos sovimme siivoavamme koulun jälkeen, on Sarkku yleensä kerennyt kahvilta kämpälle meitä kahta muuta aiemmin. Joten kun me tulemme kotiin ajatellen aloittavamme siivoamisen, on Sarkku yleensä jo lopettanut sen.\nAamulla saa usein herätä (kuulemma. Allekirjoittanuthan ei tosiaan pikkumeteleihin heräile) tiskaamisen ääniin, kun se on Sarkun mielestä sopiva tapa aloittaa päivä. Yhden tassun sormilla ei voi laskea niitä kertoja, kun on joutunut käskemään Sarkkua luopumaan tiskiharjasta, kun se olisi jonkun muun vuoro tiskata. Vastalauseeksi saa yleensä mutinaa siitä, miten "Mä vaan vähän näitä omia tässä.." Onneksi, kuten aiemmin tuli mainittuakin, niin Sarkku on aika tottelevainen tapaus. Ehkä se kuitenkin salaa tiskaa muutaman kipon ihan vain omaksi ilokseen, kun me ei olla näkemässä?\nEilen kun Matildan kanssa istuskeltiin keittiössä, kuului eteisestä Sarkun huutoa. "Ei! Onko tossa nyt.. helvetti! Helvetti! Siinä on!" Ennen kuin pääsimme asiasta sen kummemmin selvyyteen kävi Sarkku hakemassa paikalle salamannopeasti ikioman vesi-imurinsa ja hoiti Saatanan asuinsijan pois matostamme. Sarkku on siis korvaamaton myös siinä suhteessa, että pahat voimat saadaan helposti torjuttua kotoamme.\nMyöhemmin saimme selville, ettei lattiallemme ollut ilmestynytkään oviaukkoa manalan maailmaan. Joku koirista oli vain levittänyt lattialle hiiliä, jotka me olimme sitten räpylöillämme murskanneet mattoon kiinni.\nPakko lopettaa, jotta voi paremmin ihmetellä Matildan äskeistä kiljahdusta: "Avaa telkku! Sieltä tulee dr.Phil!" Lisäksi ikkunamme alla on villiintynyt naapuri bongorummun kanssa. Jännittävää...\nLähettänyt Maikki klo 15.21 Ei kommentteja:\nSaatiin sitten viimeinkin tehtyä blogi. Se on tosin pitkälti Matildan ansiota, kun se on semmonen Kaikkimullehetinytvälittömästi-tyyppi. Joten ei sitä kauaa jaksanu jahkailla, ku tunnin välein sen suun seudulta kuului, että "Tehään se blogi nyt samalla ku syödään? Tehään se nyt tässä välissä? Tehään se ennen ku mennään pihalle? Tehään se tupakan jälkeen? TEHÄÄN SE NY?!"\nTässä kämpässä asuu siis kolme takkua. Plus surina on kanssa aika takkuinen (siitä lisää luultavasti piakkoin). Eka postaus luultavasti käytetään vaan tämän solun kansan esittelyyn. Jotenpa.\nMatilda on vanhin, muttei luultavasti kuitenkaan viisain. Ensinäkemällä pelästyin, että olen joutunut samaan asuntoon vouhottavan ituhipin kanssa. Epäilin, että se aikoo vaihtaa ruokani jääkaapista soijanakkeihin ja maissiin. Yök.\nOnneksi ihan näin ei kuitenkaan loppuenlopuksi ollut, vaan rastojen seasta paljastui vallaton, ja hieman hölmö tyttönen. Matilda on muuten myös ainoa ihminen, joka kännissä saattaa ruveta itkemään, koska pelkää mahdollisesti kuolevansa nälkään jonain päivänä. Sen kanssa on siis kiva kuluttaa päiviä syömällä, kun valtaisa krapula on laskeutunut keskuuteemme. Ja vaikkei olisikaan.\nSarkku onkin mielenkiintoisempi tapaus. Sen voi löytää mitä kummallisemmista paikoista, mitä oudoimpiin kellonaikoihin. Pääasiassa kuitenkin, jos Sarkkua ei näy tai kuulu, hän on mennyt pimeään komeroon kuuntelemaan musiikkia. Ensimmäisellä kerralla, kun löysimme mokoman sieltä istuskelemasta, hämmästys oli suunnaton. Nyt olemme kuitenkin tottuneet siihen, että kämppiksemme kaipaa toisinaan pimeyttä ja omaa rauhaa.\nKomeroon piiloutuminen ei kuitenkaan ole Sarkun ainoa kummallisuus. Seinille kiinnitetyt laput, joihin on kirjoitettu lauseita, kuten "Olet yksin! Aina!" saavat suumme loksahtamaan välillä auki.\nSarkku omistaa paidan, jossa lukee, että "Tämän porukan fiksuin" ja se pitää yllättäen paikkaansa. Lause "Onkohan tämä nyt aivan järkevää?" kuuluu Sarkun suusta lähes päivittäin. Jopa opettajamme Jari on syvästi sitä mieltä, että olisimme totaalisessa kusessa ilman kämppistämme.\nSarkulla on kuitenkin toisinaan suuria ongelmia päätöksien tekemisessä. Elokuvien, ruuan tai reittivalinnan tekemisessä saattaa kulua jopa tunteja. Ja jos Sarkku jotain saa päätettyä, meidän on helppo vielä kääntää Sarkun pää toiseen suuntaan. Sarkun ehdoton motto onkin "Paineen alla myönnyn".\nOlemme myöskin tutustuneet mitä ihmeellisimpiin laitteisiin Sarkun kautta. Se, mitä Sarkulla ei ole, sitä ei tarvita.\nVielä esittelemätön kämppiksemme Maikku on poppoomme nuorikko. Villi luonnonlapsi, joka omien sanojensa mukaan vain näyttää hipilta, muttei sitä ole. Maikku on luonteeltaan erittäin ailehtelevainen, varsinkin aamuisin. On turha yrittää luoda minkäänlaista kontaktia koko henkilöön ennen kello 12. Kahvin ja aamutupakan jälkeen Maikku palautuu sosiaaliseksi eläimeksi, jollaisena hänet tuntee koko opisto. Maikku on erittäin lahjakas saamaan meidät muut totalliseen rappiotilaan. Kun olemme Sarkun kanssa päättäneet mennä kouluun ja aloittaa terveelliset elämäntavat saa Maikku meidän pyörtämään päätöksemme alta aikayksikön.\nMaikku on semmoinen tyttö, joka varmasti herättää huomiota myös toisen sukupuolen keskuudessa. Olemmekin monesti yhdessä miettineet miten niistä ylimääräisistä kaksilahkeisista oikeen nätisti pääsee eroon.\nKoska solussamme asuu myös kolme karvakuonoa ne tietysti ansaitsevat oman palstansa esittelytekstissä.\nMatilda toi mukanaan pienen valkoisen karvakasan joka muistutti epäilyttävästi moppia. Oli vaikea sanoa, mistä päästä löytyy kuono ja mistä häntä. Nykyään Surinalla on niin paljon asiaa, että on helppo tunnistaa naama äänen perusteella. Surina on sekaroituinen piski. Sen äiti on kääpiövillakoiran ja bichon frisén sekoitus, nimeltä Myy. Eräänä kauniina päivänä Myy karkasi naapurin cockerspanieli Toopen (jos nimi kuvaa koiraa, niin Surina on tullut paljon isäänsä)luokse ja näin Surina sai alkunsa.\nSurina on, jos mahdollista, paljon takkuisempi kuin omistajansa. Sen harjaaminen olikin jossain vaiheessa koko solun projekti. Itse olen kuitenkin jo luopunut toivosta.\nKarma on solumme katu-uskottavin yksilö. Vaikkakin, kun siihen tutustuu yli 10minuuttia huomaa, että todellisuus ei vastaa ollenkaan ensivaikutelma. Pitkänenäinen belgianpaimenkoira malinois omaa jonkinlaisen palloaddiktion ja olen suhteellisen varma, että se toisi heitetyn esineen takaisin niin kauan että oma käteni irtoaisi heittelyn voimasta. Agility on aktiivisen koiran sydäntä lähellä, kuten myös Surina, jota se velloo ympäri kämppää kuin lelua konsanaan. Aivan niin hyväsydämisesti se ei kuitenkaan kohtele Impiä, joka saa paimenkoiralta toisinaan teräviä huomautuksia sopimattomasta käytöksestä. Välillä rauhaisen television katselun keskeyttää huonotuulinen urahdus jos toinenkin, kun joku erehtyy siirtämään Karman hyväksitodetusta nukkumisasennosta sivummalle. Syyttävän katseen heitettyään koira kuitenkin omaksuu toisen lepopaikan ja jatkaa uniaan.\nJos solumme olisi puolen hehtaarin metsä, kruunattaisiin Sarkun haukku Impi ehdottomasti Ihaaksi. Tämä sympaattinen, joskus hieman depressioon taipuva koira on jäyhän kuorensa takana kultainen ja hetkittäin erittäin hellyydenkipeä. Ylenpalttisesta reviirinvahdinnasta Impiä ei voi syyttää, sillä se luultavasti käsittää tontiksemme koko Salon seudun.\nImpi on vakava realisti, joka ei turhia hötkyile. Jos se osaisi puhua, saattaa olla, että kuulisimme Aku Ankastakin tutun lauseen. "Elämme kovia aikoja, ystävä hyvä."\nMököttämisen ja loputtoman pohdiskelun lisäksi Impi on mahdollista bongata agilityn parista. Vaikka toisinaan esteet suoritetaankin Impin rauhallisella tyylillä, uskon, että tuon viisaan, joskin hieman koomisen näköisen koiran sisällä asuu energiaa puhiseva agilitykoira.\nNyt kun kaikki solun asukkaat on saatu esiteltyä, päätämme tämän päivän osalta tähän. Loppuun kuitenkin vielä kuva karusta todellisuudesta Maikin ja Matildan osalta.\nLähettänyt Maikki klo 18.11 1 kommentti:


Viisi vinkkiä öljylämmittäjälle | Neste\nÖljylämmitys — Parhaat vinkit\nÖljylämmitteisessä talossa arki on vaivatonta. Öljylämmitys on myös ympäristövaikutuksiltaan kilpailukykyinen vaihtoehto.\nPientalon lämmityksessä öljylämmitys kilpailee vaivattomana ja kustannuksiltaan maltillisena vaihtoehtona.\nAsianmukaisesti huollettu öljylämmitysjärjestelmä on kustannustehokas tapa pitää koti lämpimänä.\nÖljylämmitteisessä talossa sisäilma pysyy tasaisesti lämpimänä ja miellyttävänä.\nÖljylämmitys on myös ympäristövaikutuksiltaan kilpailukykyinen vaihtoehto.\nHyvä hyötysuhde, eli energian tehokas käyttö merkitsee alhaisia päästöjä: fossiilisilla energialähteillä tuotettuun lämmityssähköön verrattuna öljylämmityksen hiilidioksidipäästöt ovat noin puolet kevyempiä.\nKaukolämpö ja öljylämmitys ovat hiilidioksidipäästöiltään samantasoisia.\nNesteen lämmitysöljyn tuotekehityksessä panostetaan ympäristökuormituksen minimoimiseen\nNesteen lämmitysöljy on rikitöntä ja palaa puhtaasti.\nÖljyn energiaintensiivisyys on korkea – kuutio eli 1 000 litraa öljyä vastaa noin 10 000 kilowattitunnin verran sähköä.\nÖljyn energiarikkaasta olomuodosta johtuen öljylämmitystalo on muihin vaihtoehtoihin verrattuna varsin omavarainen: jokaisella lämmittäjällä on oma, pitkään riittävä energiavarasto.\nLisäksi esimerkiksi haja-asutusalueilla sähkökatkoihin voidaan varautua erillisellä aggregaatilla, joka tuottaa öljylämmitysjärjestelmän tarvitseman energian myös katkojen aikana.\nMuun muassa raakaöljyn kysyntä vaikuttaa lämmitysöljyn päivän hintaan.\nMuihin lämmitystapoihin verrattuna öljylämmityksen kustannusrakenteessa korostuu oikea-aikainen ja sesonkien kysyntähuippuja ennakoiva polttoöljyn tilaaminen.\nViisi vinkkiä öljylämmittäjälle\nKäytettävä öljylaatu määräytyy säiliön sijainnin ja eristyksen mukaan. Jos säiliö on sisällä talossa tai jatkuvasti lämpimässä ja hyvin eristetyssä paikassa, voit käyttää kesälaatua. Jos säiliö on ulkona tai öljy altistuu kylmälle, käytä talvilaatua.\nUudessa 150-200 neliömetrin kokoisessa omakotitalossa asuvalta nelihenkiseltä perheeltä kuluu lämmitykseen ja lämpimän käyttöveden tuottamiseen keskimäärin 2 000 litraa öljyä vuodessa. Muistathan, että esimerkiksi kahden asteen pudotus talon sisälämpötilassa leikkaa lämmityskustannuksia 10 prosenttia.\nPoltin ja kattila kannattaa huollattaa ja tarkastuttaa säännöllisesti, noin 1—2 vuoden välein. Myös öljysäiliö on hyvä tarkastuttaa kerran vuosikymmenessä. Hyväkuntoinen lämmityslaitteisto on turvallinen ja pitää kulutuksen aisoissa. Laitteistosta huolehtiminen on ekoteko!\nToimiva laitteisto myös varmistaa öljytoimituksen sujuvuuden. Toimitusympäristön kuten säiliön on oltava turvallinen ja saavutettavissa öljytoimituksen aikana. Esimerkiksi talvisin on varmistettava, että öljyn toimittajalla on pääsy täyttöaukolle.\nLämmitysöljyn tilausajankohta kannattaa ennakoida kulutuksen mukaan ja ruuhkahuippuja kuten lomakausia välttäen. Neste Oili -mittaripalvelu auttaa seuraamaan öljyn kulutusta ja tekemään tilauksen oikea-aikaisesti.\nVIDEO (Öljyalan palvelukeskus): Huollata öljylaitteisto säännöllisesti


Ero sivun ”Tenacious D: Maailman paras rokkibändi” versioiden välillä – Wikipedia\nEro sivun ”Tenacious D: Maailman paras rokkibändi” versioiden välillä\nTenacious D: Maailman paras rokkibändi (muokkaa)\nVersio 5. tammikuuta 2010 kello 12.38\nVersio 2. tammikuuta 2010 kello 01.03 (muokkaa)\n(Kumottu muokkaus 7809015, jonka teki 91.154.50.15 (keskustelu))\nVersio 5. tammikuuta 2010 kello 12.38 (muokkaa) (kumoa)\nElokuvassa omaa nimikkorooliaan näyttelevä Jack Black (JB) asuu uskonnollisessa perheessä [[Missouri]]ssa, [[Kickapoo]]ssa. JB rakastaa rock n' rollia mutta hänen uskovainen perheensä ei pidä hänen harrastuksestaan, minkä vuoksi Jack karkaa kotoa aloittaen reppumatkailun ympäri Yhdysvaltoja. Blackin matka viepäästäkseen [[Los Angeles]]iin, [[Hollywood]]iin, jossa hän tapaa nimikkorooliaan näyttelevän kitaristi Kyle Gassin. Gass ei kuitenkaan halua perustaa bändiä Blackin kanssa, joten hän jatkaa tulevan yhtyeensä etsintää. Black pahoinpidellään kadulla ja Gass vie hänet omalle asunnolleen.\nTästä Jack ja Gass rupeavat tutustumaan ja päättävät perustaa bändin. Kaverukset selailevat rock-lehtiä ja näkevät sähkökitaroita soittavan rocktähden: Eddie Van Halenin. Tämän jälkeen heHe menevät Guitar Center-kitarakauppaan ja kysyvät myyjältä samanlaista plektraa kun Halenilla, myyjä kertoo plektran historian ja kertoo että se on "Pick of Destiny".\nTämän jälkeen Jack ja Gass ottavat selvää asiasta ja heille selviää että plektran löytää läheisestä musiikkimuseosta.\nKaverukset lähtevät välittömästi etsimään johtolankoja museoon pääsemiseksi ja lopulta he löytävät plektran. Plektrasta kiistellään ja siinä samassa se menee poikki. Tästä heille selviää eräs tärkeä asia.\nNoudettu kohteesta ”https://fi.wikipedia.org/wiki/Toiminnot:MobileDiff/7827036”


Etusivu Varhaiskasvatus Ajankohtaista Suomi.fi-palveluissa voi esiintyä lyhyitä häiriöitä\nEnnakkotiedote: Suomi.fi-palveluissa voi esiintyä lyhyitä häiriöitä sunnuntaina 28.4.2019 klo 9.00 – 12.00\nSuomi.fi-palveluissa, jotka hyödyntävät Väestötietojärjestelmää, voi esiintyä lyhyitä häiriöitä sunnuntaina 28.4.2019 klo 9.00 – 12.00. Häiriöt voivat vaikuttaa seuraaviinpalveluihin:\nMahdolliset häiriöt johtuvat Väestötietojärjestelmän huoltotöistä, joiden aikana kyselyt Väestötietojärjestelmään saattavat hetkellisesti epäonnistua. Mahdollisista häiriöistätiedotetaan ko. palveluissa loppukäyttäjille ja annetaan ohje kokeilla uudelleen hetken kuluttua.\nMahdolliset häiriöt eivät vaikuta yhtä laajasti niihin Suomi.fi-tunnistusta hyödyntäviin asiointipalveluihin, jotka hyväksyvät tunnistuksen ilman tietojen tarkastamista Väestötietojärjestelmästä.Näissä palveluissa häiriöt voivat vaikuttaa ainoastaan varmennekortilla tunnistautumiseen, mutta muut tunnistusvälineet toimivat normaalisti. Häiriö ei myöskään vaikuta Katso-tunnuksien toimintaan.


Obama juhli murskavoittoaan Etelä-Carolinassa - MTVuutiset.fi\nObama juhli murskavoittoaan Etelä-Carolinassa\nJulkaistu 27.01.2008 15:52 (Päivitetty 29.01.2008 05:18 )\nBarack Obaman esivaalivoitto Etelä-Carolinassa todisti, että hänellä on kaikki mahdollisuudet yltää demokraattien presidenttiehdokkaaksi.\nYhdysvalloissa senaattori Barack Obama on juhlinut voittoaan demokraattien esivaaleissa Etelä-Carolinassa.\nObama sanoi tulosten selvittyä, että kyse ei ole rotujen, uskonnollisten mielipiteiden tai sukupolvien eroista vaan nyt päätetään Yhdysvaltain tulevaisuudesta.\n- Voitte nähdä nämä kasvot täällä, täällä on nuoria ja vanhoja, rikkaita ja köyhiä, täällä on mustia ja valkoisia, latinoja, aasialaisia ja alkuperäiskansojen edustajia, Obama sanoi vaalitilaisuudessaan.\nBarak sai äänistä 55 prosenttia ja hänen pahin kilpailijansa Hillary Clinton jäi 27:ään prosenttiin. Esivaalin ratkaisuna pidetään sitä, että Obama onnistui ovensuukyselyjen mukaan saamaan noin 80 prosenttia mustien äänistä.\nTulos oli myös selkeä näpäytys kitkerän tappion kärsineelle Hillary Clintonille ja hänen puolestaan kiivaasti taistelleelle ex-presidentti Bill Clintonille, jotka olivat yrittäneet maalata osavaltion vaalikamppailun yksinomaan rotukysymykseksi.\nBarack Obaman voittoa osattiin ennakoida, mutta se oli huomattavasti odotettua ylivoimaisempi. Obaman voitto osoittikin selvästi sen, että Clinton on peitottavissa, mutta edessä on ruma ja kiivas taistelu ennen niin sanottua supertiistaita.\n- Asia, jonka olemme oppineet Iowan jälkeen on se, että muutos, jota haemme ei tapahdu helposti, Obama linjasi.\nObama vetoaa selkeästi nuoriin ja hyvin koulutettuihin demokraatteihin. Hän sai myös vetoapua varsin korkealta taholta, sillä rakastetun presidentti John F. Kennedyn tytär Caroline on asettunut tukemaan Obamaa. Kennedyn mukaan Obama on ehdokas, joka on kelvollinen jatkamaan hänen isänä poliittista perintöä.


Seksologian maailmanjärjestön (WAS) seksuaalioikeuksien julistuksen yhdeksännen kohdan mukaan ihmisillä on oikeus seksuaalisuutta koskevaan tieteellisesti perusteltuun tietoon. Tämä oikeus sisältää periaatteen, että seksuaalitiedot tuotetaan riippumattoman ja tieteellisesti eettisen tutkimusprosessin avulla ja että tätä tietoa jaetaan sopivilla tavoilla yhteiskunnan kaikille tahoille.\nSuomen seksologisen seuran sääntöjen 3§:n mukaan seura kokoaa tietoa alan tutkimuksista sekä edistää ja tukee tutkimustyötä. Tutkimusjaos on näitä tehtäviä toteuttaakseen asettanut vuonna 2001 toimintansa tavoitteiksi: koota tietoa suomalaisesta seksologisesta tutkimuksesta vuodesta 1990 lähtien ja julkaista siitä bibliografia\nluoda seksologista tutkimusta tekevien ihmisten verkosto ja ylläpitää yhteyksiä verkostossa,\nselvittää suomalaisen seksologisen tutkimuksen lähivuosien tarvetta,\nluoda ja pitää yllä yhteyksiä ulkomaisiin tutkijoihin ja tutkimuslaitoksiin, sekä\ntoimia alan kansainvälisten konferenssien saamiseksi Suomeen.\nJos olet kiinnostunut seksologisesta tutkimuksesta, haluat kuulua alan ihmisten verkostoon, ja sinulla on ideoita alan tutkimuksen kehittämisestä - ota yhteyttä tutkimusjaoksen jäseniin. Tervetuloa mukaan jaoksen toimintaan!


Sain kutsun ryhtyä jälleen Kotimaa24 blogistiksi. Yllä mietteitäni tällä erää.\nVelkam bäk! Ihan kelpo analyysin tilanteesta kirjoitit mielestäni.\nSillä vajavaisella ymmärryksellä, mikä minulla herätyskristittynä taloustieteellisestä koulutuksestani huolimatta on, tulee mieleen: “Paljon porua, vähän villoja!”\nHallituksen esitys on naurettavaa vastuun pakoilua. Asiat liikkuvat vasta sitten oikeaan suuntaan, kun tulonsiirtoihin ja tulonsiirroilla elämiseen aletaan todella puuttua. Palkkoja olisi pitänyt alentaa.\nSääliksi käy niitä, jotka nyt ovat lapsia. Heille ei paljon elintasoa tällä menolla jää.\nJos jorma tarkoitat suuritulosten palkkojen leikausta, niin heidän suuntaansa ei juuri tulonsiirtoja kohdistu. Jo sitävastoin tarkoitit pienituloisten palkkojen leikkaamista tulosopimuksella, et tosiaankaan ymmärrä mitään kansantalouden dynämiikasta. Kansantalous nimittäin pyyörii ostovoimalla.\nOlet ihan oiikeassa, enhän minä mistään mitään ymmärrä. Minua surettaa tämä korporaatioiden valta, josta puuttuu vastuu. Sinulle se ilmeisesti on nannaa.\nTarkoitin silti niistä eduista luopumista, joita aikoinaan veitsi kurkulla vaadittiin, samoin niistä tulonsiirroista, jotka ovat nyt muodostuneet kansantaloudelle rasitukseksi. Emme me Keynesin oppien suurelta linjata siinä poikkea, jos pidämme huolta kilpailukyvystä. Sitä kulutuksen lisääminen ei tässä globaalissa ja täysin avoimessa taloudessa millään tavalla edistä. Liika on liikaa, ja kohta huoltosuhdekin on lähes katastrofaalinen. Emme me täällä toistemme pyykkiä pesemällä elä. Pekkaset voisi hyvin poistaa, samoin lomaltapaluurahat.\n1.Tim.6 6 Ja suuri voitto onkin jumalisuus yhdessä tyytyväisyyden kanssa. 7 Sillä me emme ole maailmaan mitään tuoneet, emme myös voi täältä mitään viedä; 8 mutta kun meillä on elatus ja vaatteet, niin tyytykäämme niihin.\nMiten siis kävisikään jos kaikki eläisivät tuon mukaan??\nPysähtyisikö kansantalouden pyörät?? Eikö silloin maa tuottaisi enemmän kuin tuhlaisi eli kansantalous olisi ylijäämäinen?? Kuinka esim kiinassa ostovoima “pyörittää” kansantaloutta??\nNäin vaan ajattelee asiasta oppimaton\nJorma Ojala, miksi ei myös lomarahaa voisi poistaa, eikö se ole myös “korvaus” tekemättömästä työajasta??\nJorma & Ari\nAsiassa on tosiaan kaksi koulukuntaa. Toisten mielestä kansantalouden kilpailukyky perustuu tuloeroihin, mutta useimmat katsovat nykyään että tuloerojen kannustevaikutusta ratkaisevampaa on että valta väestö kykenee omilla tuloillan turvaamaan perustoimeentulonsa.\n“Maaorjuus” ei ole tuottavaa, jos “maaorja” ei kykene itse hankkimillaa tuloillaan parantamaan omaa hyvinvointiaan. Siksi maaorjuudesta aikanaan luovuttiin.\nEi tässä tuloeroista ole kysymys, ikävä kyllä. Ei kotimarkkinoiden kysynnällä pidetä kansantaloutta pitkään yllä. Kriisiaikana voidaan toki vetkutella hetki, mutta sitten tilanne on taas edessä. Tarvitaan vientiä, ja kustannuksia nostamalla se asia ei todellakaan ratkea, opettivat aikoinaan makrotaloudessa Urpo Kivikari ja Veikko Reinikainen. Uusliberalistisesta on poliitikkojen suulla puhuttu nyt 20 vuotta, vaikka keynesläisittäin tässä on hyvinvointia tuettu. Kun teollisuus siirtyy ulos, loppuu jaettava lyhyeen. Ei kannata uskoa Arkadianmäen vesseleitä. Kestävyysvajetta on pakko pienentää supistamalla ilmaisen rahan jakoa, se loppuu kuitenkin. Vartiainenkin meni ensin Ruotsiin, kun realismi ei täällä saanut mitään huomiota. Siellähän asioita alettiin heti laittaa kuntoon. Nyt tuo eläkkeelle siirtymisen alkamisikäkin on muodostunut meillä arvovaltakysymyksi.\nJorma Ojala me puhuimme ilmeisesti eri asiasta. Sinun teesisi oli että palkoja pitäisi laskea ja että samanaikaisesti tulonsiirtoja tulisi laskea. Tämä on mahdotonta jos yhteiskuntarauhan säilymistä pidetään itseisarvona. Sopimusyhteiskunnasta luopuminen merkitsee sisällisotaa. Sopimusyhteiskunnassa yleinen palkkojen laskeminen merkitsisi väistämättä tulonsiirtojen lisäämistä niille, jonka palkka ei riittäisi perustoimeentuloon.\nSopimusyhteiskunnassa yleissitovalla työehtosopimusjärjestelmällä ja palkkojen inflaatiotarkistuksilla voidaan kokoaikaisen työn vähimmäistulotaso pitää toimeentulotason yläpuolella. Tarpeelliset työt teetetään vähintään vähimmäispalkalla koska niitä ei ole lupa halvemmalla teettää. Ei tarpeeliset työt jäävät tekemättä.\nLokaaleilla työmarkkinoilla tämä toimii, mutta globaalisti liikkuvat työt siirtyvät halvemman toimentulotason maihin. Tämä ei kuitenkaan ole haitallista, jos panostamme siihen missä olemme myös globaalisti kilpailukykyisiä.


Tube V on aikuisten pornoparatiisi, joka tarjoaa laajan valikoiman teinit, MILFfit , aasialainen, isot tissit ja monet muut kategoriat tyydyttävät janosi HQ pornoon. Ilmaisia seksi- ja pornovideoita. Pillutaivas tarjoaa tuhansia ilmaisia seksi- ja pornovideoita - tutustu laajaan valikoimaamme ilmaisia porno- ja seksivideoita ja . helmikuu Illmainen porno kuvii teinien salatut elämät ylilauta mia tammela 16 vuotias tyttö ja vaippa leikit naisten tarinat laitila miss nakusuomi nakusuomi. teini pilluu tänä yönä aikuisten sex gay hieronta turenki seksimies turenki.\nNakusuomi aikuis porno -\nSuomen armeija sota ja seksi tiukat teinit homo. Bordelliin prahalaiset miehet kuitenkin onneksi menevät ilman koiria, vaikka en kyllä enää ihmettelisi salaista seuraa escort praha josssakin privatissa olisi koirille oma häkki, joku maisemoitu narttulaakso, narttuineen sitä koirien touhuamista. Erektiossa kivespussit isot rinnat kypsä ranskalainen naisnäyttelijät viivi ja poika nussii tontut ja äiti antoi naida. Lola odusoga pussy ilmaista pornoa ruotsista jumbo-v ruotsista vittu tupakoi jenni alavus naku suomi porn video jossa saa sperman ruiskutus asennossa. Ilmaisia seksi- ja pornovideoita. Pillutaivas tarjoaa tuhansia ilmaisia seksi- ja pornovideoita - tutustu laajaan valikoimaamme ilmaisia porno- ja seksivideoita ja . suomi24/eturauhasia novelleja aikuisten porno vanhain porno hollanti videot. . Vanha äiti poika live seksi tumblr naku suomi pillu roikkuvat miehen rouva.\n: Nakusuomi aikuis porno\nNakusuomi aikuis porno Eijan karvainen teini lesbo seksinovellit aikusten chat suomessa. Suomipoke ilmainen sexin puutteessa. Tissit sihteeri kuinka vaimoani järvenpää pillua maailman suurin sexx sexx alusasut video. Vähälle aikaa nimittäin on. Mikropenis chatrandom mikropenis seksi nussin tiineeksi novellit siiri isin oma kamasutra oppi tänään lähden kun panee poikaansa nuolemaan pilluaa. Christina smothers ja tramples a hyvin pieni orja.\nRajua pornoa naisen seksuaalinen kiihottuminen Alaston nainen porno ilotyttö\nNAISEN VANHA PORNO Dk porno kuvia pillusta\nTNV TURKU GARDEN GIRL 891\nBoocam esiaviollinen seksi 215\nPrivate sex kuumaa pillua


Rakennuttajilla on nyt vientiä – ”Väkeä siirtyy urakoinnin, suunnittelun ja rakennuttamisen välillä jatkuvasti” | Rakennuslehti\nRakennuttajatoimisto HTJ:n toimitusjohtaja Janne Ketola kertoo, että yrityksessä on palannut henkilöitä eläkkeeltä töihin tai jatkanut töitä yli eläkeiän.\nKategoriat Työelämä Rakentaminen Talous Uutiset\nRakennuttajilla on nyt vientiä – ”Väkeä siirtyy urakoinnin, suunnittelun ja rakennuttamisen välillä jatkuvasti”\nRakennuttamisen ammattilaisten kysyntä on Rakennuslehden työpaikkailmoittelun perusteella hurjassa kasvussa. Avoinna olevien alan työpaikkojen määrä ylsi elo-joulukuussa vuosikymmenen ennätystahtiin. Toissa syksyyn verrattuna kasvua kertyi peräti yli sata prosenttia.\nRakennuttajatoimisto HTJ:n toimitusjohtaja Janne Ketolan mukaan kasvun takana on yksinkertaisesti rakennushankkeiden iso määrä hyvässä suhdanteessa. Rakennuttamisen konsulttiyritykset kasvavat, joten alan konsultitkin ovat kysyttyjä.\nHän ei usko, että kysynnän kasvu johtuu esimerkiksi kuntien kiihtyneestä ulkoistustahdista.\n”Joissain kunnissa suunta on pikemminkin päinvastainen, ne ovat vahvistaneet ja vahvistavat omia tilaajaorganisaatioitaan. Se on mielestäni mainio suunta, koska silloin tilaajilla on hyvää asiantuntemusta. Hankkeet ovat esimerkiksi lisääntyvien teknisten järjestelmien takia yhä monimutkaisempia.”\nTalotekniikan valvojat kysyttyjä\nViime vuonna HTJ:n liikevaihto kasvoi noin kymmenen prosenttia. Yritys on Ketolan mukaan kasvanut tasaisesti viime vuosina ja henkilökunnan määrä on lisääntynyt samaa tahtia. Tällä hetkellä yrityksen palveluksessa on noin 120 työntekijää.\nHTJ on rekrytoinut viime vuosina aktiivisesti kaikkiin rakennuttamisen ja valvonnan tehtäviin. Ketola nostaa esille esimerkiksi projekti-insinöörin, projektipäällikön ja talotekniikan valvojan.\n”Rekrytointimme ovat onnistuneet lähes suunnitellusti. Olemme saaneet hyvää henkilöstöä kaikkiin toimipisteisiimme, Vantaalle, Hämeenlinnaan, Tampereelle ja Turkuun.”\nMyös tänä vuonna ja lähitulevaisuudessa HTJ aikoo kasvattaa henkilöstömääräänsä, Ketola linjaa. Tarkkoja määriä hän ei halua kertoa. Hän uskoo, että jatkossa varsinkin talotekniikan valvojat ovat kysyttyjä.\nEi varsinaista työvoimapulaa\nKetola painottaa, että tässä rakentamisen suhdanteessa yrityksen pitää satsata paljon rekrytointiin. Varsinaista työvoimapulaa rakennuttamisessa ei hänen mielestään ole.\n”Kysyntää on, joten ihmiset myös liikkuvat paljon. Väkeä siirtyy urakoinnin, suunnittelun ja rakennuttamisen välillä jatkuvasti. Saman taustan omaavat ihmiset ovat haluttuja eri aloilla.”\nKetolan mukaan rakennuttajiakin jää lähiaikoina paljon eläkkeelle. Siksi hänestä oleellinen kysymys on, miten hiljainen tieto saadaan siirrettyä konkareilta nuorille.\n”Toisaalta meille on palannut joitakin henkilöitä takaisin töihin eläkkeelle jäämisen jälkeen. Lisäksi osa on jatkanut työsuhteessa eläkeiän saavuttamisen jälkeen.”\nTagit HTJ Janne Ketola rakennuttaminen rekrymarkkina rekrytointi työmarkkina työpaikkailmoittelu\n0 vastausta artikkeliin “Rakennuttajilla on nyt vientiä – ”Väkeä siirtyy urakoinnin, suunnittelun ja rakennuttamisen välillä jatkuvasti””


Aamulehti sijoittajien asialla 15.7.2011 A05 - Iltalehden keskustelufoorumi Iltalehden keskustelufoorumi > Uutiset > Politiikka Aamulehti sijoittajien asialla 15.7.2011 A05 NimimerkkiMuista sis��nkirjautumiseni?Salasana Ohjeet Haku Uudet viestit Merkitse kaikki viestit luetuiksi Rekister�idy P�iv�n puheenaiheet\tSopivatko kaksimielisyydet alaik�isen laulajan suuhun?Mik� on mielest�si maailman paras levy?Pid�tk� nimest�si?Mit� mielt� olet Himas-kohun ratkaisusta?Onko Naantali Campingin kielto mielest�si perusteltu?\nLis�� p�iv�n puheenaiheita Uusia viestej�\tPid�tk� nimest�si?Mit� mielt� olet Himas-kohun ratkaisusta?Hyv�ksytk� el�inaktivistien toimet (salakuvaamisen)?Uskotko kansalaisaloitteiden laajentavan suoraa demokratiaa Suomessa?Pit�isik� kaikkiin lentokoneisiin saada XL-luokka? Lis�� uusia viestej�\tPolitiikkaKeskustele kotimaan ja ulkomaan politiikasta ja yhteiskunnallisista asioista. Ketjun ty�kalut N�ytt�valinnat #1 Ilmoita asiaton viesti 15.07.2012, 19:19 Albanus Rekister�itynyt k�ytt�j� Rekister�itymisp�iv�: 02.07.2012 Viestej�: 1 396 Aamulehti sijoittajien asialla 15.7.2011 A05 �Kriisi pitkittyy, jos useat tahtovat vakuuksia�\nKriisi on pitkittynyt, vaikka Suomi on jo sitoutunut miljardien eurojen vastuisiin. Mit� hakuttomuus vakuuksiin kertoo lainan ottajasta (p.o. vaatijasta )? Onko sill� edes aikomusta maksaa lainaansa takaisin?\nKriisin historia p�hkin�nkuoressa:\n1. T�rkeint� on nyt, ettei kriisi levi� Kreikasta laajemmalle.\n2. T�rkeint� on nyt, ettei kriisi levi� Kreikasta ja Irlannista muihin Euroopan maihin.\n3. T�rkeint� on nyt, ettei kriisi levi� Kreikasta, Irlannista ja Portugalista muihin Euroopan maihin.\n4. T�rkeint� on nyt, ettei kriisi levi� en�� Espanjaa, sill� sit� EVM-rahasto ei en�� kest�.\n5. Kriisi on levinnyt Espanjaan, ja rahoitusta otetaan EVM:st�. Tai sitten jostain h�t�kassasta. Sill� t�rkeint�h�n on, ettei kriisi levi� - Kyprokseen.\n6. Kypros? Eikun siis Italia- niin sinneh�n se ei voi en�� levit�. Sit�h�n EVM ei en�� kest�isi.\nMit�h�n O Rehn hokee, kun kriisi on levinnyt Italiaan? (Italian julkinen velka vuonna 2011 : 1897000 miljoonaa � , velka per asukas : 31201 euro)\nIlmaisella rahalla kriisimaita ei auteta, vaan ongelman ratkaiseminen pitkittyy. Kun maassa nuorista ihmisist� on puolet vailla ty�t�, maa ei voi mitenk��n nousta velkasuosta. Miksi Saksaa ei vakuudet kiinnosta? Tunnetusti Saksa on kriisimaiden, m.m. Espanjan pankkien, suurin rahoittaja. Sill� on oma lehm� ojassa.\nAL 15.7.2012 , A05\nKriisi pitkittyy, jos useat tahtovat vakuuksia\nKun Euroopan valtiovarainministerit jatkavat Espanjan talouskriisin selvitt�mist�, Suomessa on k�yty kiivasta keskustelua vakuuksista. Jan Vapaavuoren (kok) mielest� Suomen ei ole j�rkev�� vaatia vakuuksia Espanjalta.\nEduskunnan puhemies Eero Hein�luoma (sd) kertoi lauantain Aamulehdess�, ett� muutkin maat olisivat kiinnostuneita vakuuksista Suomen malliin.\nHein�luoman mukaan vain Hollanti on sanonut julkisesti olevansa kiinnostunut vakuuksista, mutta kaikkiaan maita olisi kolme tai nelj�.\nOlisiko n�iden muiden maiden joukossa esimerkiksi It�valta, Viro, Luxemburg tai Saksa, Elinkeinoel�m�n keskusliiton ekonomisti Jouko Kangasniemi?� Muiden maiden hallitusohjelmissa ei ole Suomen tapaan niin jyrkk�� vaatimusta vakuuksista.\n� Skenaarioita on monia, ja Espanjaa pidet��n vakavaraisempana ja todenn�k�isemp�n� maksajana kuin Kreikkaa.\n� Pienten maiden kohdalla vakuuksien pyyt�minen olisi mahdollista, mutta esimerkiksi Saksa on hyvin ep�todenn�k�inen maan suuren koon vuoksi. Riippuu tietenkin siit�, mit� vakuudet ovat, mutta tuskin l�ytyisi niin suuria vakuuksia kuin Saksan osuus mahdollisessa tukipaketissa on.\nMist� se kertoo, jos muutkin maat ovat Suomen ohella kiinnostuneita vakuuksista?� Vakuuksien tarpeellisuudesta on arvioita suuntaan jos toiseenkin. Kiinnostus saattaa johtua kriisin pitkittymisest�, tilanne-ep�varmuudesta ja monissa maissa my�s sis�poliittinen tilanne aiheuttaa paineita.\nMuuttuuko tilanne jotenkin, jos muutkin alkavat neuvotella vakuuksien saamisesta?� Varmaankin tilanne vain pitkittyisi ja mutkistuisi entisest��n sek� lis�isi ep�varmuutta markkinoilla.\nOnko muiden maiden vakuuskiinnostus tunnustus Suomen linjalle?� Vaikea sanoa. Jokainen maa ajattelee tilannetta omasta n�k�kulmastaan.\n� Vakuudet ovat kuitenkin aika pieni lohtu. Menetykset ovat mittaluokassaan paljon suurempia kuin esimerkiksi 40 prosenttia jostain vajaasta miljardista. Helppoa ratkaisua t�h�n ei ole.\nP�rj��k� Espanja, jos useampi maa vaatii vakuuksia?� Riippuu siit�, mit� vakuudet ovat. Halutaanko vakuudet pankilta vai valtiolta? Jos ne olisivat kunnossa olevien pankkien omistusosakkeita, niin miksip� ei p�rj�isi. Jos lainat hoidetaan, osakkeet saadaan takaisin.\nLue N�k�kulmasta, mit� mepit sanovat taloustilanteesta. Albanus K�ytt�j�n julkinen profiili Etsi kaikki Albanus kirjottamat viestit «Edellinen ketju | Seuraava ketju» Ketjun ty�kalut N�yt� tulostettavassa muodossaL�het� t�m� sivu s�hk�postitse N�ytt�valinnat Lineaarinen n�kym� (oletus) Vaihda yhdistelm�n�kym��n Vaihda puun�kym��n Kaikki ajat ovat aikavy�hykkeen GMT +3 aikaa. Kello on nyt 02:06. Ota meihin yhteytt� - Iltalehti.fi - Sivun alkuun


Elina Normo: Digi-TV -luvista tuli kauneuskilpailu - MediaViikko\nby Admin 23/11/2004\n– Tästä tulee lähinnä “kauneuskilpailu” hakijoiden kesken. Näin sanoo neuvotteleva virkamies Elina Normo liikenne- ja viestintäministeriöstä uusista digi-TV:n lupahakemuksista.\nDiscovery hakee taas lupaa Suomeen\nNormon mukaan päätös pyritään tekemään ihan alkuvuonna, koska lähetyskapasiteettia on vapaana. “Laista ei tule konkreettisia ohjeita, miten luvat myönnetään. Nyt arvioidaan, halutaanko alueellisista toimintaa lisää vai annetaanko lupa kansainväliselle yhtiölle. Jaossa on yksi lupa aluetta kohden. Pitää ratkaista, tuleeko vain yksi lupa, vai syntyykö hajontaa”, hän kertoo.\nHaettavana oli ohjelmistoluvat digitelevisiotoimintaan pääkaupunkiseudulla, Pirkanmaalla, Satakunnassa, Keski-Suomessa, Kymenlaaksossa, Pohjanmaalla – Etelä-Pohjanmaalla ja Pohjois-Pohjanmaalla.\nDiscovery Communications Europe, Family Channel Oy, Turner Entertainment Networks International Limited, Tuotantoyhtiö Kuvaputki Oy ja The Walt Disney Company Limited hakevat ohjelmistolupaa kaikille alueille. Sanoma Osakeyhtiö hakee lupaa pääkaupunkiseudulle.\nUlkomaisilla yhtiöillä on halua tulla Suomen maanpäälliseen verkkoon. Kansainväliset yhtiöt ovat aiemminkin hakeneet lupaa, mutta eivät ole vielä saaneet. Nyt ulkomaiset kanavat näkyvät vain satelliitin kautta.\nDigi-tv-lupia myönnettiin maksukanaville


Kallio: Viihtyvyyttä pöhinän sijaan | Antti Siika-aho\nToimittaja Leena Virtasen mielestä pöhinä on katoamassa Kalliosta, eikä trendikaupunginosassa synny hengailupaikkoja (HS 8.1.). Vuosikymmenen alussa syntynyt ”pöhinä” on kadonnut, Virtanen murehti.\nKirjoitin viime kesänä tarpeesta elävöittää piritorina tunnettua Vaasanaukiota (HS 7.6.). Peräänkuulutin tuolloin alueen kehittämistä torimaiseksi asukkaiden kohtaamispaikaksi. Sain kirjoitukseni seurauksena useita yhteydenottoja kalliolaisilta. Moni asukas jakoi huolen piritorin ankeudesta ja toivoi, että sille tehtäisiin jotain. Sittemmin kaupunki on järjestänyt asukas- ja ideariihiä ja hiljattain esiteltiin suunnitelmat Vaasanaukion kehittämiseksi. Hyvä juttu.\nSamaiset yhteydenottajat olivat myös todella iloisia eri puolille syntyneistä kahviloista, ruokaravintoloista ja ennen kaikkea niiden monipuolisuudesta. Samaa eloisuutta toivottiin piritorillekin. Mutta samaan hengenvetoon moni ilmaisi huolensa siitä, miten Kalliosta koetetaan väen väkisin vääntää jotain härdellikeskusta. Kun ihan vain eloisa ja elävä kaupunginosakin riittäisi.\nMielikuvien sumean pöhinäkukkulan sijaan tulisi kiinnittää huomiota Kallion kehittämiseen eläväksi kaupunginosaksi, jossa on hyvä asua ja viihtyä. Miten turvataan kalliolaisten lenkkeily ja kuntoilu sen jälkeen, kun rannat täydennysrakennetaan? Pysyvätkö liiketilojen vuokrat kurissa? Pilaako lisääntyvä huumekauppa Torkkelinmäen? Näistä tekijöistä riippuu osaltaan Kallion eloisuus ja viihtyvyys.\nKallio on kauneudessaan ja karuudessaan mutkaton kaupunginosa. Alue on kehittynyt huimasti ja tulee kehittymään vastakin. Esimerkkinä Hämeentien muuttaminen joukkoliikennekaduksi, joka luo painetta myös piritorin piristämiselle. Itse kalliolaisena olen eniten huolissani vuoropuhelun vähyydestä. Kalliossa on jo aikaa sitten syntynyt kaksi rintamalinjaa, joiden ääripäissä on aivan erilaiset näkemykset kaupunginosan kehittämisestä. Tahallinen väärinymmärtäminen ja haluttomuus tulla vastaan on ajan kuva. Mitä me tälle ongelmalle tekisimme?


Ateriat ja välipalat | Yliopiston Apteekki\nKaipaatko terveellisiä välipalaideoita? Helppo ja nopea välipala on esimerkiksi marjainen välipalapatukka, joka kulkee kassissa sotkematta. Energiapatukka on näppärä valinta retkelle tai kun kaipaat lisäpuhtia urheiluun. Proteiinipitoinen välipalapatukka tai proteiinivanukas on maistuva välipala myös lapsille. Jos olet koukussa suklaaseen, vaihda suklaapatukan tilalle terveellisempi raakasuklaa. Tutustu Yliopiston Apteekin terveellisiin ja laadukkaisiin ateria- ja välipalatuotteisiin ja pysy energisenä koko päivä!


Kotisivukoneet - Suncomet Oy\nKaikki webhotellipakettimme sisältävät kotisivukoneita ja ne toimivat saumattomasti webhotellipaketissanne. Kaikissa webhotelleissamme toimii myös WordPress ja erillisen WordPress-pakettimme kanssa kotisivukoneena toimii erinomainen Elementor Pro -lisäosa.\nSitePad on helppokäyttöinen ja laajat ominaisuudet sisältävä kotisivukone. SitePad-kotisivukone löytyy veloituksetta kaikista webhotellipaketeistamme.\nWordPress-pakettimme sisältää Elementor Pro -lisäosan, joka on johtava kotisivukonelisäosa WordPressille. Sen avulla näyttävien WordPress-sivustojen luonti on helppoa.\nKaikissa paketeissamme on hallintapaneelin toimittama perustason cPanel Site Publisher -kotisivukone, jolla voi nopeasti ja helposti tehdä käyntikorttimaiset sivut.


Presidentti Biden sulki Yhdysvaltain rajat - Trumpin mahdollistamat lentoliikenneavaukset peruttu | lentoposti.fi\nYhdysvalloissa oli 20. tammikuuta mennessä jo yli 24 miljoonaa vahvistettua covid-19-tapausta ja yli 400 000 covid-19-viruksen aiheuttamaa kuolemaa. Toimillaan Yhdysvallat pyrkii estämään uusien virusmutaatioiden eli ns. Ison-Britannian, Etelä-Afrikan ja Brasilian muunnosten leviämisen maahan.\nYhdysvaltain tautikeskuksen CDC:n tekemien arvioiden mukaan kansainvälinen lentoliikenne Schengen-alueelta, Isosta-Britanniasta, Irlannista, Brasiliasta ja Etelä-Afrikasta aiheuttaa kansallista uhkaa ja matkustajia ei tule kyseisiltä alueilta päästää maahan.\nPresidentti Biden antoi jo 21. tammikuuta määräyksen, jonka perusteella usean eri taho tuli selvittää toimia kansainvälisen lentoliikenteen ja kansanterveyden osalta tarvittavia varotoimia ja ryhtymään asianmukaisiin toimenpiteisiin.\nUudella 25. tammikuuta annetulla määräyksellä presidentti Biden rajoittaa ja keskeyttää maahantulon Yhdysvaltoihin lähes kaikilta matkustajilta sekä henkilöiltä, joilla ei ole pysyvää asumisoikeutta Yhdysvalloissa ja he ovat olleet edellisen 14 vuorokauden aikana Schengen-alueella, Isossa-Britanniassa, Irlannissa, Brasiliassa tai Etelä-Afrikassa. Maahan voi päästä ainoastaan tietyin tiukasti rajoitetuin edellytyksin ellei ole Yhdysvaltain kansalainen.\nPresidentillinen maahantuloa rajoittava määräys on voimassa toistaiseksi, kunnes presidentti toisin päättää ja määräystä tulee jatkaa tai muokata aina 30 vuorokauden välein.


Voimakkaasti kasvava Pohjola Rakennus hyödyntää Starian HR & Palkat -palveluita | staria.com\nPohjola Rakennus Group PRG Oy:n taloushallinto käyttää aktiivisesti Starian asiantuntijavuokraus- ja suorarekrytointi -palveluita. Ne kuuluvat Starian HR & palkat -yksikön palvelutarjontaan.\nMira Ylhäinen on tyytyväinen. Hän työskentelee Pohjola Rakennus Group PRG Oy:n talousjohtajana. – Viimeistään tämä kansainvälinen tunnustus tekee meistä uskottavan toimijan myös Suomen ulkopuolella.\n– Käytämme säännöllisesti Starian asiantuntijavuokraus- ja suorarekrytointi -palveluita, kertoo Pohjola Rakennus Group PRG Oy:n talousjohtaja Mira Ylhäinen.\nLontoon pörssin omistajayhtiö London Exchange Stock Group valitsi konsernin vuonna 2016 laatimalleen “1000 Companies to Inspire Europe” -listalle. Tunnustuksen saaminen edellytti pk-yritykseltä merkittävää liiketoiminnan kasvua usean vuoden aikana.\n– Nelinkertaistimme liikevaihtomme vuosina 2012 – 2016. Vuonna 2016 konsernin liikevaihto oli 191 M€. Viimeisen kahden vuoden aikana konserni on palkannut 100 uutta työntekijää. – Vaikka rakentaminen sitoo myös paljon varoja, olemme kyenneet kasvamaan kannattavasti.\n– Aloitimme yhteistyön Starian kanssa jo vuonna 2014. – Olemme olleet tyytyväisiä käyttämiimme taloushallinnon asiantuntijavuokraus- ja suorarekrytointi -palveluihin, jotka ovat olleet sekä nopeita että joustavia, kertoo Ylhäinen.\nStarian asiantuntijavuokraus -palvelu poikkeaa perinteisestä alan palvelusta. – Meidän vuokraama taloushallinnon asiantuntija ei siirry yksin asiakasyrityksen palvelukseen, tähdentää Staria Oyj:n HR Business Partner Ida Kuvaja.\nAsiakkaat ja vuokratut henkilöt kiittävät\n– Hänen päivittäistä työtään tukevat tarvittaessa HR & Palkat -tukipalvelun välityksellä 150 Staria Oyj:n palveluksessa vakituisesti työskentelevää taloushallinnon ammattilaista.\nKuvajan mukaan Starian asiakkaat ja yhtiön vuokraamat asiantuntijat kiittävät tukipalvelua. – Asiakas varmistuu sen avulla siitä, että meiltä vuokrattu taloushallinnon ammattilainen suoriutuu myös haasteellisista työtehtävistä.\n– Eikä Starian vuokraaman asiantuntijan tarvitse painia yksin työongelmien kanssa. – Tukipalvelumme ansiosta vuokraamamme asiantuntija voi myös kehittää osaamistaan, mikä ei usein onnistu alan perinteisissä palveluyrityksissä.\nJo 10 000 asuntoa Suomeen\nMyös Pohjola Rakennus Group PRG Oy:n talonrakennukseen liittyvään osaamiseen luotetaan. – Olemme rakentaneet ympäri Suomen noin 10 000 asuntoa, kertoo Ylhäinen. – Konsernillamme on vankkaa osaamista kaikilta talonrakentamisen osa-alueilta asuinrakentamisesta liike- ja tuotantotiloihin, korjausrakentamiseen ja infrarakentamiseen.\nVoimakkaasti kasvavan konsernin taloushallinnolta vaaditaan kykyä reagoida joustavasti ja nopeasti.\n– Myös jokainen rakennusprojekti on kustannuksiltaan erilainen. Helposti syntyy tilanteita, joissa työt ruuhkautuvat taloushallinnossa tai voi syntyä tarvetta uudenlaisille osaamiselle.\nStarian HR ja palkkapalvelut on kehitetty juuri tämänkaltaisiin tilanteisiin. Staria Oyj:n HR & Palkat tarjoaa taloushallinnon ja henkilöstöhallinnon asiantuntijoiden vuokraus- ja suorarekrytointeja. Myös palkka- ja henkilöstöhallinnon ulkoistukset kuuluvat yksikön palveluihin, kuten myös lakimiespalvelut. Yksikkö hoitaa niin kotimaisia kuin kansainvälisiä toimeksiantoja.\n– Käytämme säännöllisesti Starian asiantuntijavuokraus- ja suorarekrytointi -palveluita. – Olemme palkanneet jo kolme yhtiöltä vuokrattua taloushallinnon ammattilaista vakituiseksi työntekijäksi, kertoo Ylhäinen. – Monesti käy juuri näin, eikä tämänkaltainen tilanne ole meille ongelma, sanoo Kuvaja.\nMyös kokemukset Starian suorarekrytoinneista ovat olleet myönteisiä:\n”Parhaimmillaan, eräässä kiireellisessä tapauksessa Staria hoiti rekrytointiin liittyvän hakuprosessin ja alustavan valinnan viikossa”\n– Mira Ylhäinen, Pohjola Rakennus\n”Oikean tyypin” valinta\nYhä useammin vuokrattavan taloushallinnon asiantuntijan persoonallisuus vaikuttaa valintaan.\n– Uskomme, että henkilöstön ja asiakkaiden tyytyväisyydellä on yhteys konsernimme taloudelliseen menestykseen. – Suomen Parhaat Työpaikat 2017 -tutkimuksessa sijoitumme keskisuurten yritysten sarjassa 18. sijalle.\nKuvajan myöntää, että joskus voi olla haasteellista löytää toivotulla ammattitaidolla varustettua taloushallinnon osaaja, joka on myös organisaation mielestä persoonaltaan se ”oikea tyyppi”. Tässä auttaa kuitenkin tiivis kumppanuus asiakkaan kanssa. – On tärkeää tuntea asiakkaan yhteyshenkilö ja myös tiimiä. Näin tiimiin löydetään aina se uusi puuttuva palanen.\nMyös Starian HR & Palkat -tukipalvelu auttaa näissä tilanteissa. –Tämänkaltaisessa tilanteessa palvelumme voi kouluttaa työn ohessa persoonaltaan sopivan asiantuntijan hallitsemaan esimerkiksi vaativan tilinpäätöksen laatimisen tai jonkun muun taloushallinnon työtehtävän, kertoo Kuvaja.\nPalkka-asiantuntijoilla myös vahvasti HR-osaamista\nStarian asiantuntijavuokraus -palvelu vuokraa yrityksille myös palkka-asiantuntijoita. Kuvajan mukaan palkan laskemiseen liittyy aina henkilöstöhallintoon liittyviä kysymyksiä. – Väärin maksettuihin palkkoihin suhtaudutaan tunnepitoisesti, mistä syystä tämänkaltainen tilanne muodostaa aina maineriskin yritykselle.\nHR & Palkat -yksikön tukipalvelun ansiosta palkka-asiantuntijat selviät myös haasteellisista palkanlaskennan tilanteista ja yritys voi välttyä maineriskeiltä. – Tavallisesti palkanlaskennan haasteisiin kuuluvat esimerkiksi irtisanomistilanteet, erilaisten työehtosopimusten tulkitseminen, työlainsäädännön muutostilanteet, siirtyminen osa-aikaiseen työntekoon ja uusimpana se, miten Kilpailukyky -sopimusta tulisi soveltaa kyseisessä yrityksessä, valottaa Kuvaja.\nTaloushallinnon rekrytoinnin osaaja\nStarian suorarekrytointi -palvelu on erikoistunut eri tasoisten talous-, palkka-, ERP- tai henkilöstöhallinnon asiantuntijoiden rekrytointiin. – Yleensä Staria suorittaa hakijoiden alkukarsinnan, minkä jälkeen kolme parasta hakijaa jää meidän haastateltaviksi, sanoo Ylhäinen.\n– Meillä on laajaa kokemusta ja monipuoliset työkalut eri tasoisten ammattilaisten kompetenssien arvioimiseen, korostaa Kuvaja. – Emme tyydy pelkästään laatimaan rekrytointi-ilmoituksia, vaan hyödynnämme CV-pankkiamme ja kontaktiverkostojamme.\nHeadhunting -prosessi veloituksetta\n– Staria Oyj:llä on yli 15 vuoden kokemus taloushallinnon kehityskumppanuuksista ja taloushallinnon ulkoistuksista, mikä on luonut meille erittäin laajan näkemyksen eri taloushallinnon tehtävissä tarvittavasta osaamisesta.\nPerinteisesti rekrytoinnin yhteydessä toteutettava Headhunting -palvelu maksaa paljon. – Sitä vastoin Starian suorarekrytointi -palvelu sisältää aina kevyenä versiona toteutetun Headhunting -prosessin, joka toteutetaan ilman lisäveloitusta, painottaa Kuvaja.\nStaria Oyj:n HR & Palkat -yksikön asiantuntijavuokraus- ja suorarekrytointi sekä muut yksikön palvelut toteutetaan Starian Aito Kumppanuus -periaatteella. Ida Kuvajan mukaan tämä näkyy asiakkaalle palveluiden läpinäkyvyytenä ja haluna ratkaista asiakkaan ongelmat niin, että kumpikin osapuoli hyötyy yhteistyöstä. Mutta älä luota vain meidän sanaamme – tutustu myös muiden asiakkaidemme kokemuksiin Asiakastarinat-sivuillamme.\n2020-06-26T08:45:00+00:0020 syyskuun, 2017|


PTT ennustaa: Ruuan hinta kääntyy kasvuun – nousseet kustannukset viedään kuluttajahintoihin\n© Lehtikuva Ennusteen mukaan elintarvikkeiden hinnat nousevat 0,2 prosenttia viime vuodesta. LEHTIKUVA / MARJA AIRIO\nRuuan hinta nousee ensi vuonna prosentin verran, ennustaa Pellervon taloustutkimus PTT. Hinnat kohoavat arvion mukaan kaikissa tuoteryhmissä.\nElintarvikkeiden hinnat ovat laskeneet keväästä 2014 lähtien. Käänne on tapahtumassa jo tämän vuoden puolella, sillä ennusteen mukaan elintarvikkeiden hinnat kohoavat 0,2 prosenttia viime vuodesta.\n- Elintarvikeketjun kustannukset ovat olleet nousussa, ja nyt niitä pystytään viemään myös kuluttajahintoihin. Tämä on mahdollista siksi, että kysyntä on elpynyt, kertoo PTT:n tutkimusjohtaja Kyösti Arovuori.\nElintarviketeollisuus on PTT:n mukaan piristynyt vauhdilla. Maitotuotteiden vientikysyntä on hyvää, ja tuotteille on löydetty uusia markkinoita ympäri maailmaa. Maitosektorin kauppatase on positiivinen ensi kertaa sen jälkeen, kun Venäjän kauppa hyytyi maan asettamien tuontikieltojen takia.\nMaitotuotteissa tuotantomäärät eivät kasva, mutta tuotteet ovat korkeamman lisäarvon tuotteita, mikä tuo maitosektorille lisää rahaa.\nPTT arvioi, että lihamarkkinoilla tilanne on kohtalaisen tyyni. Sian- ja naudanlihan kulutus Suomessa on laskussa, mutta siipikarjan kasvussa.\nMaataloudessa hankala kasvukausi on kulminoitunut hankalaan syksyyn. Epävarmuus markkinoilla on kasvanut, koska korjuun onnistuminen on vielä hämärän peitossa. Sää näyttelee tänä vuonna kotimaan markkinoilla merkittävää roolia.\n- Ulos katsomalla sen on voinut kuka tahansa havaita. Se voidaan jo sanoa, että osa viljasta jää puimatta, kertoo PTT:n maatalousekonomisti Suvi Rinta-Kiikka.\nPTT ennakoi, että yrittäjätulo pysyy maataloudessa kuitenkin lähes ennallaan.\n- Yrittäjätulo pysyy viime vuoden tasolla, vaikka kymmenesosa viljoista jäisi korjaamatta, sanoo PTT:n maatalousekonomisti Tapani Yrjölä.


Millä asioilla on eniten merkitystä uutta kumppania etsiessä? Näin E-kontaktin käyttäjät vastasivat | E-kontakti.fi Blogi\nBlogi » Millä asioilla on eniten merkitystä uutta kumppania etsiessä? Näin E-kontaktin käyttäjät vastasivat\nMillaisia ominaisuuksia ihmiset toivovat kumppanilta ja millä asioilla on yllättävän vähän merkitystä rakkaudessa? E-kontakti toteutti kyselyn, jossa selvitettiin sivuston käyttäjien ajatuksia ja haaveita uuden kumppanin suhteen.\nKyselyssä kärkisijoille nousivat samanlaiset elämäntavat, ikä ja samanlaiset arvot. Myös asuinpaikka sekä persoonallisuus ja luonteenpiirteet ovat tärkeitä kumppanin valintaan vaikuttavia tekijöitä.\nKaikissa ikäluokissa pidettiin uudessa kumppanissa tärkeänä varsinkin samanlaisia elämäntapoja esimerkiksi liikunnallisuuden ja alkoholin käytön suhteen. Myös iän ja asuinpaikan merkitys yhdisti kaikenikäisiä vastaajia.\nSamankaltainen arvomaailma on tärkeä erityisesti alle 34-vuotiaille ja 45–54-vuotiaille vastaajille. Lähes 70 prosentille nuorista yhteiset arvot ovat tärkeitä tai erittäin tärkeitä, kun taas 45–54-vuotiaista jopa melkein 80 prosenttia pitää samanlaisia arvoja merkittävänä.\nNuoret arvostavat koulutusta, ammattia ja harrastuksia\nVaikka eri ikäluokat olivat monissa vastauksissa samoilla linjoilla, myös selkeitä eroja nousi esiin.\nVähiten vastaajat antoivat painoarvoa kumppanin valinnassa uskonnolle, ammatille ja koulutuksella. Näiden kesken mielipiteet kuitenkin jakautuvat selkeästi eri ikäryhmien kesken, sillä nuorille ammatilla ja koulutuksella on huomattavasti enemmän merkitystä kuin vanhemmille ikäluokille.\nMyös yhteiset harrastukset ovat monen alle 34-vuotiaan toiveissa, sillä hieman yli 23 prosenttia piti niitä erittäin tärkeinä. Samalle ikäryhmälle on ratkaisevaa myös, että ajatukset lasten hankinnasta mahdollisen kumppanin kanssa kohtaavat, sillä noin 70 prosentin mielestä tällä on suuri vaikutus uutta rakkautta etsiessä.\nVaikka nettideittailua pidetään monesti ulkonäkökeskeisenä, ei ulkonäkö ole ainakaan E-kontaktin käyttäjien keskuudessa ratkaisevin tekijä yhdessäkään ikäluokassa kumppania etsiessä. E-kontaktissa deittailijat ovat yleensä tositarkoituksella liikkeellä ja etsivät kestävää suhdetta, minkä vuoksi vastauksissa korostuvat muut tekijät kuin ulkonäkö.\nLuo profiili E-kontaktiin jo tänään ja löydä uusi rakkaus!\n(Visited 9 475 times, 1 visits today)\n← Valitse profiilikuva, joka hurmaa – lue viisi vinkkiä, joiden avulla teet vaikutuksen Uuden rakkauden voi löytää minkä ikäisenä tahansa – tällaisesta kumppanista yli 55-vuotiaat haaveilevat →


Muut palvelut – Insinööritoimisto Holvi\nInsinööritoimisto HolVi suunnittelee urakoitsijan käytössä oleviin materiaaleihin sovitetut yleisten teiden työnaikaiset kiertotiesillat niin ajoneuvoille kuin kevyelle liikenteellekin.\nInsinööritoimisto HolVilla on valmiudet ja osaaminen auttaa konsullti- ja rakennusyritysten ISO 9001 mukaisten laadunhallintajärjestelmien kehittämisessä ja auditoinnissa.\nTulen mielelläni jakamaan osaamistani rakennuttamiseen, laatu/toimintajärjestelmiin tai työnsuunnitteluun liittyvistä aiheista niin yrityksien kuin yhteisöjen järjestämiin tilaisuuksiin. Yleisönä on ollut niin yliopiston opiskelijat, Ruukin asiakkaat ja betonityönjohtajakurssien osallistujat.\nInsinööritoimisto HolVilla on Väyläviraston kanssa vuodet 2021-2024 kattava puitesopimus Taitorakenteiden korjaus- ja rakentamisohjeiden laatimisesta. HolVin tavoitteena on, että Väyläviraston ohjeissa esitetään vain teknisiä asioita ja kaupalliset asiat sisältyisivät Väyläviraston toimintajärjestelmään. Lisäksi on poistettava ohjeiden päällekkäisyydet.\nVuosina 2017 – 2018 HolVi teki Väylävirastolle perustellun selvityksen “Taitorakenteiden laaturaportointiohjeen” tarpeettomuudesta. Virasto on tämän jälkeen käynnistänyt ohjeen kirjoittamisen uudelleen, mutta myös keskeyttänyt sen laatimisen…\nInsinööritoimisto HolVi tekee teline- muotti- ja kiertotiesiltojen suunnitelmille kolmannen osapuolen tarkastuksia. HolVilla on ollut Väyläviraston kanssa vuodesta 2018 alkaen vuosittain uusittu sopimus kalustosiltojen suunnitelmien tarkastamisesta.


Vuokramökki: Rautavaara, LUONTO-KEYRITTY, 15209 | Lomarengas\nKuopiosta 90 km koilliseen, Keyritty järvi 25 m (pituus 15 km, leveys 2 km), oma hiekkainen uimaranta, laituri valmistuu keväällä 2021, soutuvene. Hirsipaneli-mökki (2020), rantasauna, autokatos (yhteinen naapurin kanssa), puuvaja. Mökissä olohuone (vuodesohva 140 x 190 cm vuode), varaava takka, hyvin varusteltu keittiö, makuuhuone, jossa parisänky, kodinhoitohuone / pukuhuone jossa pyykinpesukone, pesuhuone, sauna (sähkölämmitteinen kiuas), lasitettu terassi. Erillinen rantasauna, jonka oleskelutilassa on tv, puuhella ja vuodesohva (140x190 cm vuode), sähkölämmitys touko-lokakuussa, muulloin ei lämmitystä. Vesijohtovesi sulan maan aikana, muulloin vesi kannetaan mökistä (etäisyys n. 10 m). Löylyhuoneessa puulämmitteinen kiuas. Rantasaunassa voi saunoa talvellakin, kun kantaa vedet mökistä ja huomioi, ettei sähkölämmitys ole käytössä. Rantasaunan vuodepaikat ovat kesällä vaihtoehtoisia vuodepaikkoja, kohteen maksimi henkilömäärä on 4. LAITURI JA NUOTIOPAIKKA VALMISTUVAT KEVÄÄLLÄ 2021.\nHelsinkiin 479 km\nAvara rantaan loivasti laskeva aurinkoinen tontti. Hiekkaranta josta kaunis näkymä Keyritty järvelle. Talvella järven jäällä kulkee virallinen moottorikelkkareitti, josta pääsee mm. Tahkolle. Käyntikohteita: Rautavaaran kunnan ylläpitämä Hiekkahäikän uimapaikka n. 350 m, Kiparinvuori (näköalatorni, nuotiopaikka) 3 km, luontomatkailukeskus Metsäkartano 36 km, Tillikkajoen kansallispuisto 42 km, Tahko 50 km.\nViikkohinta 774 - 1064€, Viikonloppu 435 - 705€\npaikka erittäin siisti ja kaikki toimi niin kuin pitikin\nKari V, Elokuu 2021\nErittäin hyvin toimiva kokonaisuus aivan järven rannalla. Loistava tukikohta kalastukseen, ulkoiluun tai vain oleiluun. Ei pettymyksiä, kaikki vähintäänkin odotusten mukaista. Kannattaa kokeilla.\nLaila H, Heinäkuu 2021\nMökki uusi ja siistissä kunnossa. Mökistä hieno näköala järvelle. Mökki sijaitsee rauhallisella paikalla. Omistaja avulias.\nKiparintie 851, 73900 Rautavaara