Tapoja hallita Happi\nHappi on yksiperusosat elämän ihmisille . Riippuentilanteesta , voit joutua käyttämäänlääkehapen yksikkö tai saatat ollakorkeilla ympäristö, jossa korkeudessa sairaus voi heikentää omaa kykyä toimia ja tehdä päätöksiä . Tietäen kuinka parhaiten hallintaan happea tilanteesi auttaa lisäämään kykyäsi keskittyä ja toimia lähes missä tahansa ympäristössä . Korkean paikan olosuhteet\nkorkeilla olosuhteissa ,hapen pitoisuusilmassa alenee jokaisen askeleen merenpinnan yläpuolella . Vaikka eri ihmiset reagoivat korkeilla olosuhteissatyypillinen vertailukohtana akuutti vuori sairaus ja korkeilla keuhkoödeemaa alkaa noin 8000 metriä ja yli . Hallitsemiseksi toteutettavat ja lisätähapen määrää tällaisissa olosuhteissa kuuluu nopeasti aleneva tai käyttämällähapen säiliö tarkoitettu kiipeilyyn ja vuorikiipeilyä olosuhteissa . Vuonnahätätapaus laskeuduttaessa ei ole vaihtoehto ,Gamow laukku voidaan käyttää , joka onkannettava , puhallettava ilmanpaine pussi, joka voi simuloida matalammalla olosuhteissa .\nkokevien erityistä tyyppisiä sairauksia , kuten uniapnea tai sydämen ja hengityselinten ongelmia , voi käyttää erikoistuneita happivarustus joka tuottaasuuremman annoksen happeayksilön . Jotkut lääketieteelliset happi käyttötarkoituksissa kuuluu kannettavia happi säiliöt , jotka tuottavat puhdasta happea . Nämä kannettavat happi kanisterit on vaihdettava ja huollettava säännöllisesti , kunhappi on loppunut . Muut yksiköt , nimeltään Happikonsentraattori , tuottaa suuria annoksia happea uniapneapotilaista kun he nukkuvat .\naikana hätätilanteissa , kuten trauma , happi voidaan antaa koulutettu henkilökunta tai pelastushenkilökunta . Samanlaisia sairauksia , josyksilö kokeepuhkeamista sydämen tai hengitysvaikeuksia , niin tietyt tilat , kuten kuntosaleja tai terveyskeskukset, ehkä koulutettu henkilökunta antaa tiivistetyn hätä happea . Muut sairaudet ja hätätilanteissa , kuten pyörtyminen , anafylaksia , hemorrhaging , sokki tai kouristuksia voi ajoittain parannettava,lisähapen antamista .\nvirkistyskäytön , on olemassa useita tapoja kontrolloida omaa hapen . Esimerkiksi korkeilla harrastajat ja vuorikiipeilijät voivat kouluttaa ympäristöihin, joissa on pienempiä määriä happea ajamalla kun hengitys pillin läpi . Muut vinkkejä korkeilla harrastajat sisältääasteittainen prosessi acclimatizing hitaasti ja laskeva , mikä lisäämäärä punasoluja elimistössä . Muut henkilöt voivat nauttia hapella rikastuttava syvä hengitys tekniikoita , joiden avulla voidaan parantaa keskittymistä ja vähentää stressiä .\nMiten Kohtele Korkeus Sairaus


Päivänsankari mielessä - Kirkko ja kaupunki\nJoululahja voi liittyä myös Jeesukseen.\nMiksi automattojen pitäisi olla niitä tuttuja, tylsiä ja mustia? Anna Jeesuksen tulla kyytiin, ja osta autoilevalle sukulaiselle teemaan sopivat matot. Neljän maton setti ilmoittaa ytimekkäästi, että Jeesus on syy joulunaikaan: Jesus – Reason for Season.\n91,95 €, zazzle.co.uk\nLeivonta on välinelaji. Jouluun sopiva väline on silikoninuolija, jota koristaa teksti Jesus is the Best Gift of All (Jeesus on kaikkein paras lahja). Joulun sanoma pysyy keittiössä kirkkaana mielessä.\n7,99 $, familychristian.com\nPöpöt poissa ja Jeesus mielessä\nRukoileminen kannattaa aina. Ja käsien peseminen. Jos ei yksinkertainen ohje muuten pysy päässä, osta kylpyhuoneen koristeeksi tarrateksti Wash Your Hands, Say Your Prayers, because Jesus and Germs are Everywhere. Jeesus on kaikkialla – ja niin ovat pöpötkin.\nalk. 5,74 €, etsy.com\n”Mitä Jeesus tekisi?” on tuttu kysymys kaikille kristityille. Nyt kysymyksen voi laajentaa myös pukeutumiseen. What Would Jesus Wear? -magneettisettiin kuuluu Vapahtajan perinteisen asun lisäksi yllättäviäkin asuvalintoja kuten surffausvarusteet. Setissä on mukana myös leipiä, kaloja ja puusepän työkalut.\n14,95 €, philosophersguild.com\nJouluna kuuluu syödä suklaata. Kun iänikuiset konvehdit kyllästyttävät, hanki lahjaksi suklainen Jeesus. Bond Street Chocolaten valmistama suklaapatsas on sivelty 24 karaatin kullalla. Ikävä kyllä, suklaaostoksia varten tarvitsee matkustaa New Yorkiin saakka.\n15 $, bondstchocolate.com\nVauva putkahtaa paidasta\nPue päällesi joulun päähenkilö! Aaton parhaasta pehmeästä paketista paljastuu huikea kolmiulotteinen paita, jossa marmorinen Jeesus-lapsi lepää äitinsä käsivarsilla. Taatusti yllättävämpi lahja kuin pyjama!\n20 $, shop.themountain.me\nJouluna saavat loistaa muutkin kuin tähtöset. Timantein koristeltu Jeesus-kaulariipus on asennekoru vailla vertaa myös joulun jälkeen. Samanlainen koru löytyy myös Kanye Westin ja Jay Z:n kaulasta.\nalk. 23,99, ioffer.com\nTuliko taas tehtyä pipareita tylsillä possumuoteilla? Korvaa ne ensi vuonna joulun päähenkilöillä. Seimiasetelmapiparimuoteissa on mukana pyhä perhe, tietäjä, eläimet, tähti ja koristeluun tarvittavat pursottimet.\n14,99 $, cheapcookiecutters.com\nOpettavainen ote leikkeihin\nSuomalaiset piltit ovat kasvaneet kehittävien puulelujen parissa. Korvaa tänä jouluna herkästi hajoavat muoviset leluhökötykset puisella Jeesus-nukella. Puunukeista löytyy perinteinen versio sekä katolisen kirkon kuvastosta tuttu liekehtiväsydäminen Vapahtaja.\nalk. 16,36, etsy.com\nIhoon piirretty Pelastaja\nOnko sukulaistyttö kinunnut tatuointia? Varmista paikkasi lempisukulaisena ja anna hänelle lahjaksi Jeesus-tatuointi. Sellainen on jo Justin Bieberillä ja David Beckhamilla. Näin joulun päähenkilö pysyy mielessä ympäri vuoden.


Pekingin yliopiston vararehtori Tian Gang vierailulla Helsingin yliopistossa | Helsingin yliopisto\nPekingin yliopiston vararehtori Tian Gang vierailulla Helsingin yliopistossa\nPekingin yliopiston vararehtori Tian Gang delegaatioineen keskusteli yliopiston johdon kanssa tutkimusyhteistyön uusista avauksista sekä tutustui Life Science -alan tutkimukseen Meilahden kampuksella.\n– Rankingeissa sijoitumme Shanghain listalla molemmat jaetulle 57. sijalle, mikä on hauska yhteensattuma. On hienoa että yliopistomme tekevät maailmanluokan tutkimusta yhä enemmän myös yhdessä, totesi vararehtori Hanna Snellman toivottaessaan Pekingin yliopiston delegaation tervetulleeksi Helsingin yliopistoon Tiedekulmassa, yliopiston omassa olohuoneessa.\nYhteisiä julkaisuja on ilmestynyt mm. oikeustieteen alalla. China Law Centerin johtaja professori Ulla Liukkunen kertoi oikeustieteen yhteistyöstä erityisesti työoikeuden alalla. Tutkijoiden uusin yhteistyöhanke keskittyy transnationaaliseen oikeuteen ja kiinalaisten työntekijöiden asemaan Afrikassa.\nProfessori Tian Gangin delegaatio vieraili myös Meilahden kampuksella, jossa dekaani Risto Renkonen esitteli lääketieteellisen tiedekunnan toimintaa. HiLIFE:n ja sen yksiköiden toiminnasta kertoivat Biotekniikan instituutin johtaja, professori Olli Silvennoinen, FIMM:n johtaja professori Mark Daly sekä Neurotieteen tutkimuskeskuksesta akatemiaprofessori Eero Castrén. Ohjelmaan kuului myös kampuskierros sekä tutustuminen opiskelijoiden yritysyhteisöön Think Companyyn sekä Fimmiciin, lääketieteen tutkijoiden perustamaan Helsingin yliopiston spin off -yritykseen.\nUusi avaus Helsingin ja Pekingin yliopistojen välisessä yhteistyössä on kesällä 2019 käynnistyvä Life Science -alan kesäkoulu, joka pidetään vuorovuosin Helsingissä (2019) ja Pekingissä (2020). Ohjelmassa on mukana neljä terveyden tutkimuksen tutkijakoulun tohtoriohjelmaa, ja vetovastuussa Helsingin yliopistossa on tohtorikoulutuksen asiantuntija Erkki Raulo.\n–Kesäkoulu verkottaa nuoria tutkijoita ja luo pohjaa laajemmalle yhteistyölle. Kesäkouluyhteistyön ohella edistämmekin myös post doc -tason yhteistyötä, Raulo sanoo.\nLife Science -alan opiskelijat molemmista yliopistoista järjestävät jo joulukuussa ensimmäisen yhteisen seminaarin PKU:ssa. Samaan aikaan strategisista kumppanuuksista vastaava vararehtori Hanna Snellman vierailee ensimmäistä kertaa Pekingin yliopistossa.\nVararehtori Tian Gang tapasi vierailun aikana myös rehtori Jari Niemelän, joka iloitsee siitä, että yhteistyö PKU:n kanssa saa uusia konkreettisia toimintamuotoja.\n– Kahden maailmanluokan yliopiston tiivistyvä yhteistyö lisää myös vaikuttavuuttamme globaalina toimijana, toteaa rehtori Niemelä.\nHelsingin yliopisto ja Pekingin yliopisto (PKU) solmivat strategisen kumppanuuden vuonna 2015. Kumppanuudella tähdätään tieteellisiin läpimurtoihin usean eri alan tutkimusyhteistyön voimin.\nLisätietoja strategisesta kumppanuudesta kehittämispäällikkö Anna-Maria Salmi (anna-maria.salmi@helsinki.fi), kansainväliset asiat sekä Life Sciences -kesäkoulusta tohtorikoulutuksen asiantuntija Erkki Raulo (erkki.raulo@helsinki.fi), tutkimuspalvelut.\nTeksti Anna-Maria Salmi


Finnclean PRO koulutuspäivät ja messut | SSTL Puhtausala ry\nEtusivu » Tapahtumat » Finnclean PRO koulutuspäivät ja messut\nPohjoismaiden suurin puhtausalan tapahtuma Finnclean on tänä vuonna Finnclean PRO koulutuspäivät ja messut. Messut pidetään tuttuun tapaan Tampereella, ja tällä kertaa Messu- ja Urheilukeskuksen E-hallissa. Messujen lisäksi ohjelmassa on monipuoliset koulutuspäivät, joiden teemoja ovat digitalisaatio, työhyvinvointi, työturvallisuus ja ympäristö.\nMessut ovat auki keskiviikkona klo 10-17 ja torstaina klo 10-16. Muista rekisteröityä messuille, niin pääset sisään ilmaiseksi!\nLue lisää kaikesta messuihin liittyvästä täältä.\nFinnclean PRO koulutuspäivät (Puhtausalan kehityspäivät)\nPuhtausalan kehityspäivät eli maksullinen koulutustapahtuma järjestetään nyt kolmatta kertaa ja nyt laajempana kuin ennen. Paikka ja muoto vaihtelee (viimeksi oltiin risteilyllä), mutta sisältö eli puhtausalan asiaosaamisen kehittäminen säilyy. Tällä kertaa Puhtausalan kehityspäivät järjestetään messujen yhteydessä eli ne ovat Finnclean PRO koulutuspäivät. Messuihin yhdistettynä saadaan huikea kokonaisuus, jota ei todellakaan kannata missata!\nTapahtuma tarjoaa mahtavan kattauksen puhtausalan asiaosaamista, tietoa, taitoa ja inspiraatiota. Molempina päivinä puheenvuorot kattavat messujen neljä teemaa: ympäristö, työturvallisuus, digitalisaatio sekä työhyvinvointi (keynote-luennot). Aikataulu on rakennettu siten, että koulutuspäivien osallistujat ehtivät hyvin tutustua myös messuihin, joilla on tarjolla valtava määrä asiantuntemusta ja kiinnostavaa nähtävää kaikkien kävijöiden iloksi ja hyödyksi.\nKaikki Finnclean PRO koulutuspäivien osallistujat ovat kutsuvieraita keskiviikkoillan 27.3. kutsuvierastilaisuudessa (alkaa klo 17.00). Valitse aikataulusi mukaan 1-2 päivän osallistuminen!\nMitä tarkoittaa sisäilmasto, miten sisäilmaan vaikutetaan, ja miten perustella sisäilmaan liittyviä asioita. Siivottavuuden ja siivoustaajuuden vaikutus sisäilmaan.\n10.00 Suojainpassi - käytännöllinen ja käytännönläheinen koulutuskokonaisuus\nJatkuva muutos tuo haasteita niin yksilöille kuin työyhteisöillekin. Miten muutosta voisi hallita, miten saada porukka mukaan, ja miten saada uudet, hyvät käytännöt pysymään käytössä? Huippuvalmentajan ajatuksia johtamisesta, motivaatiosta ja tiimityöstä.\nHenrik Dettmann on Suomen koripallomaajoukkueen valmentaja, jolla on myös kokemusta kansainvälisiltä kentiltä, ja joka on nostanut suomalaisen koripallon Susijengin kanssa aivan uudelle tasolle. Vuoden 2014 Urheilugaalassa miesten koripallomaajoukkue valittiin vuoden joukkueeksi, Susijengin fani-ilmiö vuoden urheilukulttuuriteoksi sekä Henrik Dettmann vuoden valmentajaksi.\nKaikki koulutuspäivien osallistujat kuuluvat kutsuvierasjoukkoon automaattisesti. Lisätietoa asiasta tulee muun koulutuspäiväinfon ohessa ja voit varata kalenteriisi ajan tälle.\nPatrick "Pata" Degerman, löytöretkeilijä\nPatrick "Pata" Degerman on Suomen ainoa ammattimainen löytöretkeilijä. Löytöretkien ja eri organisaatioiden suuria projekteja voi monin tavoin verrata toisiinsa. Usein joudutaan kohtaamaan tuntemattomia asioita, jolloin tavoitteen saavuttamiseksi tarvitaan uusia toimintatapoja ja luovaa ajattelua. Luennollaan Pata antaa ideoita ja konkreettisia työkaluja tavoitteiden asettamiseen, saavuttamiseen sekä tiimityöhön. Konkreettisten ja omakohtaisten sekä hauskasti kerrottujen ja upeasti kuvitettujen esimerkkien kautta kuulijat pääsevät näkemään mahdollisuuksia erilaisille toiminta- ja ajattelumalleille. "Rajat, jotka asetamme itsellemme, ovat usein illuusioita. Itse asiassa pystymme pääsemään huomattavasti pidemmällekin. Se, että uskaltaa mennä asettamiensa rajojen ulkopuolelle, avaa mielestäni aistit ja antaa voimia tuleviin haasteisiin.", Pata toteaa.\nOsallistumismaksu (2pv) 390 €, jäsenhinta 340 €. Osallistumismaksu (1pv) 230 €, jäsenhinta 200 €. Jäsenhinta koskee SSTL Puhtausala ry:n henkilöjäseniä sekä yritysjäsenten henkilöstöä. Osallistumismaksu sisältää kaikki luennot, lounaan ja aamukahvit. Kaikki osallistujat ovat kutsuvieraita keskiviikon 27.3. kutsuvierasillassa.\nHenrik Dettmannin luento (erikseen ostettuna) 100 €.\nPata Degermanin luento (erikseen ostettuna) 100 €.\nHintoihin lisätään alv. 24%. Jos ilmoittautuminen perutaan ilmoittautumisajan umpeuduttua, perimme 50% osallistumismaksusta. Ilmoittaudu koulutuspäiville viimeistään 18.3.2019 ja yksittäisille luennoille viimeistään 24.3.2019. Mikäli paikat myydään loppuun, keynote-luennoille etusijalla ovat koulutuspäivien osallistujat.\nIlmoittautumisaika koulutuspäiville on päättynyt. Tiedustele paikkatilannetta minna.forstadius@puhtausala.fi\nIlmoittaudu Henrik Dettmannin ja/tai Pata Degermanin keynote-luennoille tästä!\nPuhtausala 2-2019 on messujen erikoisnumero. Lue lehdestä lisää myös koulutuspäivien puhujista!\nMajoitus Finnclean PRO messujen ja koulutuspäivien aikana\nSeuraavat perinteiset Finnclean-messut pidetään jälleen keväällä 2021.


Tulevaisuuden kuluttajien elämäntavat ja ekotehokkaiden innovaatioiden hyväksyttävyys - PDF\nTulevaisuuden kuluttajien elämäntavat ja ekotehokkaiden innovaatioiden hyväksyttävyys\nDownload "Tulevaisuuden kuluttajien elämäntavat ja ekotehokkaiden innovaatioiden hyväksyttävyys"\n1 TYÖSELOSTEITA JA ESITELMIÄ Tulevaisuuden kuluttajien elämäntavat ja ekotehokkaiden innovaatioiden hyväksyttävyys Case: senioritaloihin muuttavat ikääntyvät Kirsti Ahlqvist Eva Heiskanen Merja Kallio\n2 Kuluttajatutkimuskeskus, Työselosteita ja esitelmiä 92:2005 Tulevaisuuden kuluttajien elämäntavat ja ekotehokkaiden innovaatioiden hyväksyttävyys. Case: senioritaloihin muuttavat ikääntyvät Kirsti Ahlqvist, Eva Heiskanen, Merja Kallio Julkaisija KULUTTAJATUTKIMUSKESKUS PL 5 (Kaikukatu 3) HELSINKI Puh. (09) Faksi (09) Maaliskuu 2005\n3 TIIVISTELMÄ Tulevaisuuden kuluttajien elämäntavat ja ekotehokkaiden innovaatioiden hyväksyttävyys. Case: senioritaloihin muuttavat ikääntyvät. Kirsti Ahlqvist, Eva Heiskanen, Merja Kallio. Kuluttajatutkimuskeskus, Työselosteita ja esitelmiä 92:2005 Raportti liittyy KulMaKunta-hankkeeseen, jossa tutkitaan kestävän kulutuksen mahdollisuuksia case-tutkimuksin ja koko kansantalouden tason mallinnuksin. Case-tutkimukset kohdistuvat ekotehokkaisiin palvelu- ja kulutusinnovaatioihin, joissa kuluttajien tarpeita tyydytetään muun muassa aineellisia tavaroita korvaavin palveluin ja tieto- ja viestintäteknologisin ratkaisuin. Case-tutkimuksissa tarkastellaan näiden innovaatioiden hyväksyttävyyttä ja sopivuutta erilaisten kotitalouksien arkeen. Hanketta koordinoi Valtion taloudellinen tutkimuskeskus ja sitä rahoittaa ympäristöministeriön Ympäristöklusterin tutkimusohjelma. Hankkeen toteuttavat yhteistyössä Kuluttajatutkimuskeskus, Tilastokeskus ja Valtion teknillinen tutkimuskeskus. Tämä raportti on hankkeen toisen case-tutkimuksen kuvaus. Tutkimuksen kohteena ovat senioritaloissa asuvat ikääntyvät kuluttajat. Lisäksi tutkimusta varten on haastateltu yhden asukkaiden itsensä suunnitteleman, rakenteilla olevan senioritalon tulevia asukkaita. Senioriasuminen on erityisen kiinnostavaa ekotehokkuutta edistävien palvelujen näkökulmasta. Monissa aiemmissa tutkimuksissa on todettu, että tällaisten palvelujen tulisi olla tarjolla asunnon lähellä, jotta niiden käyttö olisi helppoa, ja jotta palvelujen tuottaminen ei edellyttäisi turhaa liikennettä. Senioriasumiseen luontevasti liittyviä palveluja ovat asunnon lähellä tarjottavat henkilökohtaiset palvelut, tieto- ja viestintäteknologian sovellukset, kuten verkkokauppa ja -asiointi tai taloautomaatio sekä tilojen ja tavaroiden yhteiskäyttö. Case-tutkimuksessa tarkasteltiin seniorikuluttajien omia näkemyksiä palvelutarpeistaan, palvelujen saatavuudesta ja niiden käytöstä. Lisäksi tarkasteltiin senioriasumisen vaikutusta kulutukseen, asukkaiden yhteistoimintaan ja heidän arkielämäänsä. Aineisto kerättiin ryhmähaastatteluin ja lomakekyselyllä kolmella eri paikkakunnalla hallintamuodoltaan erilaisissa senioritaloissa. Osahankkeen tuloksena todettiin, että senioritalo on jo sinällään ekotehokas palveluinnovaatio. Ekotehokkuutta edistävät asukkaiden pienentynyt asuinpinta-ala, vähäisempi kestotavaroiden määrä sekä vähäisempi henkilöautolla liikkuminen. Ekotehokkuus ei kuitenkaan ole ensisijainen syy senioritalojen kehittämiselle tai niihin muuttamiselle. Senioritalot parantavat asukkaidensa elämän laatua ja arkielämän sujumista monin tavoin. Kaikissa tutkituissa senioritaloissa oli paljon yksittäisten asukkaiden välistä epävirallista yhteistoimintaa ja huolenpitoa. Asumisen helppous, palvelujen läheisyys ja naapuriapu olivat asukkaille tärkeimmät senioriasumisen myönteiset piirteet. Haastatteluissa selvitettiin myös asukkaiden mielenkiintoa lisätä henkilökohtaisten palvelujen, yhteistilojen, yhteisten tavaroiden, sähköisten palvelujen sekä neuvontapalvelujen käyttöä. Näistä henkilökohtaiset palvelut herättivät eniten mielenkiintoa. Myös neuvontapalveluille oli huomattava tarve. Yhteisten tilojen käytössä tarvittaisiin enemmän monikäyttöisyyttä ja joustavuutta. Sähköisiin palveluihin ja tavaroiden yhteiskäyttöön monet suhtautuivat edellisiä epäilevämmin, mikä osin johtuu toimivien ratkaisujen puutteesta. Nuoremmat haastateltavat ja tulevaa senioritaloa suunnittelevat olivat kuitenkin kiinnostuneita myös näistä ratkaisuista. Voimme arvioida, että tulevaisuuden senioriasumisessa on potentiaalia myös innovatiivisten ratkaisujen kehittämiselle. Tulevaisuuden senioriasumista kehitettäessä tulisi ekotehokkuus ja asukaslähtöisyys ottaa kuitenkin entistä paremmin huomioon. Asiasanat: ikääntyneet, keski-ikäiset, asuminen, ekotehokkuus, kestävä kehitys, sosiaaliset innovaatiot, palvelut, mielipiteet, yhteiskäyttö\n5 SISÄLLYS 1 JOHDANTO TUTKIMUKSEN TAVOITE JA TOTEUTUS Tutkimuspaikkakuntien ja senioritalojen valinta sekä luonnehdinta Tutkimusmenetelmien valinta Ryhmähaastatteluiden ja kyselyn toteutus Seniori-ikäisten taustoja ASUMINEN JA KULUTUSTAVAT Senioritaloon muuton syitä ja seurauksia Tyytyväisyys senioritalossa asumiseen Kestotavaroiden yleisyys Seniorikotitalouksien kulutuksen rakenne PALVELUTARPEET SEKÄ PALVELUIDEN SAATAVUUS JA KÄYTTÖ Asuinalueen palvelut Yhteiset tilat Isännöinti- ja huoltopalvelut Kotipalvelut ja siivouspalvelut Ateriapalvelut Terveyspalvelut Taksi- ja kuljetuspalvelut Sähköiset palvelut Palveluiden tavoitettavuudesta ARKIELÄMÄ, VAPAA-AJAN HARRASTUKSET JA NAAPUREIDEN VÄLINEN YHTEISTOIMINTA EKOTEHOKKAIDEN PALVELUINNOVAATIOIDEN HYVÄKSYTTÄVYYS Henkilökohtaiset palvelut Sähköiset palvelut Tilojen yhteiskäyttö Tavaroiden yhteiskäyttö ja vuokraus Neuvontapalvelut Yhteenveto innovaatioiden hyväksyttävyydestä TULEVAISUUDEN SENIORIASUMINEN? YHTEENVETO JA SKENAARIOIDEN HAHMOTTELUA SENIORITALOSSA ASUMINEN EKOTEHOKKUUDEN KANNALTA LÄHTEET LIITTEET LIITE 1: Haastattelurunko LIITE 2: Kyselylomake\n6 TAULUKKOLUETTELO TAULUKKO 1. Tutkimuksessa mukana olleet senioritalot... 4 TAULUKKO 2. Haastatteluihin osallistuneet ja lomakkeen palauttaneet henkilöt ja kotitaloudet eri paikkakunnilla... 6 TAULUKKO 3. Yhden ja kahden hengen seniorikotitaloudet viitehenkilön iän mukaan TAULUKKO 4. Eri ikäisten seniorikotitalouksien (1 tai 2 h) asumismuoto (%) ja keskimääräinen pinta-ala (m²) sekä KulMaKuntavastaajien edellinen asumismuoto (%) TAULUKKO 5. Eräiden kestotavaroiden yleisyys seniori-ikäisten kotitaloukissa (%) TAULUKKO 6. Seniorikotitalouksien keskimääräiset rahamenot henkilöä kohden sekä kulutuksen rakenne vuonna 2001 (*) TAULUKKO 7. Keskimääräinen vuokra, yhtiövastike ja sähkölasku senioriikäisten kotitaloukissa vuonna 2001 sekä KulMaKuntavastaajilla, e/henkilö/vuosi TAULUKKO 8. Senioritalon asukkaille esitellyt innovaatiot TAULUKKO 9. Suhtautuminen ekotehokkaisiin palveluinnovaatioihin... 29\n7 1 JOHDANTO Kestävä kehitys on jatkuvaa ja ohjattua yhteiskunnallista muutosta, jonka päämääränä on tarjota nykyisille ja tuleville sukupolville hyvät elämisen mahdollisuudet. Elinkeinoelämä, järjestöt ja tiedeyhteisö vievät kestävän kehityksen kysymyksiä eteenpäin kukin tahollaan. Yhtenä viime vuosien uutena näkökulmana on esitetty ekotehokkaita palvelu- ja kulutusinnovaatioita, joissa kuluttajien tarpeita tyydytetään muun muassa aineellisia tavaroita korvaavin palveluin ja tieto- ja viestintäteknologisin ratkaisuin. Kun tällaisia uusia innovaatioita kehitetään, on myös tutkittava, miten kuluttajat suhtautuvat näihin ideoihin ja miten hyvin ne sopivat kuluttajien arkielämään. KulMaKunta-hankkeessa tutkitaan kestävän kulutuksen mahdollisuuksia case-tutkimuksin ja koko kansantalouden tason mallinnuksin (ks. Perrels ym. 2003). Hanketta rahoittaa ympäristöministeriön Ympäristöklusterin tutkimusohjelma. Hankeen toteuttavat yhteistyössä Valtion taloudellinen tutkimuskeskus, Kuluttajatutkimuskeskus, Tilastokeskus ja Valtion teknillinen tutkimuskeskus. Tämä raportti on hankkeen toisen casetutkimuksen kuvaus. Seniori-ikäiset ja ikääntyneet ovat merkittävä kuluttajaryhmä Suomessa. Puhutaan myös kolmannesta iästä, joka koittaa työelämän jälkeen, mutta ennen varsinaista vanhuutta. Kolmannen iän ilmenemismuodoista on olemassa erilaisia ennakko-oletuksia, mutta ikävaihetta ei ole vielä paljonkaan tutkittu. (Karisto 2002, 138) Keskusteluun on nostettu, että seniori-ikäisten palvelutarpeet ovat moninaiset ja palveluiden läheisyys on oleellista asumisen ja arkielämän kannalta. Tässä raportissa tarkastellaan palvelutarpeita ja niiden käyttöä sekä kestävän kulutuksen innovaatioiden hyväksyttävyyttä seniorikansalaisten kuluttajasegmentissä. Kohteena ovat senioritaloissa asuvat yli 55- vuotiaat kuluttajat. Useat kunnat ovat alkaneet markkinoida ikääntyville tarkoitettuja asuntoja yhdistettynä asunnon läheltä saataviin palveluihin. Senioriasunnot sijoittuvat tavallisen asunnon ja palveluasumisen välimaastoon. Nimitys senioriasunto on yleistynyt markkinointinimikkeenä, mutta vakiintunutta nimitystä tai määritelmää, millainen senioritalon tulee olla, ei ole olemassa. Senioritaloja on pyritty rakentamaan palveluiden läheisyyteen. Myös asuntojen teknisiin ratkaisuihin ja esteettömyyteen on pyritty kiinnittämään huomiota. Senioriasuntoja ovat Suomessa tuottaneet rakennuttajat, rakennusliikkeet ja yleishyödylliset yhteisöt joko omistus- tai vuokra-asunnoiksi. Myös näiden tahojen yhteistyönä voi syntyä senioritaloja, kuten Töysän Onnenpesä-hankkeessa, jossa myös Töysän kunta on mukana. (Olsbo-Rusanen & Väänänen-Sainio 2003) Senioritalojen lukumäärästä on vaikea saada tietoja, koska niitä ei tilastoida erikseen asuntokantatilastoon. Vuona 2001 ikääntyneiden palveluasumisen piirissä oli henkilöä, mikä oli runsaat 5 prosenttia 75 vuotta täyttäneistä (Stakes 2002). Senioriasumiselle löytyy väestöllistä potentiaalia, sillä 55-vuotta täyttäneitä on Suomessa noin 1,4 miljoonaa. Senioriasuminen on tarkoitettu noin vuotiaille, joita on noin Senioriasuminen on erityisen kiinnostavaa ekotehokkuutta edistävien palvelujen näkökulmasta. Monissa aiemmissa tutkimuksissa on todettu, että tällaisten palvelujen tulisi olla tarjolla asunnon lähellä, jotta niiden käyttö olisi helppoa, ja jotta palvelujen tuottaminen ei edellyttäisi turhaa liikennettä (Bode ym. 2000; Plepys ja Mont 2004; Halme ja Anttonen 2004). Senioriasumiseen luontevasti liittyviä palveluja saattaisivat olla asunnon lähellä tarjottavat henkilökohtaiset palvelut, tieto- ja viestintäteknologian sovellukset kuten verkkokauppa ja -asiointi tai taloautomaatio sekä tilojen ja tavaroiden yhteiskäyttö. KulMaKunta-hankkeen case-tutkimusten lähtökohtana on tutkia kuluttajia heidän oman arkielämänsä ehdoilla ja tarkastella kulutusinnovaatioiden hyväksyttävyyttä ja vastaanottoa tässä kontekstissa. Case-tutkimuksessa huomio kohdennetaan seniorikuluttajien omiin näkemyksiin palvelutarpeista, saatavuudesta ja palveluiden käytöstä. 1\n8 Ajatukset kulutuksen ekotehokkuudesta perustuvat vahvasti tieto- ja viestintäteknologisiin sovelluksiin. Case-tutkimuksessa tarkastellaan, miten seniorikuluttajien arkeen soveltuvat erilaiset sähköiset palvelut, älykotiratkaisut tai vaikkapa pankki- ja kauppa-asioiden hoitaminen verkon välityksellä. Ikääntymiskeskustelussa on esitetty huolia siitä, miten ikääntyvät pysyvät teknologisviritteisessä kehityksessä mukana. Linkola (2002, ref. Väyrynen 2003) kysyy kuitenkin toisin päin: miten teknologiat pysyvät ikääntymismuutoksessa mukana? Tämä raportti avaa ikääntyvien arkielämää ja tuo ehkä uusia haasteita ekotehokkuutta edistävien innovaatioiden kehittämiselle. Raportin luvussa 2 kuvataan senioritapaustutkimuksen tavoitteet sekä toteutus. Luvussa 3 käsitellään senioritalossa asumista, syitä senioritaloon muuttoon sekä kokemuksia siitä. Luvussa tarkastellaan myös seniori-ikäisten kulutuksen rakennetta. Luvussa 4 kuvataan senioreiden palvelutarpeita, palveluiden saatavuutta ja käyttöä. Arkielämä, vapaa-ajan vietto ja naapureiden välinen yhteistyö ovat luvun 5 aihepiirejä. Luvussa 6 tarkastellaan, miten senioritalojen asukkaat ottivat vastaan ekotehokkaat palvelu- ja kulutusinnovaatiot. Luvussa 7 esitellään esimerkki tulevaisuuden senioriasumisen mahdollisuuksista. Luvussa 8 esitetään yhteenveto tapaustutkimuksen tuloksista ekotehokkuuden näkökulmasta, tunnistetaan keskeisiä kehittämiskohteita sekä hahmotellaan jatkotyötä suuntaavia skenaarioita. 2\n9 2 TUTKIMUKSEN TAVOITE JA TOTEUTUS KulMaKunta-hankkeen case-tutkimukset päätettiin kohdistaa kasvaviin kuluttajaryhmiin, joilla voi olla erityistä merkitystä kestävien kulutusinnovaatioiden omaksumisessa. Kaupungista pois omakotitaloihin muuttaneita lapsiperheitä tarkasteltiin aiemmin ilmestyneessä case-työselosteessa (Ahlqvist ym. 2004). Senioritaloihin muuttaneet senioriikäiset valittiin toiseksi tällaiseksi kuluttajaryhmäksi. Case-tutkimusten tavoitteena on selvittää: 1. Mitä mahdollisuuksia ekotehokkailla palveluinnovaatioilla (sähköiset palvelut, kotitalouksien arkeen liittyvät palvelut sekä tilojen ja tavaroiden yhteiskäyttö) on tulla omaksutuiksi valitun kuluttajaryhmän elämässä? 2. Minkälaista valitun kuluttajaryhmän arkielämä on sekä kokemuksena (odotukset, toiveet, tarpeet) että konkreettisena kulutuksena (asuminen, auton käyttö, muu kulutus ja itse tekeminen)? Senioritaloihin muuttaneista ikäihmisistä keräsimme tietoa kolmella eri paikkakunnalla. Tiedonkeruumenetelmänä käytettiin ryhmähaastatteluita ja lomakekyselyä. Seuraavassa kuvataan tutkimuksessa tehtyjä valintoja sekä tutkimusprosessin kulkua. 2.1 Tutkimuspaikkakuntien ja senioritalojen valinta sekä luonnehdinta Tutkimuspaikkakunnat pyrittiin valitsemaan niin, että ne edustaisivat väestörakenteeltaan, maantieteelliseltä sijainniltaan ja kuntatyypiltään erilaisia paikkakuntia. Mukana oli kaupunkimainen, taajaan asuttu ja maaseutumainen kunta. Kohdesenioritaloiksi halusimme eri tahojen rakennuttamia ja ylläpitämiä sekä erilaisia asumismuotoja edustavia taloja, jotka ovat kiinnostavia ekotehokkaiden innovaatioiden näkökulmasta. Senioritaloja etsittiin lähinnä Internetin hakukoneiden avulla. Paikkakunnalta tai valitusta senioritalosta oli löydyttävä myös henkilöitä, jotka olivat kiinnostuneita organisoimaan haastattelutilanteen järjestämisen ja auttamaan sopivien haastateltavien löytymisessä. Senioriasuminen ei kuitenkaan ole vielä kovin yleistä, sillä senioritalojen löytäminen osoittautui yllättävän hankalaksi. Tavallinen palveluasuminen on edelleen yleisempää. Seuraavassa luonnehditaan tutkimuspaikkakuntia seniori-ikäisten näkökulmasta: Helsingin väkiluku vuonna 2003 oli Samana vuonna Helsingissä oli senioriikäisiä (55 74-vuotiaita) asukkaita ja yli 75-vuotiaita asukkaita (Tilastokeskus 2004.) Seniori-ikäiset ovat siis merkittävä kuluttajaryhmä Helsingissä. Helsingin kaupungilla ei ole varsinaisia omatoimiseen asumiseen perustuvia senioritaloja, mutta eri rakennuttajat, rakennusliikkeet ja yleishyödylliset yhteisöt ovat tuottaneet asuntoja seniori-ikäisille omistus- tai vuokra-asunnoiksi. Helsingin kaupungin Senioriinfon Internet-sivuilta löytyy lista yksityisistä senioritaloista Helsingissä 1. Senioritaloja on kaupungissa listan mukaan yhdeksän kappaletta, kun tavallisia palvelutaloja ja tehostetun palveluasumisen taloja on yhteensä 40 kappaletta. Internetin hakukone löysi myös muutamia muita senioritaloja Helsingistä, joita ei ollut listattu Seniori-infoon. Puumala edustaa vanhenevan väestörakenteen maaseutumaista kuntaa, minkä vuoksi päätimme ottaa sen kohteeksemme. Puumalassa oli vuonna 2003 asukkaita Seniori-ikäisiä (55 74-vuotiaita) kunnassa on suhteellisen paljon, vuonna 2003 heitä oli 1 3\n10 853. Yli 75-vuotiaita oli 377. (Tilastokeskus 2004.) Puumalasta löysimme senioritalon ottamalla yhteyttä kunnanvirastoon. Kirkkonummella oli vuonna 2003 asukkaita Seniori-ikäisiä, eli vuotiaita oli samana vuonna 5 420, ja yli 75-vuotiaita 970 (Tilastokeskus 2004). Kirkkonummella on siis suhteellisesti kaikista vähiten seniori-ikäisiä, ja se onkin nähty kasvukuntana lapsiperheiden muuttaessa kaupunkiin pääkaupunkiseudulta. Asumistyypit tutkimuskohteiksi valituissa taloissa. Valitsimme tutkimuskohteiksemme kolme erilaista taloa: yksi oli vapaarahoitteinen asunto-osakeyhtiö, yhdellä paikkakunnalla kohteena oli Vanhuspalveluyhdistys ry:n hallinnoima talo ja kolmannella paikkakunnalla kohteena oli VVO:n senioritalo, jossa asukkaat olivat vuokralaisia. Paikkakunnalla, jossa kohteena oli Vanhuspalveluyhdistyksen talo, kaikki haastateltavat eivät asuneet kyseisessä talossa, vaan osa asui muualla saman paikkakunnan alueella vuokralla tai omistusasunnossa. Mukana olevat talot olivat palveluiltaan sekä varusteiltaan jonkin verran eri tyyppisiä (taulukko 1). Yhteistä kaikille oli, että niissä oli yhteinen sauna, yhdessä myös uima-allas. Pesutupa puuttui yhden talon toisesta rakennuksesta. Kahdessa talossa oli asukkaiden käytettävissä oleva kerhohuone. Kolmannessa vastaava tila oli sen sijaan vuokrattu yksityiselle ravintoloitsijalle. Tämä tarjosi ravintolapalveluiden lisäksi myös kodinhoitopalveluita. Muuten yhdessäkään talossa ei ollut vakituista palvelutarjontaa. Yhdellä paikkakunnalla oli rakennettu eräänlainen palvelukortteli, jossa oli lähekkäin useita senioritaloja ja näiden keskellä palvelukeskus, jossa oli tarjolla mm. ateriapalveluita, tietokone ja lehtien lukupaikka sekä erilaisia tapahtumia. Muuten asukkaat hankkivat tarvitsemansa palvelut joko kunnalta tai kolmannen ja yksityisen sektorin paleluntarjoajilta. Tulevaisuuden mahdollisuuksia kuvataksemme halusimme täydentää aineistoa myös esimerkillä hyvin yhteistoiminnallisesta ja omaehtoisesta senioriasumisesta. Siksi olemassa olevissa senioritaloissa tehtyjä haastatteluja täydennettiin Helsingin Arabianrantaan tulevan Loppukiritalon tulevien asukkaiden ja taloa suunnittelevan Aktiiviset seniorit ry:n haastatteluin. Taloon tulee runsaasti yhteistilaa ja sinne on suunniteltu runsaasti yhteistoimintaa, kuten asukkaiden omin voimin järjestettävää yhteisruokailua. Tämä esimerkki ja sen tiedonlähteet on kuvattu erikseen luvussa 7. TAULUKKO 1. Tutkimuksessa mukana olleet senioritalot. Senioritalo Yhteiset tilat Palvelut Vapaarahoitteinen VVO Yhdistys Aktiivisten seniorien Loppukiri-talo kahvila-ravintola sauna uima-allas pesutupa kerhohuone sauna pesutupa (puuttui toisesta rakennuksesta) kerhohuone sauna pesutupa keittiö ja ruokasali kirjasto toimisto kaksi saunaa liikuntasali pesutupa kaksi vierashuonetta yksityinen ravintola-kahvila, josta toimitettiin ruokaa myös asuntoihin, ravintoloitsijalta myös kodinhoitopalveluita lähellä sijaitseva palvelukeskus: ruokailu, lehdet, tietokone ym. ei palveluita asukkaat tuottavat itse palvelut 4\n11 2.2 Tutkimusmenetelmien valinta Tutkimusmenetelmäksi KulMaKunta-hankkeen tapaustutkimushaastatteluihin valittiin ryhmähaastattelu. Ihmiset tapaavat tuottaa ryhmissä enemmän mielipiteitä, näkökantoja, asenteita ja uskomuksia kuin henkilökohtaisia tarinoita (Puchta & Potter 2004). Ryhmähaastattelun vuorovaikutus on lähellä sitä sosiaalista kanssakäymistä, jonka avulla mielipiteet muodostuvat arkielämässäkin (Krueger 1994). Koska halusimme tutkia asuinpaikan palveluihin ja asukkaiden yhteistoimintaan liittyviä kysymyksiä, ryhmähaastattelu vaikutti parhaalta vaihtoehdolta, jotta kuluttajat saisivat tuoda esille mielipiteensä tai vuorovaikutuksen kuluessa muodostaa mielipiteitä asioista, joista niitä ei välttämättä vielä ole olemassa. Ryhmähaastattelulla pyrittiin saamaan tietoa asumisurasta, senioritaloon muuttamiseen liittyneistä odotuksista ja toiveiden toteutumisesta. Toiseksi kysyimme myös lähistöllä olevista palveluista, niiden käytöstä ja tyytyväisyydestä palveluihin. Kolmanneksi olimme kiinnostuneet haastateltavien suhtautumisesta ehdotettuihin ekotehokkaisiin kulutusinnovaatioihin: Mitkä niistä vaikuttavat tarpeellisilta ja toteuttamiskelpoisilta sekä millaisia mahdollisuuksia tai esteitä toteuttamiselle katsotaan olevan? Ryhmähaastattelun keskustelurunko löytyy liitteestä 1. Asumiseen ja arkielämään liittyvistä asioista kerättiin tietoa myös kyselylomakkeen avulla. Lomakkeella painotus oli eri palveluiden käytössä ja tyytyväisyydessä niihin. Myös erilaisista kestokulutustavaroiden omistamisesta kysyttiin. Kyselylomake on liitteessä Ryhmähaastatteluiden ja kyselyn toteutus Ryhmähaastatteluihin rekrytoitavien haastateltavien valintaa ohjasi paikkakuntien valinta ja sieltä löytyneet senioritalot. Haastateltaviksi rekrytoitiin henkilöitä, jotka olivat innostuneita puhumaan palvelutarpeista, palveluiden saatavuudesta ja käytöstä, ja jotka olivat tarpeeksi hyväkuntoisia osallistumaan haastatteluun. Vapaarahoitteisessa omistustalossa otimme yhteyttä senioritalon isännöitsijään, joka oli innostunut kertomaan tutkimushankkeestamme taloyhtiön kokouksessa. Hän myös tiesi, että talossa olisi varmasti innokkaita haastatteluun osallistujia. Isännöitsijä sopi taloyhtiön kokouksessa, että menisimme esittelemään talon asukkaille hankettamme ja esittelytilaisuudessa sopisimme haastatteluajan sekä kartoittaisimme osallistumishalukkuuden. Kahdella muulla paikkakunnalla haastateltavien rekrytointi onnistui kunnanviraston ja isännöitsijän sekä talon asukkaiden avulla. Tavallisten senioritalojen asukkaiden ryhmähaastattelut toteutettiin lokakuun 2004 aikana. Ne pidettiin haastateltaville parhaiten sopivissa tiloissa: talon yhteisissä asukastiloissa, läheisessä kahvila-ravintolassa, kerhohuoneella. Haastattelut toteutettiin päiväsaikaan klo Yhden haastattelun kesto vaihteli puolestatoista tunnista kahteen tuntiin. Haastattelun aikana oli kahvitarjoilu. Aktiiviset seniorit, joilla ei siis vielä ole omaa taloa, tulivat Kuluttajatutkimuskeskukseen, jossa järjestettiin kaksi ryhmähaastattelua helmikuussa Lisäksi haastateltiin henkilökohtaisesti yhtä pariskuntaa heidän kotonaan. Tälle ryhmälle ei osoitettu lomakekyselyä, ja haastattelurunko oli hieman edellistä suppeampi (ks. luku 7). 5\n12 TAULUKKO 2. Haastatteluihin osallistuneet ja lomakkeen palauttaneet henkilöt ja kotitaloudet eri paikkakunnilla. Paikkakunta Helsinki Puumala Kirkkonummi haastateltavia (kotitalouksia) Aktiiviset seniorit Yhteensä 12 (10) 6 (6) 8 (7) 9 (8) 35 (31) lomakkeen palauttaneet ei lomaketta 21 Haastatteluissa oli paikalla 2 3 tutkijaa. Yksi tutkijoista toimi keskustelun vetäjänä, toinen (ja kolmas) teki muistiinpanoja, huolehti nauhoituksesta ja yhteenvedon tekemisestä. Aluksi haastattelussa keskusteltiin asumisurasta, siitä miten päätös muuttaa senioritaloon oli tapahtunut. Tämän jälkeen keskusteltiin palveluiden toimivuudesta ja palvelutarpeesta lähialueella, kulutukseen liittyvistä innovaatioista sekä yhteistoiminnasta naapurien kesken. Haastattelun lopuksi osallistujille jaettiin kyselylomake täytettäviksi kotona. Lomake palautettiin postitse. Haastattelut nauhoitettiin ja purettiin myöhemmin tekstiksi aineiston käsittelyn helpottamiseksi. Tuloksia raportoitaessa tunnistetiedot on poistettu. Koska talot, joiden asukkaita haastateltiin, olivat hyvinkin erilaisia, myös talojen tunnistettavuutta on pyritty heikentämään jättämällä kertomatta, mistä paikkakunnasta on kyse tiettyjen näytteiden kohdalla. 2.4 Seniori-ikäisten taustoja Seniori-ikäisinä pidetään yleensä 55 vuotta täyttäneitä henkilöitä, joita Suomessa on tällä hetkellä noin 1,4 miljoonaa. Senioriasumisen ajatellaan soveltuvan parhaiten vuotiaille, joita on noin ja väestöennusteen mukaan vuonna 2030 noin (Tilastokeskus, väestötilastot). Eläkkeelle jäännin ja varsinaisen vanhuuden välistä aikaa kutsutaan nykyisin kolmanneksi iäksi. Työelämä on takana, mutta elämä on muuten aktiivista ja henkilökohtaiselle hyvinvoinnille omistettua aikaa. Varsinaisen vanhuuden ajatellaan alkavan siinä vaiheessa, kun riippuvuus muista ihmisistä kasvaa omien toimintakykyjen vähetessä. Suuret 1940-luvulla syntyneet ikäluokat siirtyvät eläkkeelle ensi vuosikymmenellä ja tällä on arveltu olevan vaikutuksia myös kulttuurin muutoksiin. (Karisto 2002.) Ei pidä kuitenkaan unohtaa, että ikääntyneet ovat heterogeeninen ryhmä. Myös senioritaloissa asuu kolmannen iän ylittäneitä henkilöitä, jotka ovat jossain määrin riippuvaisia ulkopuolisesta avusta. Näin tulee olemaan myös tulevaisuudessa, koska vanhustenhuollon yhdeksi tavoitteeksi on asetettu itsenäinen selviytyminen ja se, että ikääntyneet ihmiset voisivat asua omassa kodissaan mahdollisimman pitkään. Haasteena on kehittää lähiympäristöjä ja palveluja siten, että niistä selviytyy heikollakin toimintakyvyllä. Keinona on vaikuttaa kunta- ja liikennesuunnitteluun sekä lähialueiden kehittämis- ja täydennysrakentamiseen siten, että vanhusväestön tarpeet otetaan riittävästi huomioon. (STM 2001, 13.) Sellaisia kotitalouksia, jossa oli yksi tai kaksi seniori-ikäistä (55 vuotta täyttänyttä), oli vuonna 2001 runsaat Yksinasuvia näistä oli lähes 60 prosenttia. Seuraavassa taulukossa on esitetty näiden kotitalouksien viitehenkilöiden ikäjakauma sekä KulMa- Kunta-kyselylomakkeeseen vastanneiden ikäjakauma. 6\n13 TAULUKKO 3. mukaan. Yhden ja kahden hengen seniorikotitaloudet viitehenkilön iän Kotitalouksia yhteensä 2001 (*) KulMaKunta-vastaajat ( tavalliset senioritalot) Ikä lkm % lkm % v v v v Yhteensä (*) Lähde: TK: kulutustutkimus Lomakekyselyyn vastanneista kuusi oli nuorehkoja senioreita, joille senioritalot on nimenomaan tarkoitettu. Loput 15 olivat jo ikääntyneempiä, jotka siis korkeasta iästään huolimatta asuivat itsenäisesti ja olivat vaihtelevaisesti riippuvaisia erilaisista palveluista. Vastanneista 15 asui itsekseen, viisi puolison kanssa ja yksi kahden aikuisen lapsensa kanssa. Koulutukseltaan ja tulotasoltaan haastateltavat erosivat toisistaan melkoisesti samoin kuin koko ikääntyvien väestönosassa. Lomakkeeseen vastanneista viisi oli suorittanut korkeakoulututkinnon, mikä on suhteellisesti enemmän kuin samanikäisten väestössä. Kymmenellä vastaajalla oli perusasteen koulutus. Vastaajien käytettävissä oleva vuositulo henkeä kohden oli noin euroa, mikä on jonkin verran vähemmän kuin samanikäisillä keskimäärin ( euroa/henkilö/vuosi). Tämä johtunee pääosin siitä, että vastanneista kaikki olivat jo eläkkeellä, mutta ylipäätään 55 vuotta täyttäneistä vielä useat ovat työelämässä. Vastanneiden tulotaso vaihteli kuitenkin melkoisesti. Joukossa oli sekä hyvätuloisia eläkkeensaajia että pienen eläketulon varassa eläviä. Vastaajien heterogeenisuuden vuoksi tutkimusaineistomme edustaa tulevaisuuden ikääntyneitä kuluttajia eri tavoin. Nuorehkot vastaajat edustavat tulevaisuuden aktiivisia seniorikuluttajia samoin kuin koulutetut ja hyvätuloisetkin eläkeläiset. Vastanneista iäkkäimmät edustavat puolestaan sitä osaa senioreista, jotka ovat riippuvaisia erilaisista kodinhoidon- ja hoivapalveluista. Nämä erilaiset ryhmät tulevat kaikki tulevaisuudessa kasvamaan eläkeläisten tulotason parantuessa ja eliniän noustessa. 7\n14 3 ASUMINEN JA KULUTUSTAVAT Tässä luvussa tarkastellaan, miten senioritaloon muuttaminen vaikuttaa senioreiden asumistasoon ja kulutukseen. Luvun tulokset perustuvat sekä ryhmähaastatteluin että lomakekyselyllä kerättyihin tietoihin (liitteet 1 ja 2) neljässä senioritalossa (Aktiivisten senioreiden suunnitelmista raportoidaan erikseen luvussa 7). Saatuja tietoja verrataan edustavalla väestöotoksella saatuihin tietoihin (Tilastokeskuksen vuoden 2001 kulutustutkimuksen aineisto). 3.1 Senioritaloon muuton syitä ja seurauksia Haastattelemistamme senioreista osa oli muuttanut senioritaloon pien- tai rivitalosta ja tällöin muuton syynä oli nimenomaan helpompi asumismuoto, kun voimat eivät enää riitä oman talon ja puutarhan kunnostustöihin. Kerrostalosta muuttaneista osa vältti edelliseen asuntoon tulossa olevan remontin muuttamalla uuteen taloon. Myös hissin tarve mainittiin keskeiseksi syyksi muuttaa. Palvelujen saatavuutta läheltä pidettiin erittäin tärkeänä. Erityisesti haja-asutusalueiden maalaistaloista muuttaneet arvostivat lähellä olevia palveluita sekä asumisen mukavuutta ja vaivattomuutta: et aamusella, kun pudottaa oikeen räntää ja myrskyää, niin minä kattelen tuolta verannalta tuonne ja paan käteni ristiin ja tuumaan, et tuonne ei tarvii lähteä. Minä olin nimittäin maatilan omistaja ja tein mettätyöt itte, niin sinne piti silloin lähteä, tekemään. Nyt kun ei tarvii, niin ei tarvii lähteä. Ryhmähaastattelussa ei ehkä ollut soveliasta ottaa esiin aikaisemmasta elämästä luopumista ja siihen mahdollisesti liittyvää surua ja menetyksen tunnetta. Tämä tuli kuitenkin ehkä esiin välillisesti, kun haastattelun lopuksi eräs osallistuja huokaisi: Musta taas päivät on niin pitkiä Osa oli muuttanut toiselta paikkakunnalta lähemmäksi lapsiaan. Yhdessä talossa asukkailla oli mahdollisuus vaikuttaa myös asuntonsa suunnitteluun, mikä teki muutosta mieluisan. No kaikki on uutta, ei tarvitse ajatella, että pitää odottaa remonttia Mutta kun pääsee ihan uuteen taloon, jossa on kaikki ollu sen mukaan laitettu, mitä on itse toivonukki ja saanu itse määrätä, mitä väriä laitetaan ja mitä pannaan lattiaan, ja mitä pannaan seinään ja kaikenlaista, mitä huoneistoon laitettiin, kun jo sen rakennustöiden aikana jo oli mukana tässä. (n) Suurella osalla asuinpinta-ala pieneni senioritaloon muuton seurauksena. Aikaisempien asuntojen keskineliömäärä oli 68 m² (min. 32,5 m² - max 144 m²), kun se uusissa senioritalon asunnoissa oli keskimäärin 54 m² (32 m² - 78,5 m²). Verrattuna yleensä samanikäisten asuntojen tilavuuteen, senioritaloon muuttaneet asuvat pienemmissä asunnoissa. Vuonna 2001 seniori-ikäisten talouksien asuntojen keskipinta-ala oli 80 m² ollen suurimmillaan pientaloissa. Näyttäisi siltä, että yleisesti pientaloista aletaan siirtyä kerrostaloihin, kun on täytetty 70 vuotta. Vuonna 2001 kerrostalossa asui yli puolet 85 vuotta täyttäneiden kotitalouksista. (Taulukko 4). 8\n15 TAULUKKO 4. Eri ikäisten seniorikotitalouksien (1 tai 2 h) asumismuoto (%) ja keskimääräinen pinta-ala (m²) sekä KulMaKunta-vastaajien edellinen asumismuoto (%). Seniori-ikäiset kotitaloudet 2001 (*) Talotyyppi v v v, 85 -v. Asuinpintaala (m²) KulMaKuntavastaajat ( tavalliset senioritalot ) Edellisen asunnon talotyyppi (%) Omakotitalo Paritalo Rivitalo Kerrostalo (*) Lähde: TK, kulutustutkimus Tyytyväisyys senioritalossa asumiseen Yleisesti haastateltavat olivat tyytyväisiä asumiseensa senioritalossa, vaikka ongelmiakin oli asuntojen ja rakennusten suunnittelussa sekä palvelujen saatavuudessa. Kaikkien talojen tilanne oli erilainen, joten tuloksia voi tulkita mahdollisina tapauskuvauksina. Erityisesti eräässä senioritalossa asukkaat olivat pettyneitä, koska alun perin talon oli tarkoitus olla täyden palvelun talo, jossa olisi ollut tarjolla muun muassa terveydenhoitopalveluja. Nämä suunnitelmat olivat kuitenkin kariutuneet rahoitus- ja kannattavuussyihin. Silloin kun tätä alettiin rakentamaan, tätähän mainostettiin palvelutalona, (---) mutta tota ainakin on käyny ilmi se, että palvelutalo tää ei ole. Että siinä mielessä väki on ollu melkosen pettynyt. Ja varmaan moni on tänne niin kuin sillä mielellä muuttanu, että kun ikää tulee lisää, että kun sais sitä apua ja sais sitä kaikennäköistä ruokaa ja palvelua ja sairaanhoitajaa ja verenpaineenmittaajaa ja kaikkee tämmöstä, mutta se ei toimi. Et meillähän tässä talossa on tää meidän ruokala, ja sekin toimi sillä tavalla hyvin kitkutellen ens alkuun, et tällä hetkellä onks tää nyt kolmas vai neljäs yrittäjä tässä, et sekään ei toimi siinä mielessä niin aktiivisesti, kun kumminkin täällä on melko paljon väkeä, jotka jaksavat vielä itse tehdä ruokansa tai sit käyvät esimerkiks tuolla (läheisessä palvelutalossa) syömässä. (n) Kyl tää nyt noin suomeks sanottuna oli niin, että tää grynderi-rakentaja niin ylisanoi, myi meille tavalliset osakehuoneistot ja sitä harhaanjohti muutamas asiassa, että tuota viestinä sitten vaan jatkossa, että kova kontrolli kun näitä tehdään, ettei nenästä vedetä vanhuksia näillä (m) Kahdella muulla paikkakunnalla asumisodotukset ovat kohdanneet todellisuuden ilmeisesti paremmin, ja asukkaat vaikuttivat tyytyväisemmiltä asuintaloonsa ja lähistöltä saamiinsa palveluihin. Erityisenä yhteisenä tyytyväisyyden aiheena oli talojen sijainti lähellä palveluja ja hyvät kulkuyhteydet. Tässä mielessä senioritalot olivat onnistuneet tarkoituksessaan. Ikääntyneiden liikkumisen ja arkisten toimintojen ongelmat oli pyritty ottamaan talojen ja asuntojen suunnittelussa huomioon vaihtelevaisesti. Esimerkiksi kynnyksiä ei ollut, parvekkeet olivat riittävän isoja myös pyörätuoleille, ulko-ovissa oli 9\n16 automatiikkaa. Turvallisuuteen oli kiinnitetty huomiota yhdessä talossa kulunvalvontajärjestelmällä. Television kautta pystyi tarkistamaan, kuka soittaa ulko-oven summeria. Haastatellut kertoivat myös ongelmista; mikä yhdessä talossa oli hyvin saattoikin toisessa talossa olla huonosti: Talon pitkät ja haarautuvat käytävät vaikeuttavat esimerkiksi pesutuvan löytämistä. Parvekeluiskat on suunniteltu niin, että pyörätuolilla kyllä pääsee sinne, mutta poispääsy omin voimin ei onnistu. Kylpyhuone on niin ahdas, että huonokuntoisen avustajalla on vaikeuksia mahtua mukaan. Parveke on tuulinen, koska siitä puuttuvat päätyseinä ja lasitukset. Ulko-ovi on raskas, ei automatiikkaa. Yläkaapit turhia, koska siellä olevia tavaroita ei pysty enää ottamaan esille. Korkeat ikkunat. Ikkunaverhojen kiinnityssysteemi hankala. Turvaliesi ym. laitteet puuttuvat. Monet uuteen taloon muuttaneista olivat sitä mieltä, että ongelmat olisi voitu välttää, mikäli jo suunnitteluvaiheessa olisi otettu huomioon tulevien asukkaiden tarpeita ja toivomuksia. Myös asuinympäristö tulisi olla suunniteltu ja hoidettu ikääntyneiden erityistarpeita ajatellen. Varsinkin talvella jalkakäytävien ja teiden auraus ja hiekoitus pitäisi olla mitoitettu siten, että niillä liikkuminen onnistuu myös pyörätuolilla sekä rollaattorin ja kepin avulla. Vaikka oman talon katukäytävien hoitoon oltaisiinkin tyytyväisiä, tyytymättömyyttä ja ongelmia aiheutti teiden auraus niin, että lumet siirtyvät jo puhdistetulle jalkakäytävälle ja tukkivat kulkuväylät. Osa parannusehdotuksista oli sellaisia, joihin asukkaat voivat itsekin vaikuttaa, mutta tällöin on kyse usein rahasta. Asumiskustannusten nousua pelättiin, mikäli parannuksia toteutetaan, kuten seuraava keskustelu osoittaa: - Joo kun se on ensinnäkin ovi niin tiukka, että meikäläinen saa tosissaan työntää (m1) - Se on tosiaan ne on tiukat (n1) - Puhumattakaan se, joka rullatuolin kanssa pelaa, niin (m1) - Niin, tulee kaupasta tai jostain ja tavaraa on (n1) - Sais olla joku esimerkiks semmonen nappi, joka aukaisee sen oven tai jotain muuta vastaavaa. Kun niitäkin [pyörätuolilla liikkuvia] tässä talossa on jokunen. (m1) - Ja kun rupee hinta nousemaan, niin joka kerta vaan vuokrat nousee niin eihän siitäkään sitten taas tule mitään, että parempi sitten, että kiertää sitten vaikka sieltä maantien kautta (naurua) (n1) - Mutta eikös ulosotossakin pidä asiakkaille jättää sen verran että se pärjää (naurua). (m1) 3.3 Kestotavaroiden yleisyys Kestotavarat liittyvät olennaisesti asumistasoon, mutta niiden ei välttämättä tarvitse olla käytettävissä omassa asunnossa. Usein voisi riittää, mikäli asuintalossa tai sen lähistöllä olisi käytettävissä vastaava laite tai palvelu. Viime vuosikymmenen kehitys on kuitenkin ollut sen suuntainen, että kotitaloudet ovat halunneet hankkia erilaisia varusteita ja laitteita pelkästään omaan käyttöönsä. Seniori-ikäisten talouksien tavallisimpien kodinkoneiden, auton sekä uutta teknologiaa edustavien tietokoneen ja Internet-yhteyden tilannetta kuvataan taulukossa 5. 10\n17 TAULUKKO 5. (%). Eräiden kestotavaroiden yleisyys seniori-ikäisten kotitaloukissa Seniori-ikäiset kotitaloudet 2001 (*) Kestotavara v v v, 85 -v. Kaikki KulMa- Kuntavastaajat Pakastin Mikroaaltouuni Astianpesukone Pyykinpesukone Auto Tietokone Internetyhteys (*) Lähde: TK, kulutustutkimus Kestotavaroita on sitä vähemmän, mitä ikääntyneempien talouksista on kyse. KulMa- Kunta-vastaajilla on laitteita jonkin verran vähemmän kuin keskimäärin, mutta kuitenkin suunnilleen saman verran kuin ikääntyneimpien ryhmällä. Nämä erot johtunevat osittain asumistavasta. Esimerkiksi kerrostalossa usein on pesutupa, joten omaa pesukonetta ei tarvita. Kyse on varmaan kuitenkin myös siitä, että uudet laiteet yleistyvät usein ensimmäisinä nuorten kotitalouksiin ja ikääntyneemmät hankkivat niitä myöhemmin tai eivät lainkaan. 2 Erityisen suuri ero eri ikäisten senioreiden välillä on tietokoneen ja Internetyhteyden omistamisen yleisyydessä. Joillakin haastatteluihin osallistujilla oli turvalaitteita (esim. itsestään sammuva liesi ja silitysrauta) Ne, joilla ei tällaisia ollut, kokivat sen puutteeksi. Joillakin oli myös turvapuhelin ja monet arvelivat tarvitsevansa sellaista tulevaisuudessa. 3.4 Seniorikotitalouksien kulutuksen rakenne Kulutusmenoista kysyimme lomakkeella senioritalossa asuvilta ainoastaan asumismenoja ja sähkölaskujen suuruutta, joten tässä luvussa tarkastellaankin aluksi seniori-ikäisten koko kulutuksen rakennetta ainoastaan tilastollisella aineistolla. Tämän jälkeen verrataan senioritaloissa asuvien asumis- ja sähkömenoja tähän aineistoon. Kotitalouksien kulutuksessa kolme hallitsevaa menoerää ovat asuminen, liikenne ja elintarvikkeet. Näistä kahden ensimmäisen osuus on kasvamassa ja kolmannen puolestaan vähenemässä. Senioritalouksien kulutus painottuu hieman eri tavalla. Keskimäärin kolme suurinta menoerää ovat elintarvikkeet, asuminen ja liikenne, mutta kulttuurin ja vapaa-ajan menojen osuus on lähes yhtä suuri kuin liikenteen. Liikenteen meno-osuus alenee ikäännyttäessä ja autojen omistuksen vähetessä. Nuorimpien senioritalouksien menoista 17 prosenttia menee liikenteeseen, mutta iäkkäimpien ryhmässä vain kolme prosenttia. (Taulukko 6.) Autollisilla vastaajillamme ajokilometrejä kertyi keskimäärin runsaat km/vuodessa. Liikkuminen vähenee, kuten eräs vastaaja kyselylomakkeen ajokilometrikysymykseen kommentoi: 2 Verrattuna KulMaKunta-hankkeen toisen tapaustutkimuksen haastateltaviin, pientalossa asuviin lapsiperheisiin, joilla oli kaikilla kaikki taulukossa 5 esitetyt laitteet, senioritaloissa asuvien samoin kuin muidenkin seniori-ikäisten varustetaso oli selvästi vaatimattomampi. 11\n18 Kun ottaa huomioon vastaajan iän, askel lyhenee ja ajomatkat lyhenee. TAULUKKO 6. Seniorikotitalouksien keskimääräiset rahamenot henkilöä kohden sekä kulutuksen rakenne vuonna 2001 (*). Kaikki vuotiaat vuotiaat vuotiaat 85+-vuotiaat % % % % % Menot yhteensä Elintarvikkeet ja alkoholittomat juomat Alkoholijuomat ja tupakka Vaatteet ja jalkineet Asuminen ja energia Sisustus, kodinkoneet ja -tarvikkeet Terveys Liikenne Tietoliikenne Kulttuuri ja vapaa-aika Hotellit, kahvilat, ravintolat Muut menot (*) Lähde: TK, kulutustutkimus Kulutuksen suuntautuminen erityisesti kulttuuriin, vapaa-aikaan sekä kahvila- ja ravintolaelämään on suurimmillaan heti eläkeiän saavuttamisen jälkeen eli vuotiaana. Tämän jälkeen terveydenhoitomenojen osuus kulutusmenoissa alkaa kasvaa. Yleisesti ottaen, mitä vanhemmista on kyse, sitä pienemmät ovat kulutusmenot kaikkiin muihin kulutuskohteisiin lukuun ottamatta terveydenhoidon menoja. (Taulukko 6.) Senioritalossa asuvien kyselyssä selvitimme kulutusmenoja ainoastaan asumisesta ja sähkön käytöstä. Kyselyn perusteella senioritaloissa asumiskustannukset ovat huomattavasti suuremmat kuin muuten vastaavan ikäisillä (taulukko 7). TAULUKKO 7. Keskimääräinen vuokra, yhtiövastike ja sähkölasku senioriikäisten kotitaloukissa vuonna 2001 sekä KulMaKunta-vastaajilla, e/henkilö/vuosi. Seniori-ikäiset kotitaloudet KulMaKunta-vastaajat v (*) Vuokrat, yhtiövastikkeet Sähkölasku Yhteensä (*) Lähde: TK, kulutustutkimus\n19 Erot johtuvat paljolti asumistavan eroista. Kyselyymme vastanneista noin puolet asui vuokra-asunnossa, kun keskimäärin omistusasuminen on yleisempää. Samoin kyselyyn vastanneet asuivat suurimmaksi osaksi uusissa taloissa, joissa asumiskustannukset ovat yleensäkin korkeita. Tuloista nämä menot veivät usealla vastaajalla huomattavan osan. Ero omistusasunnossa ja vuokra-asunnossa asuvien välillä oli suuri. Kun asumismenojen tulo-osuus omistusasunnossa oli 6 14 prosenttia, vuokra-asunnoissa se oli prosenttia. Asumismenojen lisäksi useat haastateltavat käyttivät erilaisia ateria-, kodinhoito- ja hoivapalveluja, joiden hinnat vaihtelivat huomattavasti paikkakunnittain sekä palvelun tuottajasektorin mukaan. 13\n20 4 PALVELUTARPEET SEKÄ PALVELUIDEN SAATAVUUS JA KÄYTTÖ Kaikissa haastatteluissa kävi selkeästi ilmi, että seniori-ikäisillä on paljon palvelutarpeita, ja he käyttävät suhteellisen paljon erilaisia palveluita. Erityisesti korostuu palveluiden saatavuus: palveluiden on oltava lähellä, jotta niistä oli jotain hyötyä. Kuten todettu, erään paikkakunnan haastateltavien muuttoon liittyi odotuksia täyden palvelun talosta. Palvelut kaatuivat kuitenkin kustannus- ja kannattavuuskysymyksiin sekä osin järjestelykysymyksiin. Palveluiden puuttuminen talosta kuitenkin oli herättänyt kritiikkiä ja aiheuttanut pettymystä asukkaiden keskuudessa. Kaikissa kolmessa talossa palvelutarpeet olivat samantyyppisiä, mutta palveluiden käytössä ja tyytyväisyydessä palveluihin oli eroja. Erot liittyivät talojen erilaiseen tilanteeseen ja muuttamiseen liittyneisiin odotuksiin. Haastattelun alussa kysyttiin, minkälaisia tiloja ja palveluita talossa ja/tai asuinpaikan lähellä on ja miten tyytyväisiä palveluihin ollaan. Myös tulevaisuuden palvelutarpeista tiedusteltiin. Haastateltavat kertoivat melko vapaasti palveluista ja tyytyväisyydestä tai tyytymättömyydestä niihin. Seniori-ikäisten palvelutarpeissa keskeisellä sijalla ovat peruspalvelut: kotipalvelut, ateriointipalvelut, terveyspalvelut ja siivouspalvelut. Muitakin palvelutarpeita oli, kuten hierontapalveluja kaivattiin, erilaisia harrastepalveluita mainittiin ja käytettiin sekä pankkipalveluita toivottiin lähelle. Sähköiset palvelut eivät kiinnostaneet haastattelemiamme senioreja paria tietokoneen ja Internetin käyttäjää lukuun ottamatta. Liikkumisen tärkeys korostui erityisesti helsinkiläisten ryhmissä. Julkisten liikenneyhteyksien kehuttiin olevan talon läheisyydessä hyvät, mutta kaupungin järjestämää taksipalvelua kritisoitiin jyrkästi. Lomakekysely antaa hieman erilaisemman kuvan joidenkin palveluiden palvelutyytyväisyydestä kuin, mitä haastattelut antoivat. Kun kysyttiin tyytyväisyyttä asuintalon tai lähistön palveluihin, eniten vastauksia kerääntyi en käytä palvelua tai en osaa sanoa -vaihtoehtoihin. Niistä, jotka käyttivät palvelua, suurin osa oli erittäin tyytyväinen tai melko tyytyväinen ruokalaan/ruokaravintolaan, kerhohuoneeseen, harrastetiloihin, saunaan ja pesutupaan. 4.1 Asuinalueen palvelut Kyselylomakkeen vastausten mukaan vastaajien keskimääräinen matka päivittäistavarakauppaan oli 270 metriä. Minimissään matka oli 50 metriä ja maksimissaan 500 metriä. Kaikilla vastaajilla oli suhteellisen lyhyt matka kauppaan, joten päivittäinen ruoan laitto kotona on suhteellisen helppoa. Suurin osa myös suoritti päivittäisostoksensa itse. Kysyttäessä kyselylomakkeella tyytyväisyydestä päivittäistavaroiden saatavuuteen vastaajat olivat siihen tyytyväisiä. Ne, jotka käyttivät kirjastopalveluja vastasivat olevansa erittäin tai melko tyytyväisiä kyseiseen palveluun. Haastatteluista saatu yleiskuva on, että asukkaat ovat tyytyväisiä talonsa sijaintiin sekä palveluiden saatavuuteen. Missään talossa ei ole liian pitkä matka palveluihin vaan kaikki oli suhteellisen lähellä. Ruokakauppa, posti ja julkiset liikenneyhteydet olivat hyvät. Kahden talon läheisyydessä oli myös palvelutalo, jossa osa asukkaista käy syömässä tai harrastamassa, esimerkiksi jumppaamassa. Erään talon asukkaiden mielestä pankki oli liian kaukana, ja toisen talon näkökulmasta isommat supermarketit olivat liian kaukana. Isompaan kauppaan pyrkiäkseen oli turvauduttava naapurin autokyytiin. 14\n21 4.2 Yhteiset tilat Senioritaloissa palveluiksi voidaan katsoa myös yhteiset tilat, jotka voivat mahdollisesti vähentää oman asunnon asuinpinta-alaa ja mahdollistavat erilaisia yhteisiä harrastuksia ja kokoontumisia. Kaikissa kolmessa haastattelussa kävi ilmi, että asukkailla oli käytössään joitakin yhteisiä tiloja. Tyytyväisyys näihin tiloihin, ja tiloissa tarjottaviin palveluihin kuitenkin vaihteli. Yhdessä talossa tyytymättömyys yhteisiin tiloihin liittyi siihen, että muutettaessa taloyhtiöllä ei käytännössä ollut yhteisiä tiloja, vaan ne tuli lunastaa rakentajalta erikseen, ja näin asukkaat olivat tehneetkin. Mitään kerhohuonetta tai varsinaista täysin omaa kokoontumistilaa asukkailla ei ole. Nää kaikki tilat ne ei kuulunu taloyhtiölle vaan tää taloyhtiö joutui lunastamaan niin nää keittiökahvilatilat, saunat, uima-altaat erikseen sitten eli ei ne nyt sanonu, että ne on taloyhtiön omaisuutta, mutta ei ne nyt sanonu sitäkään, että ne ei ole. Ja jokainenhan luulee, että normaalia on, että tämmöset kuuluu et se oli nenästä vetoa. Sit siellä sanottiin, että on tehty on neuvoteltu valmiiksi sopimus (läheisen palvelutalon) kanssa (--) Mutta ei ollu mitään sopimusta, eikä (palvelutalo) tullu, kun (rakentaja) pani niin julmetun hinnan näille tiloille, ettei (se palvelutalo) suostunu mitään. Tää oli niin kuin totuus tässä Sitten kun loppujen lopuks kehitys meni siihen, että taloyhtiö lunasti nää kaikki yhteiset tilat, niin alle puoleen hintaan siitä, mikä oli (palvelutalolle) vaatimus ja sekin oli vielä turhan korkee mielestäni, mitä täs maksettiin näistä. (n) Edellisestä esimerkistä käy ilmi tilanteen tausta haastateltavan kertomana. Talossa on yhteisiä tiloja, kuten kahvilaravintola, yhteinen sauna ja uima-allas, mutta ne eivät olleet muutettaessa asukkaiden käytössä automaattisesti, vaan taloyhtiö on joutunut lunastamaan ne saadakseen ne käyttöönsä. Nyt taloyhtiö jakaa saunavuoroja, johon kuuluu myös uinti. Erillisestä uinnista joutuu hieman maksamaan taloyhtiölle ylläpitokassaan. Kaiken kaikkiaan tähän tilanteeseen asukkaat vaikuttivat tyytyväisiltä, vaikka saunavuorojen lisäämisestä on puhuttu. Kahvilatilat oli myös lunastettu taloyhtiölle, mutta vuokrattu eteenpäin kahvilayrittäjälle, joten täysin asukkaiden vapaassa käytössä ne eivät olleet, vaan kahvi- ja pullamaksulla. Ravintolatilassa ei saa kokoontua, ellei osta samalla jotain. Jos jotain alettaisiin järjestää säännöllisesti, asukasyhdistyksen kassa tyhjenisi nopeasti. Samassa talossa pesutuvan käyttöaste oli hyvin pieni, sillä tila lunastettiin rakentajalta vasta myöhemmin ja useimmat olivat ehtineet ostaa jo oman pesukoneen asuntoonsa. Sit kun me saatiin ne omaan käyttöön, niin kolmen vuoden jälkeen, niin siihen mennessä jokainen oli ne pesukoneensa ja vehkeensä hankkinu jo. Nyt niitä käyttää siellä joku, ja niissä on jokin maksu, mutta sitäkään ei tiedä se on tota noin siellä on vihko. En tiedä miten se maksu toimii, onko jolla kulla jolla kulla on omatunto, jolla kulla ei. (n) VVO:n taloissa oli saunat, mutta toisessa talossa ei ollut pyykkitupaa eikä kuivaushuonetta ollenkaan. Kävi ilmi, että aikaisemmin oli jo tiedusteltu, voisivatko toisen talon asukkaat käyttää pyykkitupaa, mutta se oli jäänyt epäselväksi edellisen isännöitsijän kanssa. Nyt asia päätettiin ottaa esille uuden isännöitsijän kanssa. - kun tuolla ei oo pesutupaa ollenkaan kutosessa? että onko mahollista saada käyttää täällä? (m1) - Mä huomenna kun meillä on nyt tää tapaaminen, niin siinä otetaan jutuks. Muistakaa naiset, jos mie en muista. (m2) - Mä otin sen kerran esille siellä, mut kun meilläkin talossa en mä tiedä onks teillä sama isännöitsijä kun meillä, mutta se vaihtu nyt taas isännöitsijä meillä, mutta se vaihtu nyt taas isännöitsijä meillä tonne noin, että se oli se aikasempi kun mä otin sen esille. (m1) 15\n22 Niissä taloissa, joissa oma kerhohuone oli, tilat olivat ahkerassa käytössä. Yhdessä talossa aktiiviset asukkaat olivat sisustaneet talon kerhohuoneen viihtyisäksi. Kerhohuoneessa voi tarpeen mukaan järjestää erilaisia tilaisuuksia täysin vapaasti. Tiloihin oltiin tyytyväisiä. Mehän voidaan pitää vaikka minkälainen show, täällä, miten halutaan, olipa se sitten missä mielessä. Järjestetäänpä me sitten hartaustilaisuus tai pidentään vähän noin.. niin se on ihan vapaata meidän toimintaa, että tämä talo on käytettävissä. (m) 4.3 Isännöinti- ja huoltopalvelut Yleisesti senioritalojen isännöinti- ja huoltopalveluista huolehtivat asianomaiset yhtiöt. Tätä ei varsinkaan talonmiespalveluiden osalta katsottu parhaaksi mahdolliseksi ratkaisuksi. Ainakin yhden talon haastattelussa aina saatavilla oleva talonmies arveltiin paremmaksi vaihtoehdoksi. Asiassa nähtiin turvallisuusnäkökohtiakin. Mutta yks puoli on ainakin, josta mun käsittääkseni kaikki on samaa mieltä niin on se, että täällä pitäis olla joku tämmönen entinen talkkarityyppi, joka tulis vaihtaan lamppuja ja milloin mitäkin ja olis tämmönen niinkun turvallisuustekijä, kun vielä valtaosa asukkaista on naisia.(--) Mut kyl tää on iso asia ja meillä ei oo esimerkiks asuntoa, johonka talonmiehen vois sitten pistää ja tietysti talonmies tulee huomattavasti kalliimmaks kuin tämmönen huoltoyhtiö, täähän on totuus. Mutta että joku järjestely (--) onhan niitä semmosia kimppatalonmiehiä ja kaikennäköisiä, millä säästetään kustannuksia siis käytössä. Mutta tää on niin kun on selkee puute, ja se on erityisesti tää tämmösen turvallisuuden ja avunsaannin kannalta merkittävä. (m) Hintakysymykset koettiin kuitenkin esteeksi talonmiehen hankinnassa, samoin talonmiehen asunnon puute. Toimivat huoltopalvelut koettiin kuitenkin tärkeiksi, vanhoille ihmisille lumen on oltava talvella aurattuna pihalta ja liikuntaesteisten on vaikea tehdä itse pieniäkin huoltotoimia kotonaan. Toisessa talossa ei arvosteltu kovin suoraan isännöitsijöitä, vaan häntä pidettiin asiallisena. Yleisesti harmiteltiinkin kuitenkin sitä, että isännöitsijä oli vaihtunut usein. Talon huoltopalveluista ei syntynyt juurikaan keskustelua haastattelussa. Asukkailla oli luottamusmies-käytäntö, eli talossa oli luottamusmies, jolle voi kertoa esimerkiksi asumisessa olevista puutteista, ja joka vei asioita eteenpäin. Yksi haastatteluun osallistuneista oli juuri tämä luottamusmies. - Onks teillä minkälaiset talonmies- ja isännöintipalvelut? (haastattelija) - Kyl meil on (huoltoyhtiön nimi), mie on niin kun luottamusmiehenä vaan täs talos. (m2) - Mutta hyvä on sellainen olemassa. Että joku aina. (n2) - Jos ei vaik kerkee, niin mie noita oon vähän jo jalkakäytävii jo putsaan ja tuollasii vaan, saa hyötyliikuntaa. (m2) - Minusta on mukava, että on joku jolleka puhua, siis talon asioista. (m3) Kolmannessa talossa asukkaat olivat tyytyväisiä isännöinti- ja talonmiespalveluihin. Isännöitsijä ja talonmies pitävät pihapiiristä ja talosta hyvää huolta ja ovat aina saatavilla tarvittaessa. Tämä koettiin erittäin hyväksi järjestelyksi. 4.4 Kotipalvelut ja siivouspalvelut Haastatteluissa kävi ilmi, että kotipalveluiden käyttöön riitti halukkuutta ja kiinnostusta. Osa haastateltavista käyttikin jonkinlaista kotipalvelua, joko kunnallista tai ostaen yksi- 16


Hokkinen, Eeva-Liisa; Ahvenniemi, Erika (2017)\nGlioblastooma on aikuisten yleisin ja samalla aggressiivisin pahanlaatuinen aivokasvain. Sen standardihoito leikkauksen jälkeen on kemosädehoitojakso, jossa potilas saa samanaikaisesti sekä sytostaatti- että sädehoitoa. Optimaalisesta hoidosta huolimatta on glioblastoomasta parantuminen kuitenkin käytännössä mahdotonta. Tämän vuoksi glioblastooman hoidossa korostuu potilaiden elämänlaadun merkitys: kaikkien hoitomuotojen tulisi elinajan pidentämisen lisäksi keskittyä ennen kaikkea elämänlaadun ylläpitoon ja parantamiseen.\nTämän opinnäytetyön tarkoituksena oli kartoittaa kuvailevan kirjallisuuskatsauksen periaatteita noudattaen glioblastoomaan kemosädehoitoa saavien potilaiden elämänlaatua ja siihen vaikuttavia tekijöitä. Tavoitteena oli muodostaa selkeä ja kokonaisvaltainen kuva aiheesta, jota voidaan hyödyntää sädehoito-osastolla työskentelevän röntgenhoitajan käytännön työssä, esimerkiksi ohjauksen apuvälineenä.\nKirjallisuuskatsaus toteutettiin noudattaen kuvailevalle kirjallisuuskatsaukselle tyypillisiä vaiheita: 1) tutkimuskysymyksen muodostaminen, 2) aineisto ja sen valinta, 3) kuvailun rakentaminen, ja 4) tutkimustulosten tarkastelu. Kirjallisuushaku toteutettiin suunnitellun hakustrategian mukaisesti kuudessa tietokannassa, ja sitä täydennettiin manuaalisella haulla. Tietokantahaku tuotti 475 tulosta, joista otsikon, abstraktin ja koko tekstin perusteella hylättiin lopulta 471 artikkelia ennalta asetettujen poissulkukriteerien mukaisesti. Manuaalisessa haussa löydettiin vielä 19 artikkelia, joista sisäänottokriteerit täytti viisi alkuperäistutkimusta. Kirjallisuuskatsauksen aineisto koostui siten yhdeksästä tutkimusartikkelista. Tutkimuksen luotettavuuden takaamiseksi aineiston haku- ja valintaprosessi dokumentoitiin huolellisesti. Aineiston analyysi tehtiin sisällönanalyysin periaatteita noudattaen.\nKirjallisuuskatsauksen tulosten perusteella voidaan todeta glioblastoomapotilaiden elämänlaadun olevan merkittävästi alentunut, ja yleisten aivokasvainoireiden ja fyysisen, kognitiivisen ja emotionaalisen toimintakyvyn alenemisen ohella etenkin masennusoireiden olevan yleisiä. Kemosädehoidolla ei kuitenkaan havaittu merkittävää negatiivista vaikutusta elämänlaatuun – itseasiassa tulokset osoittivat monilta osin päinvastaista. Hoidon aiheuttamat toksiset reaktiot tosin olivat yleisiä etenkin iäkkäillä ja huonokuntoisilla potilailla.\nKoska kemosädehoidon vaikutuksia glioblastoomapotilaiden elämänlaatuun on tutkittu kohtalaisen vähän, voisi aiheesta tehdä opinnäytetyönä myös empiirisen tutkimuksen joko määrällisin tai laadullisin menetelmin. Aiheesta voisi tehdä tutkimuksen myös röntgenhoitajan näkökulmasta, ja lisäksi muidenkin glioblastooman hoitomuotojen elämänlaatuvaikutuksia olisi hyvä tutkia.


DANTE. Pekka Ervastin esitelmä - PDF\nDANTE. Pekka Ervastin esitelmä\nDownload "DANTE. Pekka Ervastin esitelmä 18.9.1921"\n1 DANTE Pekka Ervastin esitelmä T.k.14 p:nä on kulunut 600 vuotta siitä, kun Dante heitti henkensä. Samoin 600 vuotta suunnilleen Divina Comedian ilmestymisestä. Miksi myös me, teosofit ja R-R:läiset tahdomme kunnioittaa Danten muistoa? Siihen on syynä hänen oma personallisuutensa: me näemme hänessä mystikon, vihityn runoilijan, salatieteilijän. Kun luemme Divina Comediaa, huomaamme, että siinä ihminen puhuu suurinta vakaumusta. Ei sellaista teosta olisi voinut luoda turhaanpäiten. Toiset kriitikot sanovat, että Dante on tahtonut korostaa ja pistää vihamiehensä helvettiin, toiset taas pitävät sitä ylistyslauluna Beatricelle. Tuollaiset syyt eivät olisi riittäneet. Hän on valinnut aiheen, jota kukaan muu ei ole valinnut, hän on kuvannut kuolemanjälkeistä elämää. Missä on toinen, joka olisi sellaiselle taipaleelle lähtenyt. Toiset kriitikot sanovat, että Dantessa on koko keskiajan maailmankatsomus personoitunut, useamman vuosisadan henkinen elämä Mutta kun tutkimme Jumalaista Näytelmää, huomaamme, ettei tämäkään saata pitää paikkaansa. Se on aivan rauhallinen, itsetietoinen, oppineesti kokoonpantu, mutta ei teologinen näytelmä. Runoilija ei saata kuvata runossaan mitään dogmia, sillä silloin hän ei ole todellinen runoilija, jos hän niin tekee. Mutta Dante on todellinen runoilija. Kaikki on esitetty niin syvällisesti, lämpimästi, välittömästi, että se on lähtenyt runoilijan omasta sydämestä. Siksi se on säilynyt läpi aikojen; sille ei vedä vertoja muut kuin jotkut Shakespearen tai Goethen teokset. Mitä siis Dante on tahtonut esittää? Vastauksen saamme itse Divina Comediasta. Hän kertoo itsestään, kuinka hän 35 vuoden ikäisenä v joutui suureen, poluttomaan metsään, ja sieltä hän ei tullutkaan heti ulos; hän näkee kukkulan ja tietää, että sieltä pääsi\n2 ulos, mutta siellä on kolme petoa vastassa. Silloin Vergilius ilmestyy hänen avukseen ja selittää, että Beatrice on hänet lähettänyt Dantea pelastamaan. Vergilius vie hänet helvettiin ja kiirastuleen ja taivaaseen. Ja vasta sitten hän tulee takaisin ja on saanut tehtäväkseen muistaa ja kertoa, mitä hän on kokenut. Hän itse on täynnä luottamusta, että ne ovat tosia. Meihin vaikuttaa juuri se, että Dante kuvaa kaikkea niin elävästi. Me voimme aivan kuin nähdä kaikki edessämme. Kuinka Dante on voinut tuoda kaiken niin elävästi esille, ellei hän ole sitä kokenut ja nähnyt. Mutta Dante on myös aikansa lapsi ja kuvaa kaikkea aikansa tavalla. Hän esittää katolista käsitystä sekä Ptolemaiolaista maailmankäsitystä. Helvetti on maan keskipisteessä; sieltä he menevät eteenpäin maapallon toiselle puolelle, jossa on kiirastulen vuori; se suippenee ylöspäin 9 kierroksen kautta, ja huipulla Vergilius ei voi enää seurata taivaisiin, koska hän oli pakana. Taivas alkaa taas 9 piirinä ja siellä Beatrice on häntä johtamassa, joka oli enkelinä siellä (oli kuollut v. 1290). Nämä kuvaukset helvetistä ja kiirastulesta ovat eniten kiinnittäneet huomiota, sillä ne ovat niin eläviä ja inhimillisiä, kun taas taivaissa Danten fantasia ikään kuin lentää liian korkealle. Ensin ollaan helvetin esikartanossa Limboksessa; siellä ovat ihmiset, jotka eivät ole hyviä eikä pahoja, vaan välinpitämättömiä. Helvetissä huomataan, kuinka Dante arvostelee syntiä; ensin tulevat ne, jotka ovat tehneet lihan syntiä syömisessä ja juomisessa j.n.e. Petollisuus ja viekkaus ovat Dantesta kaikkein kauheinta syntiä ja siihen syylliset tavataan yhä syvemmällä helvetin suppilossa; alimmassa helvetissä, joka on jääkylmä, ovat ne, jotka ovat pettäneet isänmaansa; syvimmällä pääruhtinaan kidassa Brutus Cassius ja Judas Iscariot, joita pääruhtinas aina puree ja tuo heille hirveintä käsimystä. Kiirastulessa Dante antaa ihmisten puhdistua 7 kuoleman synnistä. Alimassa ovat ylpeät, kateelliset, vihamieliset; keskellä henkiset, laiskat ja veltot; ylimmässä helpoimmassa ahneet, mässääjät,\n3 lihanhimoissa olleet, sukupuolisesti rikkoneet. Huomaamme, että Dante on tuntenut ihmiset ja nähnyt heidät suvaitsevalta kannalta, kuten viime aikoina esiintyvä suurempi käsitys. Meistä tuntuu, että Dante on merkillisen viisas olento, koska hän näkee näin, mikä ihmisessä on eniten tuomittavaa, mikä inhimillisintä. Mitä Dante todella on tahtonut esittää? Katoliset sanovat, että hän on tahtonut esittää kuolemanjälkeistä elämää. Dante itse kirjeissään sanoo, että on tahtonut kuvata tuota elämää. Mutta on paljon skeptikkoja ja materialisteja, jotka tietysti sanovat, että Dante on kuvannut omiaan. Me kysymme: miksi Dante on kuvannut tuota elämää sellaisena; miksi Dante on kuvannut silloin sellaisia tosiseikkoja, joita ei ole olemassa? Dante kuvaa ikuista helvettiä. Helvetin portilla: minun kauttani kuljetaan ikuiseen tuskaan, kadotetun kansan keskuuteen; heittäkää kaikki toivo, te jotka astutte sisään. Miksi Dante puhuu näin? Kun me taas näemme, että noita ikuisia tuskia ei ole; me huomaamme, että kuoleman jälkeen on olemassa kiirastuli, mutta ei ikuinen helvetti. Dante on tahtonut kuvata noiden olentojen mielentilaa, jotka tuossa helvetissä ovat. Me näemme, että siellä on olemassa sieluja, jotka subjektivisesti tuntevat olevansa ikuisesti kadotettuja. Ehkä Dante on tahtonut tätä kuvata. Mutta kauheat ovat Danten lauseet helvetin portilla, sillä niitä on kirjaimellisesti ymmärretty. Kuinka hän saattoi näin kirjoittaa. Hänen täytyi ehkä pakosta alistua kirkkonsa oppiin, kaikkien kanssaihmisten käsitykseen, sillä muuten ehkä hän ei olisi voinut vaikuttaa heihin. Jos hän olisi sanonut: ikuista helvettiä ei ole, eivät ihmiset olisi häntä ymmärtäneet, eivät olisi ottaneet häntä vakavasti. Jos hän näin ajatteli, hän samalla ajatteli: samalla minä esitän asiat niin, että se, joka todella tahtoo päästä tietoon ja ymmärtää häntä, hän sen ymmärtää. Dante sanoo kirjeessään: Olen tahtonut kuvata kuolemanjälkeistä elämää, mutta samalla kirjani on allegoriaa, sitä voi käsittää vertauskuvallisesti, moralisesti ja mystillisesti. Näillä sanoillaan hän on todistanut olevansa vihitty. Me väitämme, että raamattua ja Kalevalaa voidaan käsittää vertauskuvallisesti. Materialisti pitää kaikkea mielikuvituksena.\n4 Myös Dante itse on sanonut, että hänen näytelmänsä on tuollainen pyhä kirja, että se on allegoria. Tiedemiehetkin ovat koettaneet keksiä selityksiä. Salatieteilijöinä me tutkimme sitä ja huomaamme, että siinä on merkillisiä kohtia. Esim. Dante siinä hyvin halveksivasti puhuu ja piiskaa katolista kirkkoa kuvaten sitä portoksi. Dante on melkein ensimäinen uskonpuhdistaja, vaikka vasta Luther suoritti työn. Dante tuntee, kuinka kirkko on myynyt itsensä maalliselle vallalle, ja hän on siitä siveellisesti loukkaantunut. Ehkä hän samoin kohtelee itse kirkon oppeja, esim. ikuisesta kadotuksesta. Miten hän on siis sen osoittanut. Huomaamme erään merkillisen seikan. Kun Dante ja Vergilius aikovat pohjasta nousta kiirastuleen, eivät he pääsisikään sieltä, koska ovat syvimmässä suppilossa. Dante pitää kiinni Vergiliuksesta nousten hänen selkäänsä; tallaten jaloillaan helvettiä kääntyy ylösalaisin tullakseen maan toiselle puolelle siitä pois. Vergilius sanoo siis: Polje jaloillesi, huomaa, että helvetti on harhaa. Sielujen samoin täytyy herätä, heille opetetaan: Kristus meni saarnaamaan vangituille. Sielut heräävät ja huomaavat, etteivät ole ikuisesti kadotettuja. Helvetti on sitä, ettei ihminen tiedä hyvästä, ei muista hyvää. Ihminen pääsee sieltä, kun hän sen muistaa ja kääntyy hyvään päin. Silloin helvetti muuttuu purgatorioksi. Näin Dante itse on viitannut meille, että meidän tulee ymmärtää hänen kuvaustaan helvetistä. Meidän täytyy kysyä: Kuka Dante oli? Hänen aikanansa Temppeliherrain ritaristo hävitettiin ja ritariston viimeinen suurmestari poltettiin Parisissa v tai 14. Se sangen suuresti vaikutti Danteen, sillä Dante maallikkoveljenä kuului ritaristoon ja tunsi sen oppeja sekä salaisia tarkoituksia. Heillä oli ohjelmanaan mm. paavin vallan kukistaminen, ja siksi paavi päätti kukistaa ritariston. Ja paavin valta oli suurempi. Dante itse siihen kuuluvana oli ritariston perillinen ja jatkoi sen työtä: Paavin valta on kukistettava tai ainakin puhdistettava. Dante siis oli perehtynyt kaikkeen okkultismiin, oli treenattu okkultisti. Dante ei ollut ensikertalainen, vaan jo edellisessä elämässään oli päässyt jonkun matkaa tiellä. Hän oli sielu, joka odotti hetkeä,\n5 jolloin hän pääsisi takaisin ennen omaamaansa tietoon. Hänen elämänsä muuttui, kun hän kohtasi Beatricen (Vita Nuova), hänelle selvisi elämän päämäärä. Vihdoin hänen muistinsa kaikesta heräsi ja hän pääsi näkemään elämän salaisuuksia. Hän ei tahtonut kuvata, kuinka ihmiset eivät pyri pois tietämättömyydestään ja pahuudestaan, vaan kärsivät ja iloitsevat harhatiellä, vaeltavat ulkonaisessa pimeydessä, Infernossa; se on tämä maallinen elämä, jokapäiväinen elämä (joka) aina tätä samaa pimeyttä ja tietämättömyyttä, kunnes ihminen herää aavistamaan, että elämä on oleva puhdistusta, pyrkimystä pois itsekkyydestä, tietämättömyydestä. Ihmiskunta on kadotettu kansa (perduta gente), kunnes yksilö toisensa jälkeen tahtoo pois tuosta kadotuksesta: minun täytyy muuttaa tämä elämä purgatorioksi, sellaiseksi, että kärsimykset tulevat niiksi portaiksi, joilla astun ylöspäin paratiisia kohti. Ensimäinen paratiisi on maallinen paratiisi ja onni. Koko puhdistustila muuttuu maalliseksi paratiisiksi. Mutta se ei ole päämäärä: hän on nähnyt Beatricen, oman jumalallisen itsensä. Hänen kaihonsa on sen jumalan luo, joka on näyttänyt kasvonsa hänen omassa sisässään. Beatrice on se joka autuaaksi tekee. Hän joutuu viimein sellaiseen tilaan, jolloin hän aivan puhdistuneena nousee ylös enkelinä, jota enkelit kunnioittavat. Dante kukaties Vergiliuksena itse oli elänyt maan päällä ja se personallisuus nyt ikään kuin johti tätä purgatorion läpi. Se joka pyrkii, hän nousee yli entisen menneisyytensä. Hän nyt Dantena nousi vielä korkeammalle. Danten kuva on harvinaisen henkevä ja vakava ihmiskuva.\nSpiritismi ja teosofia. Pekka Ervastin esitelmä 1907. Arvoisat kuulijani!\nSpiritismi ja teosofia Pekka Ervastin esitelmä 1907 Arvoisat kuulijani! Joku kirjailija on sanonut, että ihmiset voidaan jakaa kahteen ryhmään, niihin, jotka uskovat, että henkiä ja kummituksia on olemassa,


Uudet unet: marraskuuta 2013\nValkeus tuli ruokailuvälikköön\nEilen illalla ystävän kanssa kaupungilla kierrellessäni tein muutaman löydön Marimekon palalaatikosta. Isot kivet-kangasta oli melkein kolmen metrin siivu, ja Ananastakin sen verran, että siitä tuli oikein kiva kaitaliina. Isot kivet päätyivät ikkunaverhoksi, vaikka ensin ajattelin tehdä kankaasta pöytäliinan.\nInnostuin löydöistäni niin, että ompelukone lauloi (tai oikeammin tulitti, sillä rakkineeni kuulostaa enemmän konekiväärikeskitykseltä) jo samana iltana ja sain uudet aarteeni paikoilleen.\nTilan ilme muuttui heti valoisammaksi ja enemmän meidän tyyliseksemme. Vielä kun tuon seinän maalaan, niin...\nP. S. Meillä harvemmin saa kotikuvia otettua ilman karvaisia assistentteja!\nLähettänyt Tinttu klo 11.11 Ei kommentteja:\nTänään on Thnaksgiving, ja sen kunniaksi ajattelin jakaa herkullisen amerikkalaisen juustokakun ohjeen. Alkuperästä minulla ei ole mitään muistikuvaa, ja olen vähän muokannutkin sitä itse:\nSulata voi mikrossa ja murskaa keksit. Sekoita keksimurska ja voi keskenään ja taputtele voidellun vuoan pohjalle.\nSekoita keskenään huolellisesti kaikki muut täytteen aineet paitsi munat. Lisää sitten munat yksitellen samalla sekoittaen. Kaada tökötti keksipohjan päälle ja paista 175 asteessa n. 45 minuuttia. Jos täyte alkaa rusehtaa paistamisen aikana, peitä vuoka foliolla. Jäähdytä kakkua tunti huoneenlämmössä ja anna vetäytyä kylmässä ainakin 12 tuntia, mielellään vuorokauden ajan.\nKakun kanssa maistuvat erityisesti vadelmat!\nSain viimein tehtyä päätöksen keinutuolinurkan valaisimesta, ja suuntasin Sisustus Iloon hakemaan Design House Stockholmin Block Minin. Palvelu oli todella ystävällistä, ei tätä liikettä turhaan jyväskyläläisissä sisustusblogeissa turhaan ole hehkutettu!\nOlin alunperin ajatellut ostaa isomman Blockin, mutta nähtyäni sen liikkeessä tulin toisiin ajatuksiin: se vaikutti tulevalle paikalleen turhan suurelta ja hallitsevalta. Valitsin siis Minin ja kotona totesin koon olevan juuri sopiva. Muutenkin Block sopii kotimme sisustukseen muotokielellään.\nLähettänyt Tinttu klo 12.10 2 kommenttia:\nViime aikoina blogeissa on alkanut näkyä Uashmaman paperipusseja. Pusseissa voi säilytellä kaikenlaista hedelmistä pikkusälään. Kylppäri kaipaa säilytysastiaa sekalaiselle joskin tarpeelliselle pikkutavaralle, ja harkitsin aiemmin posliinista rasiaa. Säilytysastia kuitenkin sijoitettaisiin avattavan pyykkijakkaran päälle, joten tulin siihen tulokseen, ettei sellaiseen paikkaan kannata varmaankaan laittaa mitään särkyvää.\nMahtaisivatkohan selluloosasta valmistetut Uashmaman pussukat toimia kosteassa tilassa?\nNämä pussit ovat käteviä myös siksi, että ne on helppo taitella varastoon silloin, kun niitä ei tarvita. Todella toivottu ominaisuus meille, jotka asumme pienessä asunnossa!\nKuvat pihistin Seitashopista. Olen nakkaamassa sinne joka tapauksessa tilausta eräästä pitkään kaivatusta jutusta lähipäivinä, ja pussukat kulkeutuisivat näppärästi samassa paketissa. Kysymys kuuluukin: kestävätkö pussit kosteutta?\nLähettänyt Tinttu klo 5.06 2 kommenttia:\nBlogeihin on jo ilmaantunut paljon jouluaiheisia postauksia, ja minäkin haluan liittyä kuoroon! Ehkä syynä on tämänpäiväinen lumisade, joka sai minut katselemaan kuvia viime vuodelta. Meillä joulu 2012 näytti tällaiselta:\nEmme omista suurta määrää joulurekvisiittaa, enkä ajatellut hankkia mitään uutta tänäkään vuonna. Kuusenkoristeet ovat lahjaksi saatuja, askarreltuja, matkoilta hankittuja tai muuten vaan vanhoja. En ole krääsän ystävä ollenkaan, joten koristelut jäänevät tänäkin vuonna minimiin. Kuusi hankitaan tottakai, pöytään levitetään miehen kummitädin kutoma pellavaliina, ja huoneisiin sytytellään tavallista enemmän kynttilöitä. Minulle myös tuoksut tuovat joulun: uunissa paistuvat joululaatikot, itse leivotut piparkakut, glühwein, appelsiinit ja joulutortut. Joulussa parasta on läheisten seura ja yhdessä vietetty aika, pienet perinteet ja rauhoittuminen.\nLähettänyt Tinttu klo 12.42 Ei kommentteja:\nTänä iltana olin lenkkitreffeillä parhaan ystäväni kanssa. Hölkättiin tunti jutellen ja fiilistellen. Ja sitten saunaan!\nKiitos M, oli niin kivaa!\nKuva on mun lauantaiselta juoksulenkiltä. Järvenranta!\nLähettänyt Tinttu klo 10.45 Ei kommentteja:\nNam. Näitä löytyy ainakin Jyväskylän Sokokselta, Mestarin Herkun maitokaapista. Aika usein, kun näitä koetan metsästää, löydän vain tyhjän laatikon, mutta perjantaina olin oikeaan aikaan paikalla ja sain herkkupalani!\nLähettänyt Tinttu klo 8.14 2 kommenttia:\nAjattelin jakaa keittiön pikku pintaremppasuunnitelmani täällä bloginkin puolella. Olen päättänyt hoitaa homman pääosin omin rähmäkäpälin, meni syteen tai saveen. Aikataulua en ole vielä lyönyt lukkoon, ennen joulua olen kuitenkin ajatellut pistää köökin uuteen uskoon.\n- vanhojen kaakeleiden totaaliputsaus ja maalaus valkoiseksi. Harkitsin myös kaakeleiden päälle asennettavaa lasia, mutta säästän sen ihanuuden seuraavaan asuntoon, jossa toivottavasti on isompi keittiökin...\n- kaapinovien ja laatikoiden päällystäminen kontaktimuovilla (DC Fix?) korkeakiiltoisiksi\n- työtasojen vaihtaminen tai pinnoittaminen uudelleen, tässäkin kontaktimuovi voisi tulla kysymykseen\n- työtason valojen vaihtaminen uusiin\n- kaapinovien ja laatikoiden vetimien vaihtaminen\nRemonttibudjetiksi olen arvioinut n. 200-300 euroa. Ruokailutilan seinänkin aion vielä maalata, mutta olkoon tuo punainen paikallaan joulun yli. Saa nähdä, mitä tästä tulee! Kuvia seuraa, kunhan vauhtiin pääsen.\nSain siskolta synttärilahjaksi nämä Finlaysonin ihanuudet. Voipi olla, että sinisestä tulee keittiömme tehosteväri!\nLähettänyt Tinttu klo 7.48 Ei kommentteja:\nTunnisteet: Keittiö, Oma koti, Remontti\nSain ihanalta Lattenaiselta haasteen, joka on mun eka!\n2. Siivoan melkein joka päivä. En nauti olostani, jos tavarat ovat sekaisin ja lattialla kissavessasta\n3. Pelasin nuorena vuosia jääkiekkoa.\n4. Koen endorfiinihumalat todella voimakkaina, joten olen koukussa hikiliikuntaan :)\n5. Syön pääasiassa kasvisruokaa. En ole ruokavaliossani ehdoton, sillä esim. kylässä syön aina mitä tarjotaan.\n6. Opin juomaan kahvia vasta 28-vuotiaana.\n7. Olin koulussa käsityönopettajan murheenkryyni. Numeroni oli seiska, ja vaikka yritin kaikkeni, tekeleeni näyttivät aina kamalilta. Nykyään tilanne ei ole enää niin paha!\n8. Tykkään ihan liikaa suklaasta ja olen ihan hirveä sipsihiiri!\n9. Minulla on ehkä maailman huonoin lauluääni ja nuottikorva. Silti laulan oikein mielelläni (poislukien toki julkiset tilat ja tilaisuudet) ja terrorisoin lähipiiriäni kiekumalla reippaalla volyymilla esim. autoa ajaessani varsinkin, jos radiosta tulee lempimusiikkiani.\n10. Lempiruokani on puuro voisilmällä!\n11. Ennen inhosin pullaa. Nyt se on herkkuani :)\n2. Jos tietäisit, että kuolet pian, mitä olisi " to do" listallasi?\nVarmaan panikoisin ja ahdistuisin, enkä lopulta saisi vähällä jäljelläolevalla ajallani mitään merkittävää aikaan. Jos olisin luonteeltani toisenlainen, kirjoittaisin varmaankin kirjan :)\n3. Lemppari erikoiskahvisi? Vai vannotko teen nimeen?\nMä en oikein osaa hifistellä kahveilla, joten vastaan puristisesti että kahvi mustana.\n4. Mikä laulu koskettaa sua?\nThe Curen A Forest tuo monenlaisia muistoja mieleen.\n5. Jos mietit itseäsi ja haaveitasi 10 vuotta sitten, onko elämäsi tänään sellaista kuin silloin ajattelit sen olevan?\n6. Minkälaisena näet elämäsi 10 vuoden kuluttua?\nOlen toivottavasti töissä toiveammatissani, meillä on mieheni kanssa se puutalo omenapuineen ja pihasaunoineen, kissoja ja ehkä muutama lapsikin.\n7. Mikä saa sut nauramaan?\nTilannekomiikka, elukoiden metkut.\n8. Mitä teet seuraavaksi?\n9. Mikä on sussa parasta?\n10. Jos saisit tehdä työksesi mitä vaan (rahasta ei tarvitsisi välittää), mitä tekisit?\nEn viitsi unelma-ammattiani täällä mainita, kun se ei kuulu blogini aihepiiriin. Joskus kyllä salaa leikin ajatuksella teollisen muotoilijan, sisustussuunnittelijan tai kirjailijan urasta :) Nämä kohtaukset menevät kyllä aina nopeasti ohi.\n11. Mikä projekti sulla on odottamassa?\nJoululahjoja neulottavana, mm. pari villapaitaa perheen raamikkaille miehille :)\nMinä puolestani haluan tietää:\n1. Mistä sisustusesineestä haaveilet juuri nyt?\n3. Lapsuuden lempiruokasi?\n4. Mikä on pitkän tähtäimen haaveesi?\n5. Asia, joka tekee sinut iloiseksi joka päivä?\n6. Mikä on paras saavutuksesi?\n7. Omistamasi asia, jolla on eniten tunnearvoa?\n8. Kokovalkoinen moderni koti vai marokkolaishenkinen kirjava sisustus?\n10. Minne matkustat seuraavaksi?\n11. Paras saamasi neuvo?\nHaluan haastaa sufyn, Tanian, anian, Johannan, Satun ja Inkan! Ihanaa lauantai-iltaa!\nLähettänyt Tinttu klo 12.09 8 kommenttia:\nLankaostoksia, lounas ja kahvi äidin ja pikkusiskon kanssa, virolaisia herkkuja...\nLenkkihuivin olen neulonut Dropsin Alpaca Bouclé -langasta. H&M:n kympin rekistä löytynyt neulepaita sisältää 50% villaa ja kelpuutettiin siksi vaatekaappiini. Kaikki villainen ja neulottu miellyttää syksyisin! Tekonahkapöksyt saivat tänään uuden plussan tuulenpitävyydestä.\nSaimi seurasi kuvaustouhujani ihmeissään...\nLähettänyt Tinttu klo 7.18 2 kommenttia:\nTunnisteet: Kissat, Oma elämä, Oma tyyli\nHiljainen ilta. Mies torkkuu flunssaisena sohvannurkassa, minä venyttelen päivän HIIT-treenissä jähmettyneitä reisiäni. Kissat nukkuvat lempipaikoillaan. Arjen onnea.\nJa arkisia lempinäkymiä omassa kodissa:\nMustavalkoiset villamatot, lähipiirin lasten piirrokset vessan ovessa, ystävältä saatu kynttilälyhty, äidin ja isän Björkbudan torilta 70-luvulla ostama saviruukku, Hayn Tray. Näihin asioihin kiteytyy meidän kodin sisustus.\nIhanaa illanjatkoa, huomenna koittaa jo perjantai ja viikonloppu!\n1. Uusi matto olohuoneeseen kissojen kynsimän tilalle: Asko Mixed/Linie Design\n2. Lisää kuparia tunnelmointiin: Etch/Tom Dixon\n3. Naulakko eteiseen: Hang On/Normann Copenhagen\n4. Valoa keinutuolinurkkaan: Block/Design House Stockholm\n5. Hylly ruokailutilaan: String Pocket/String\n6. Kynttelikkö joulupöytään: Kubus 4/By Lassen\nViikonloppuna juhlittiin ystävän synttäreitä. Teemana oli punainen ja musta. Ilta oli kertakaikkisen ihana: tanssiesitykset kirjastolla, vintage-kuvaus meistä ystävyksistä, herkuttelua, saunomista, viiniä, jutustelua, jammailua. Ja iloa siitä, että parhaat ystävät säilyvät läpi vuosikymmenten.\nKuvia ei juuri tullut otettua, ja vaikka vaatteita vaihdoin peräti kahteen otteeseen, ei niistä kunnollista kuvaa jäänyt talteen.\nAlkuillasta kuitenkin sonnustauduin tähän pitsiseen löysään puseroon, tekonahkapöksyihin, vanhoihin lempinilkkureihin ja punaiseen helmikoruun:\nPusero on Vilasta ja löytyi ihan sattumalta. Se laskeutuu kauniisti ja sopii monenlaiseen menoon, joten käyttöä tälle tulee varmasti muutenkin kuin bilettäessä (joka tässä iässä - let's face it - on jo aika harvinaista herkkua). Kaulakorun äitini bongasi onnekkaasti Marimekosta, kun olin juuri harmitellut, etten omista mitään punaista. Ja loppuillan hippamekko sattui käteen alerekistä ja on niin kaunis, että joutunen vielä esittelemään sen erikseen täällä blogissa.\nMietin illan vaatetustani ankarasti etukäteen, mutta asu rakentuikin lopulta helposti ja puolivahingossa. Ei siis pidä stressata liikoja!\nLähettänyt Tinttu klo 9.57 2 kommenttia:\nVaaterintamalta ei mitään uutta\n... pikemminkin vanhaa. Filippa K:n merinoneuletakki on jo periaatteessa klassikko. Omani on monta vuotta vanha, rakastettu ja edelleen hyvässä kunnossa. Linnunkallokoru sopii hyvin marraskuun mielialaan, tilasin sen vuosia sitten Fashionologysta.\nInwearin nahkalaukku on sekin ikisuosikkini. Se nielee sisäänsä kaiken päivän mittaan tarvittavan ja enemmänkin. Nahka on jo kulunutta ja kissatkin ovat siihen kokeilleet jonkun kerran kynsiään, mutta en ole vielä suostunut aarteestani luopumaan.\nTämän syksyn hankintoja ovat pöksyt, joiden etuosa on tekonahkaa, takaosa stretchiä. Veikkaan, että nämä ovat tulleet vaatevarastooni jäädäkseen, samoin kuin pehmeä ja rento Maison Scotchin teeppari. Conversen lempitennarit tempaisin aamulla jalkaan, sillä syksyn viimeisistä kuivista päivistä on otettava ilo irti!\nLähettänyt Tinttu klo 5.13 Ei kommentteja:\nLöysin Alvhemin sivuilta kuvan keittiöstä, josta todella tykkään:\nValkoinen välitila, valkoiset työtasot, tumma lattia, vetimettömät valkoiset kaapit. Ja muutama avohyllykin! Köökkimme on siis todella pieni, joten kokovalkoinen lienee valintamme jo sen takia, että se toisi tilan tuntua ja yhtenäisyyttä.\nLuin paikallislehdestä jokin aika sitten, että joku oli päällystänyt rumat, mutta hyväkuntoiset kaapinovet kontaktimuovilla. Näitä siis saisi monessa värissä, kuten haluamassamme läpinäkymättömässä valkoisessa.\nOnko kukaan kokeillut tätä konstia? Toimiko?\nLähettänyt Tinttu klo 5.45 Ei kommentteja:\nLähettänyt Tinttu klo 7.26 Ei kommentteja:\nBilekausi on taas käynnistymässä, ja tiedossa on kivoja juhlia!\nEnsi viikolla juhlitaan ystävän synttäreitä punamustalla teemalla ja kokosin Net-a-Porterista pari inspiskollaasia:\nNahkahousut Balmain, silkkitoppi Tibi, clutch Christian Louboutin, nilkkabootsit Rag & Bone, kaulaketju Anita Ko, sormus Eddie Borgo. Jotain tämäntyylistä olen ajatellut juhliin valita, hieman pienemmällä budjetilla tosin...\nKietaisumekko Diane von Furstenberg, clutch Jil Sander, korkkarit Jimmy Choo, korvakorut Ippolita.\nItse pidän juhlapukeutumisessakin vähemmän on enemmän -periaatteesta. En ole myöskään blingin ystävä joten joku toinen saattaisi valita kollaasien tyyliä vaikka töihin tai teatteriin. Tapaiselleni tennareissa tai bikerbootseissa hiippailevalle farkkutytölle jo korkeat korot ja silkkitoppi muutaman korun kera tekevät juhlafiiliksen!\nLähettänyt Tinttu klo 9.43 Ei kommentteja:\nKahden euron löytö\nTämä kaunis sormus lähti kahdella eurolla mukaan Gina Tricotista. Se oli viimeinen ja sattumalta kokoani. Hassua miten pienistä, oikeastaan merkityksettömistö asioista tulee iloiseksi.\nLähettänyt Tinttu klo 9.08 Ei kommentteja:\nMarraskuun sade piiskasi meitä illan juoksulenkillä. Suihkun jälkeen tuntuu ihanalta pukea päälle pehmoiset kotivaatteet ja mennä viltin alle ison vesilasin kanssa. Tunnelmointiin ja rentoutumiseen kuuluvat olennaisesti myös kynttilät. Olen ihastunut tänä syksynä kupariin, ja kokeilin sitä kotiimme H&M:n edullisten kynttilänjalkojen kanssa. Ja kyllähän kupari sointuu kauniisti erisävyisiin harmaisiin ja valkoiseen! Alunperinkin ihastuin Tom Dixonin Etch-kynttilälyhtyyn, ja löydän itseni toistuvasti ihailemasta sitä blogeissa ja Finnish Design Shopin sivulla (josta kuvankin pihistin).\nSopisikohan tämä kotiimme? Näinä marraskuun synkeinä iltoina kauniit esineet ilahduttavat tavallista enemmän.\nLähettänyt Tinttu klo 11.18 Ei kommentteja:\nLähettänyt Tinttu klo 11.17 2 kommenttia:\nOlimme kekri- ja nelikymppisjuhlissa. Päälle valikoitui mukava asu jo ajomatkankin takia:\nHuivi Benetton, takki ja tekonahkahousut H&M, laukku Jimmy Choo for H&M, pusero Tiger of Sweden, mutaiset bootsit Vagabond ja korut Snö of Sweden.\nEi siis mitään uutta auringon alla. Saapikkaat ja laukku ovat jo vuosia vanhat ja mielestäni edelleen ihanat. Asu on arkinen, mutta koroilla ja isoilla koruilla ynnä tummalla kynsilakalla saa jo kummasti juhlavuutta mukaan!\nLähettänyt Tinttu klo 11.16 Ei kommentteja:\nMaison Scotchin leoparditopin niskalapusta löytyy resepti täydelliselle illalle:\nEtsiessäni asua huomisiin juhliin kaapista kierähti vanha tuttu: YSL:n vintagelaukku 70-luvulta. Ihanaa tehdä löytöjä omalla kaapilla!\nSaksan InStyle ja lasillinen kuohuvaa. Nautiskellaan!\nLähettänyt Tinttu klo 14.24 Ei kommentteja:


2005 Wagonin comfort-alusta? - Foorumi – Saabclub.fi\n2005 Wagonin comfort-alusta?\nViesti Kirjoittaja Finn » Ti Huhti 05, 2016 19:01\nTuo wagonin comfort-alusta tuntuu nyt uusilla kesärenkailla löllyvän ja keinuvan liikaa vähän joka suuntaan.\nEnnenkuin menen ostamaan uudet iskunvaimentajat kysyisin, jos joku osaa kertoa, että kuinka pehmeä tuo jousitus on mahtanut alkujaan olla?\nNyt kun lähtee ohittamaan niin kun pääsee vasemmalle kaistalle ei koko kaista meinaa riittää, samaten moottori/pikateiden loivatkin notkelmat tahtovat saada aikaan merisairautta muistuttavia oireita.\nAuton mittarissa on 176 tkm ja ainakin takaiskunvaimentimissa oli edelleen Saabin merkit - olisiko koko sarja alkuperäinen ja kenties siksi vaan loppu?\nOnko näissä tapana, että jouset kuoleentuisivat?\nViesti Kirjoittaja erska » Ti Huhti 05, 2016 20:04\nOmassa oli 270tkm kohdalla vakioalusta aikalailla kuvailemassasi kunnossa: esim valoihin jarruttaessa keula sukeli ja nousi vauhdin pysähdyttyä. Laitoin tilalle bilstein b12 pro kitin enkä oo katunu hetkeäkään. Myös kuorman kantokyky nousi mukavasti: ihan sama paljonko painoa lataa kyytiin niin auto pysyy ryhdikkäänä eikä jousitus pohjaa\nVarmaankin jousitus on löystynyt iän myötä, mutta vaikea uskoa että tuo olisi koskaan ollut kovinkaan jämäkkä.\nViesti Kirjoittaja MattiR » Ti Huhti 05, 2016 20:10\nTarkista myös taka-akselin puslat, väljät puslat pilaavat ajo-ominaisuudet totaalisesti.\nJos iskarit ovat loppu, suosittelen tilalle Nivomat-iskareita. Ovat oman kokemukseni perusteella erinomaiset ja tekevät autosta jämäkän kaikilla kuormilla.\nViesti Kirjoittaja Finn » Ti Huhti 05, 2016 21:22\nEn huomannut tuossa mainita, että takapään väljät puslat vaihdettiin ja sen myötä alustassa ei ole ylimääräistä väljää. Mieli tekisi alustasarjaa mutta olosuhteiden pakosta joutuu harkitsemaan pelkkiäiskunvaimentimia - uutta KYB-sarjaa on tarjottu liikkestä kohtuulliseen 400e hintaan.\nViesti Kirjoittaja HEV » Ke Huhti 06, 2016 09:26\nKyllähän noilla kilometreillä takajouset ovat jo aika kuoleentuneet ja sen seurauksena iskunvaimentimetkin kovemmalla rasituksella. Oma kokemukseni on, että edessä kestää paremmin (kantavampi jousi kuoleentuu hitaammin tai vähemmän?).\nNivomat eli tasonsäätö takajousituksessa ja varsinkin sport-alusta versiona on kyllä hyvä - 5 v ja 110 tkm on nyt menty sillä (takapuslia tietysti vaihdettu jo useamman kerran ja etupää alkuperäinen 210 tkm) ongelmitta ja edelleen tyytyväisenä. Ainoa haitta on ryhdikäs perä, joten ei sivulta tunnista sport-alustaiseksi . Tasonsäätöiskarit vaatii omat jousensa (alimman kierroksen halkaisija erilainen).\nLiittynyt: Ma Loka 25, 2004 20:47\nViesti Kirjoittaja 2.0t Wagon » Ke Huhti 06, 2016 10:44\nNivomat on hyvä, mutta ei tunnu kestävän.\nEx: Saab 9-5 2.0t Aut Wagon 2007\nEx: Saab 9-5 2.0t Aut Wagon 2002\nViesti Kirjoittaja 2.0t Wagon » Ke Huhti 06, 2016 10:46\nEka Nivomat-sarja kesti 65tkm, toinen 50tkm ja nyt kolmannella ajettu vajaa 80tkm. Toinen iskari vuotaa.\nViesti Kirjoittaja MLE » Ke Huhti 06, 2016 14:19\nViesti Kirjoittaja MattiR » Ke Huhti 06, 2016 15:21\nMeillä on Nivomat kahdessa autossa. Toisessa ovat kestäneet nyt noin 50 tkm ja toisessa noin 100 tkm ilman ongelmia. Mutta olen kyllä minäkin kuullut hajonneista. Esimerkiksi yhdellä tuttavalla meni toisen merkkisestä kertalaakista kun kuormasi autoon ylipainoa tavaratilaan.\nViesti Kirjoittaja HEV » Ke Huhti 06, 2016 15:23\n2.0t Wagon kirjoitti: Eka Nivomat-sarja kesti 65tkm, toinen 50tkm ja nyt kolmannella ajettu vajaa 80tkm. Toinen iskari vuotaa.\nOnko samoilla jousilla menty kaikki tuo 205 tkm? Löysempi vakiotakajousi(?) noin paljon ajettuna jättää Nivomatille (nostaa väkisin perää) aika paljon työtä ja rasitusta verrattuna uuteen jäykkään jouseen. Päättelyä silti vain. Meillä siis menty 110 tkm (asentaessa) uusilla jousilla - ei vuotoja tms.\nViesti Kirjoittaja Finn » Ke Huhti 06, 2016 15:58\nMLE kirjoitti: Omassa revenneet etuapurungon kiinnityspuslat aiheuttivat ylimääräistä keikkumista ja vetelyä. Takimmaiset olivat täysin tohjona, siltikään se ei pahemmin kolissut.\nHyvä pointti. Pitääpä tarkistaa nuokin.\nViesti Kirjoittaja 2.0t Wagon » Ke Huhti 06, 2016 16:53\n^^ Jouset vaihdettiin ekan setin jälkeen eli nykyisillä jousilla on menty 130tkm\nViesti Kirjoittaja Finn » Pe Huhti 08, 2016 19:11\nEipäs tullutkaan KYBejä - eivät tee etuiskunvaimenninta 2005:een eli tuli Bilstein B4 + Lesjöforsin jouset eteen ja taakse. Samalla uudet kääntölaakerit ja suoja- ja pohjaanlyöntikumit.\nNeljästä vaimentimesta kolme oli kaputt ja neljäs puolikuntoinen. Uusien hilujen myötä on kuin ajaisi vallan toisella autolla. Alusta on tukeva muttei kova ts. just passeli vanhalle miehelle. Vielä nelipyöräsuuntaus niin kyllä kelpaa ajella.


belle of baton rouge kasino ravintoloita\nblackjack real money app reddit\nviina edessä pokeria takana kuvia\nviina edessä pokeria takana\nTakaisin tammikuussa, MGM Elas Digitaalinen, ohjelmisto, yritys blockchain tilaa, on toimittanut raportin Australian Senaatin yksityiskohtaisesti ominaisuuksia Bitcoin SV belle of baton rouge.\nTämä on kuitenkin vielä noin 22% vähemmän kuin samana ajanjaksona vuonna 2019, mukaan Las Vegas Convention ja Visitors Authority kolikkopelit. Feldman ilmaisi huolensa yhteiskunnan osia, jotka olivat erillään Maaliskuusta lähtien belle of baton rouge kasino ravintoloita. Tämä johti kasvu liiketoiminnan volyymien ja rahapelit paikat on jopa kirjattu korkeammat tulot tämä Voi verrattuna toukokuuhun 2019 saakka blackjack real money app reddit. Kuitenkin liiketoiminnan poimien, äskettäin, COVID-19 tapaukset ovat lisääntyneet, samoin blackjack real estate nashville tn. Seuraavat jäädä kotiin järjestys, joka antoi Kuvernööri Steve Sisolak takaisin Maaliskuussa, eilen kuluneeksi ensimmäisen päivän keskusteluja varten uudelleen kasinot.\nNiin se on Kalifornia.savuttomia huoneita ovat tyhjiä kuusen suurin osa. Tutkimuksen mukaan myönteinen kehitys jatkuu vuonna 2022 blackjack ranch vineyards & winery. Katso, mitä tapahtui Bill on kasino SLT ne kiellettiin tupakointi ja meni konkurssiin Geeeez viina edessä pokeria takana kuvia.\nApulaisprofessori Jennifer Pearson School of Community Health Sciences, University of Nevada, Reno ilmaisi huolensa siitä, että ihmiset, jotka ovat tupakointi auttaa leviämisen COVID-19 virus viina edessä pokeria takana. Myös täyttöaste jokainen paikka vähennetään puolet.\nSlot moermond 4325 ek renesse\nPaca cerveza poker fi lata\nMarine corps order uhkapeli\nViina edessä pokeria takana iso johnson\nTyöskentelee kasino jälleenmyyjä\nDiamond casino heist opas soveltamisala\nBig daddy-kasino goa omistajan nimi\nRavintoloissa spotlight 29 casino\nMikä oli ensimmäinen kasino avata atlantic city\nRavintolat south point casino\nMikä oli ensimmäinen muoto uhkapeli laillistettiin missouri