Huhtikuun sociuslainen :: sociusry.com\nMoro! Mä oon Perttu Pakkanen, kolmannen vuoden opiskelija sosiaalipsykologian pääaineesta. Lukioaikoinani Siilinjärvellä 2-tahtisen mopon pakokaasun ja röökin sekoitteisen ilman vahvistamana huomasin, että ihmisten väliset verkostot saattavat johtua jostain muustakin syystä kuin energiajuomien virkistysvaikutuksen tuomasta rohkeudesta. Pseudopsykologiaa olen harrastanut siitä asti luullen, että tiedän ihmisten käyttäytymisestä vähintään yhtä paljon kuin keskiverto siilinjärveläinen. Tämän innoittamana muutin Rypysuon metropoliin päästyäni opiskelemaan tähän hienoon yliopistoon, minkä jälkeen olen oppinut koko ajan lisää siitä, että en oikeastaan tiedä sosiaalipsykologian kentästä vielä juuri mitään. Tarkkaa syytä en opiskeluni alkuperäiselle motivaatiolle osaa sanoa, mutta siitä huolimatta ne jaksaa vielä kiinnostaa!\nOikein hyvää, kiitos kysymästä. Kandi on palautettu ja esitetty konferenssissa suorastaan lennokkaasti, joten kevään loppupuolella voin varmaankin näpytellä CV:n kärkeen kirjaimet YTK, mikä lämmittää sydäntä huomattavasti. Ja mitä tähän hetkeen tulee, niin nautin juuri erittäin maukasta keittoa, jonka ainekset kertoisin mielelläni palstatilan riittäessä. Saa tulla vaikka nykäisemään hihasta ja kysymään aineksista lisää, jos oon yliopistolla.\nKirjaston hiljaisuuden koettelemista, kamppailua ruokailuajoista ja Tuukka Vartiaisen näkemistä koneellaan kirjaston pöydässä. Tottakai se merkitsee huomattavasti useampiakin asioita, tunteita ja ihmisiä. Kyl te tiiätte.\nMitä teet mieluiten vappuna?\nHeti töissä olemisen jälkeen toisena tulisi Valkeisenlammen kauniin vihreällä ruohopeitteellä makoileminen auringonsäteiden hivellessä viiksikarvojani. Oon kuitenkin töissä.\nMitä katsot TV:sta tai suoratoistopalveluista?\nNykyisten suuntausten mukaisesti tekisi mieli sanoa, että Temptation Islandia. Harmituksekseni en kuitenkaan ole sillä vielä päässyt itseäni sivistämään. Olen kuitenkin keskivertoa älykkäämpi filosofian ja fysiikan harrastaja, joten katson Rick and Mortya, koska kyseisen sarjan hienovaraista huumoria ymmärtävät vain yhteiskunnan nerokkaimmat yksilöt. Uusin löytö Netflixistä oli kuitenkin Mindhunter, joka oli muuten todella höllivä sarja! Hyvä sekoitus autistisen tutkiskelevaa psykologiaa ja kovakouraista toimintaa. Toi Rick and Morty -juttu oli muuten läppä, vaikka viihdyttävä sarja se onkin.\nMaaliskuun sociuslaisen kysymys sinulle: Mikä on kaikkein omituisin tapasi? Jos sinulla ei ole omituisia tapoja (kyllä kaikilla pitäisi olla), niin kerro jostain muusta tavastasi josta saat hyvän tarinan aikaiseksi. Tai sitten vaikka jonkun muun ihmislapsen omituisista tavoista.\nTää on oikeestaan mun ja Lauran yhteinen tapa. Me kommunikoidaan tosi paljon sähisemällä, tiiättekö, silleen niinku kissat.


Verkkosivuston JooCasino ("Casino", "Verkkosivusto", "Yritys", "Me", "Me", "Meidän") omistaa ja ylläpitää Dama NV, yritys, joka on rekisteröity ja perustettu Curacaon lakien mukaan. . Dama N.V. on Antillephone N.V: n toimilupa ja määräys (lisenssinro 8048 / JAZ2020-013). Dama N.V.: n rekisteröintinumero on 152125 ja sen rekisteröity osoite on Julianaplein 36, Willemstad, Curaçao. Friolion limited on Dama N.V.:n tytäryhtiö, joka toimii asiamiehenä Dama N.V.:n puolesta. Yritys on rekisteröity Kyproksella osoitteessa Leandrou, 12A 3086, Limassol, Сyprus, rekisterinumero ΗΕ 419102. Pelaaja on yksin vastuussa tiedustellessaan tietyn lainkäyttöalueen voimassa olevia lakeja ja määräyksiä verkkouhkapeleille.\nCopyright © 2021, Joocasinon omistaa ja sitä ylläpitää Dama N.V., joka on Curaçaon lakien mukaisesti rekisteröity ja perustettu yritys, jonka rekisteröintinumero on 152125 ja rekisteröity osoite Julianaplein 36, Willemstad, Curaçao, ja sen kokonaan omistama tytäryhtiö Friolion Limited, joka on rekisteröity Kyproksella, jonka rekisteröintinumero on HE 419102 ja rekisteröintiosoite on Leandrou, 12A 3086, Limassol, Kypros. Dama N.V.:llä on Antillephone N.V.:n myöntämä toimilupa ja sen toimintaa valvoo Antillephone N.V. (toimilupa nro 8048/JAZ2020-013). Kaikki Paysafe-maksut suoritetaan Dama N.V.:n kautta. On pelaajan yksinomaisella vastuulla ottaa selvää kyseisen lainkäyttöalueen voimassa olevista laeista ja asetuksista, jotka koskevat online-rahapelejä.


C-lohkon päätöskierros käynnistää jalkapalloillan – kuka pääsee jatkoon? – Jalkapallon EM-kisat 2022 (Euro 2021)\nAMSTERDAM, NETHERLANDS - JUNE 17, 2021: EURO 2020. Memphis Depay 10 vs Aleksandar Dragovic 3The football match Austria vs Netherlands Copyright: xVitaliixKliuievx\nC-lohkon päätöskierros käynnistää jalkapalloillan – kuka pääsee jatkoon?\nJuuso Sallinen|2021-06-20T15:33:59+03:0021 kesäkuun, 2021|EM 2021, Jalkapallon EM-kisat|0 Kommenttia\nEM-kisojen C-lohko käynnistää suomalaisittain kiimaisen jalkapallopäivän. Kun pudotuspelipaikat on tässä lohkossa ratkottu, käynnistää kenties Suomen jalkapallohistorian merkityksellisin ottelun, kun Huuhkajat pelaavat pääsystä EM-lopputurnauksen pudotuspeleihin.\nHollanti on jo varmistanut paikkansa neljännesvälierissä. Keskinäisten ottelujen tulosten turvin joukkue on myös varmistanut lohkovoittonsa, sillä Oranje on voittanut niin Itävallan kuin Ukrainankin. Panosta Hollannilla ei siis pelissä Pohjois-Makedoniaa vastaan ole, mutta joukkue tuskin haluaa päättää alkulohkoaan täydellisellä ohipelillä. Kierrätystä pelaajiston osalta lienee kuitenkin luvassa.\nPohjois-Makedonian jatkohaaveet ovat puolestaan jo haudutut, sillä joukkue ei enää keskinäisten ottelujen tulosten myötä voi nousta Itävallan tai Ukrainan edelle lohkokolmoseksi. Joukkue kuitenkin tulee varmasti antamaan kaikkensa Hollantia vastaan, sillä miesten arvokisojen ensikertalainen haluaa varmasti tarjota faneilleen edes yhden voiton kiitoksena siitä tuesta, mitä se on näiltä saanut.\nItävalta ja Ukraina käyvät sen sijaan todella kiihkeään kamppailuun lohkon toisesta suorasta jatkopaikasta. Kumpikin joukkue jatkaisi voitolla varmasti pudotuspeleihin, kun taas hävinnyt joukkue joutuu jännittämään, riittääkö kolme pistettä ja negatiivinen maaliero jatkoon lohkon kolmossijalta.\nTasapeli suosisi Ukrainaa, sillä se pitäisi maan lohkokakkosena tehtyjen maalien määrän perusteella. Epätoivoista voittotaistelua tuskin tullaan tosin Itävallaltakaan näkemään, jos peli vielä ottelun lopussa on tasan. Nousu neljään pisteeseen nimittäin riittäisi sillekin paikkaan neljännesvälierissä.\nC-lohkon päätöskierroksen kamppailut:\nUkraina – Itävalta 21.6. klo 19:00 Yle TV2\nPohjois-Makedonia – Hollanti 21.6. klo 19:00 Yle Areena


Rauno Räsänen: PÄREITÄ: 'Kristus nousi kuolleista! Totisesti nousi!' - palatakseen takaisin maailmaan Pyhässä Hengessä - absurdin toivon, utopian ja ilmestyksen hahmoissa, jotka eivät kuole niin kauan kuin ihminen elää\n'Kristus nousi kuolleista! Totisesti nousi!' - palatakseen takaisin maailmaan Pyhässä Hengessä - absurdin toivon, utopian ja ilmestyksen hahmoissa, jotka eivät kuole niin kauan kuin ihminen elää\nOrtodoksinen pääsiäisyön jumalanpalvelus\nYouTube-näyte ei luultavasti ole osa pääisiäiseen liittyvää messua, mutta tällä kertaa se miellytti minua monista kuuntelemistani ehdokkaista eniten - nimenomaan 'itäisyytensä/itämaisuutensa' (eastern) vuoksi. Itäisempi kirkko- ja -kuoromusiikki onkin mielestäni ilmaisussaan paljon syvempää kuin läntinen - Bachia ehkä lukuunottamatta. Läntinen (usein 'kylmä, legalistinen ja ylitekninen') kirkkomusiikki saa minussa aikaan vaikuttavan esteettisen elämyksen, mutta itäinen kirkkokuorolaulu parhaimmillaan ansaitsee epiteetin mystinen.\nOrtodoksinen liturgia lienee myös ainoa esteettis-uskonnollisen ilmaisun muoto (ja ylipäätään ainoa konteksti), jossa preferoin esteettisen määritelmänä pikemminkin termiä mystinen kuin kaunis tai ylevä, jotka ovat eurooppalaisen, 'transsendentaalisen' (sensus communis) arvostelukyvyn käsitteitä (ks. Kantin III kritiikki) - eräänlaisia esteettisen elämyksen 'kesytettyjä' rationalisaatioita. Mutta ortodoksinen kirkkolaulu menee jopa ylevän kokemusta pitemmälle - ekstaasiin ('minätilan' ulkopuolelle/cogiton tuolle puolen), joka on kaiken olemisen ei-subjektiivinen ydin (lacanilaisittain: reaalinen).\nKristus nousi kuolleista! Se, joka on hurskas ja rakastaa Jumalaa, iloitkoon tästä hyvästä ja riemuisasta juhlasta. Joka on oikeamielinen palvelija, tulkoon riemuiten Herransa iloon. Joka on paastoten kilvoitellut, iloitkoon palkasta. Joka on ensimmäisestä hetkestä työtä tehnyt, ottakoon tänään vastaan oikeudenmukaisen ansion. Joka tuli kolmannen hetken jälkeen, ilolla viettäköön juhlaa. Joka saapui kuudennen hetken jälkeen, älköön lainkaan tunteko pelkoa: kukaan ei menetä mitään. Joka tuli niin myöhään kuin yhdeksännellä hetkellä, tulkoon mukaan hänkin, lainkaan epäröimättä. Joka saapui vasta yhdennellätoista hetkellä, älköön olko huolissaan viivästymisestään, sillä valtias on jalomielinen: hän ottaa vastaan viimeisen niin kuin ensimmäisenkin, hän suo levon yhdennentoista hetken työntekijälle kuten ensimmäisestä hetkestä työtä tehneelle. Viimeisenkin hän armahtaa ja ensimmäisestä pitää huolen: tuolle hän antaa, tälle lahjoittaa. Hän ottaa vastaan teot ja hyväksyy aikeenkin. Hän antaa arvon työlle ja aikomustakin hän kiittää. Siis tulkaa kaikki sisälle Herranne iloon. Niin ensimmäiset kuin toiset, iloitkaa juhlasta. Rikkaat ja köyhät, riemuitkaa toinen toistenne kanssa. Kilvoittelijat ja välinpitämättömät, kunnioittakaa tätä päivää. Te, jotka paastositte, ja te, jotka ette paastonneet, riemuitkaa tänä päivänä. Pöytä on runsas, syökää ylenpalttisuudessa. Älköön kukaan poistuko nälkäisenä, sillä juhlaruokaa on paljon. Riemuitkaa kaikki oikeamielisyyden rikkaudesta. Riemuitkaa kaikki uskon juhlapidoista. Älköön kukaan valittako puutetta, sillä yhteinen valtakunta on ilmestynyt. Älköön kukaan itkekö rikkomuksiaan, sillä anteeksiantamus on noussut haudasta. Älköön kukaan pelätkö kuolemaa, sillä Vapahtajan kuolema on meidät vapauttanut: kuoleman hallussa pitämä kukisti kuoleman. Tuonelaan laskeutuessaan hän hävitti tuonelan. Hän tuhosi sen, joka oli hänen lihaansa maistanut. Ja tätä odottaessaan Jesaja huudahti ja sanoi: "Tuonela kukistui kohdatessaan sinut alhaalla". (Jes.14:9) Se kukistui ja niin se kohtasi loppunsa. Se kukistui ja se saatettiin häpeään. Se kukistui ja niin se kuoletettiin. Se kukistui ja niin se menetti valtansa. Se kukistui ja pantiin kahleisiin. Se otti ruumiin, mutta kohtasi Jumalan. Se otti maan tomua, mutta kohtasi taivaan. Se otti, mitä näki mutta kukistui siihen, mitä ei nähnyt. "Kuolema, missä on sinun otasi? Tuonela, missä on sinun voittosi? Kristus nousi kuolleista ja hävitti voimasi. Kristus nousi kuolleista ja pahuuden henget tuhoutuivat. Kristus nousi kuolleista ja elämä hallitsee. Kristus nousi kuolleista, eikä kukaan kuollut ole haudassa. Sillä Kristus nousi kuolleista, esikoisena kuoloon nukkuneista." (1 Kor. 15:20) Hänelle olkoon kunnia ja valta iankaikkisesta iankaikkiseen. Aamen\nLabels: ortodoksisuus, Pääsiäinen\n4/4/10 10:41 AM\nSitaatti kursiivilla on siis Kemppisen oma, minun tulee perässä.\n4/4/10 10:42 AM\nΧ Ρ Ο Ν Ι Α - Π Ο Λ Λ Α !!! ΧΡΙΣΤΟΣ ΑΝΕΣΤΗ, Κ Α Λ Ο - Π Α Σ Χ Α. ΥΓΕΙΑ ΚΑΙ ΨΥΧΗΣ ΗΡΕΜΙΑ ΧΩΡΙΣ ΦΤΩΧΕΙΑ ΠΙΑ ΣΤΟ ΠΛΑΝΗΤΗ. ΑΣ ΚΑΘΥΠΟΤΑΞΟΥΜΕ ΤΟ ΕΓΩ ΜΑΣ Κ ΑΣ ΑΝΑΣΤΗΣΟΥΜΕ ΤΟ ΕΜΕΙΣ !!!


Keskustelu - Modernin panssarivaunun omasuoja projektiileilta ja kranaateilta | Tekniikka ja energia | Tiede\nModernin panssarivaunun omasuoja projektiileilta ja kranaateilta\nklo 11:21 | 31.12.2013\nPitäisi löytää hyvä artikkeli suomeksi tai englanniksi siitä, kun moderni panssarivaunu suojaa itsensä ontelokranaatilta voimakkaan magneettikentän ja ison kondensaattorin avulla. Olen ihan varma, että sellaisia on olemassa, mutta hankala löytää kunnollisia lähteitä, mistä lukea tarkkaa faktatietoa. Näin panssarintorjuntamiehenä se vain kiinnostaa.\n31.12.2013 klo 11:21\nMiten magneettikenttä suojaa ontelokranaatilta? Koko periaate on täysin tuntematon minulle.\nMagneettikenttä levittää sulan materiaalin läiskähtämään lättynä runkoa vasten ja näin menetetään läpäisykyky. Asiasta mainittiin ohimennen armeijassa jo -91. Tästä haluaisin tarkkaa faktatietoa lukea paremmin. Puhutaan siis todella voimakkaasta ja hyvin lyhytaikaisesta magneettikentästä.\nGoogle, magnetic field armor defence\nJa muutama muukin osuma löytyy\nklo 12:26 | 31.12.2013\nTuon artikkelin löysin, mutta haluan oikeastaan sen alkuperäisen materiaalin, mistä tuo juttu on tehty. Tuossa voi olla toimittajien tulkintaa ja siitä puuttuu kaikki numerotieto. Kuinka kauan yksi lataus suojaa ja tarkat numerotiedot kaikille ominaisuuksille. Niin luoditkin muuttaa asentoa. Tuon unohdin mainita.\nAjattelin, että jos joku valmiiksi tietää. Kyllä minäkin googlasin, ennenkuin avasin tämän aiheen.\nklo 12:57 | 31.12.2013\nSingot voivat olla tehottomia noihin, mutta kenttätykissä on varmaan ollut jo ensimmäisessä maailmansodassa sellaiset murkulat, että tankki lentää.\nToiseksi, jos olisi tehokas systeemi, niin julkista tietoa ei olisi.\nklo 13:16 | 31.12.2013\nPitäisi löytää hyvä artikkeli suomeksi tai englanniksi siitä, kun moderni panssarivaunu suojaa itsensä ontelokranaatilta voimakkaan magneettikentän ja ison kondensaattorin avulla.\nMikäli tästä olisi keksitty joku oikein hyvä toimiva systeemi niin sen yksityiskohtaista rakennetta ei varmasti mainosteta sellaisenaan googlen kautta. Tämän perusidea kuitenkin vaikuttaa hyvin yksinkertaiselta ja sillä saavutetaan 70% kevyempiä panssareita.\nOsuvaprojektiili --> Normalisointi --> oikosulkulayerit --> peruspanssari\nTällä hetkellä Dstl mainostaa sellaisen magneettikenttäsuojan kehitystyöstä. Vaikuttaa siltä, että tässä ideassa mangeettikentän sijasta työn tekee voimakas virta ja jännite. Olen nähnyt kuinka iso ruuvimeisseli haihtuu räjähtäen savuna ilmaan se ollessa sähköpääkeskuksen kotelossa virjojen kykemisen hetkellä, ym. Tässa vissiin on samankaltainen homma. Tietyn jakoiset layerit kun oikosulkeutuu projektiilin vaikutuksesta sähkö räjäyttää ongelma pois salamannopeasti ja kun layerit ovat sopivan vahvuisia järjestelmä toimii osuman jäkeen.\nMarkkinoinnissa voi sitten kertoa magneettikentistä, startrekin voimakentistä, ym. se kuulostaa hienolta ja saa median kiinnostumaan. Edellä mainittu "magneettinen voimakenttä" yhdistettynä Super Bainite tyyppiseen suojaus ratkaisuun saadaan osuva tuote (projektiili) normalisoitua tietyn kokoiseksi rakeeksi tuolle sähkösuojalle, jonka jälkeen loputkin läpäisykyvystä voi sitten tuhota. Lopuksi ohut peruspanssari ottaa pulveroituneet roiskeet vastaa. Tämän päättelin siitä, koska tuo sama firma mainostaa myös tätä Super Bainite reikämetallia (normalisointi), sekä tuon magneettikenttäsuojasta kommentteja antavan professorin puheista.\nJos oikosulku layerit ovat suojattu toisistaan sekä tuosta Normalisointi metallista, järjestelmä toimii niin nopeasti, kun saa sähköiskun kun pistorasiaa työntää metalliset kudontapuikot ja aina uudestaan, kun toistaa prosessin. Tätäkin voi markkinoinnissa hehkuttaa "salaman nopeasti toimivana järjestelmänä", "ufo teknologiaa"--> Star Trek.\nPelkän magneettikentän ja ison kondensaattorin avulla kymmenien tuhansien joulien enegioiden venytys panssarien pintaan on kyllä niin "Aku Ankka juttu", kuin olla ja voi. Se ei siis ole millään tavalla mahdollista, pelkällä magneettikentällä. Kaikki huuhaa on mahdollista silloin, kun markkinointi ja R&D ovat eri tiimeissä\n"An early incarnation of a different type of electric armour technology has already been trailed by Dstl.\nIt used several layers of metal which have electric current flowing through them."\n"Professor Peter Brown, who headed the Dstl team that developed Super Bainite, said: "This is because when a bullet hits, it's always near to the edge of a hole.\n"This causes the bullet to topple over, turning it from a sharp projectile to a blunt fragment which is easier to stop."!\nJoo ymmärsinkin, että tuo on vasta kehitysvaiheessa. Mutta olisihan se aikamoinen etu, jos tuon avulla saa vaikka Pasin kestämään osumia, jotka nykyään vaativat taisteluvaunun panssaroinnin ja taisteluvaunut sitten voivat ottaa jo ohjuksen osumaa. Tietysti sähkölaite voi aina mennä rikki ja etu menetetään. Toiseksi se vaatii tilaa sisältä. Kiinnostaisi tietää, että kuinka paljon tilaa. Yhden laukauksen verran, yhden ukon verran vai enemmän? Veikkaan että enemmän.\nAika raakile teknologia tuo on. Rail gun ja nestekäyttöinen tykki ovat olleet kehityksessä 30 vuotta ja vasta nyt aletaan lähestyä käytännön sovelluksia....eikä puhettakaan että niitä saisi panssariin asennettua vaan laivoihin. Laivasto tuntuisi olevan luonnollisempi alusta tuollekin tekniikalle ja sen vaatimille massiivisille virranlähteille.\nTuon magneettikenttäsuojan avainkysymys on vaadittava teho. Kuinka monta megajoulea tarvitaan kentän synnyttämiseen?\nAbrams kun lisäsuojataan reaktiivisella panssaroinnilla, se vastaa yhteensä mutuna n. 2-3 m paksuista suurilujuista panssarilevyä. Reaktiivista lisäpanssarointia ei kuitenkaan käytetä vaikka se on olemassa, koska lisäpainon tuoma haitta ei kompensoi saatua hyötyä. Panssarointi riittää passiivisenakin kaikkia itäblokin aseita vastaan ja Apachen tulivoimallakin miehistö selviää mutuna n. 95% elossa vaikka vaunu vaurioituukin pahoin.\nyli 50 tn paino alkaa olla liikaa. Yli 60 tn mennään joillain vaunuilla, mutta yritelmät 60-100 tn tankeista ovat aina menneet myttyyn. Niin ww2 kuin nyt.\nTaistelupanssarien Akilleen kantapää, myös Abramsien, ovat telat jotka pystyy katkomaan kannettavallakin kalustolla jos pääsee ilman jalkaväen suojaa olevan tankin sivustaan riittävän lähelle.\nklo 14:38 | 31.12.2013\nRaidetykin laukausta se tuskin pysäyttäisi tai tehovaatimus olisi vähintään sama tai oikeastaan paljon kovempikin, koska tankissa koko runko sähköistyy ja raidetykissä se energia voidaan ohjata tietenkin pelkästään kuulan kiihdyttämiseen.\nArvaisin, että noin kolmella neljällä sadalla kilolla nykyaikaisia varauselementtejä saisi sellaisen oikosulun aikaan, jolla katkaisisi kevyesti rautakangen. Tuollaiset elementit voisi sijoittaa paikkoihin joissa niistä ei ole haittaa, muotoihin joihin ei laitetta käyttävä ihminen muutoinkaan mahdu.\nJäreitä pommeja ja erikois-ammuksia(uraani) vastaan tästäkään järjestelmä ei kuitenkkaan ole. Niin kuin tuolla mainostetaankin, luodit, IED:t ym. keskikokoiset kupari lävistintä hyväksikäyttävät käsisinko systeemit se kuitenkin pääsääntöisesti plokkaa (tämän hetken yleisimmät uhkat).\nTuollaista tankkia voisi yrittää ampua ensiksi sarja järeällä kk:lla jossa on panssarinläpäisyluoteja ja heti osumasarjan kohdalla ampua perinteisellä mustilla, kun sähköjärjestelmä on toipumassa.\nVeikkaisin että läpi menee.\nklo 14:52 | 31.12.2013\nTuli muuten mieleen, että Abramseissa on kuulemani mukaan käytetty reaktiivisen kalliin lisäsuojan sijasta jonkin verran köyhdytetystä uraanista tehtyä lisäpanssarointia kriittsissä kohdissa tilanteen mukaan. Abramsit ovat kriteereinä, sillä niillä merkittävästi eniten taistelutehtäviä joista voitu kerätä dataa.\nEniten Abramseja on menetetty jalkaväen tai sissien tekemissä lähihyökkäyksissä yksinäistä vaunua vastaan joissa on saatu sotkettua "rakettitekniikkaa" oleva tietokoneistettu blingbling järjestelmä, jonka jälkeen vaunu on kuuro, sokea ja halvaantunut.\nklo 15:03 | 31.12.2013\nJännä olisi nähdä M1 Abramsin ja meikäläisten puolustusvoimien Leopard 2A4 välinen vertailu (muistin mukaan uudempia leopardeja vastikään ostettiin Hollannista?)\nOnkohan Leopardeja ollut laajemmin taistelukäytössä?\nklo 15:40 | 31.12.2013\nTämä on jännä vehje.\nEi ehkä kovin käytännöllinen meille. Minun silmiin tuo tarvitsisi ainakin tuplasti leveämmät telat, ennenkuin Suomessa toimii. Tulin kerran ajatelleeksi, että miksi ei ole olemassa henkilöauton kokoista pientä panssarivaunua. No on näköjään sittenkin. Toimisi varmaan hyvin kaupungissa tai sitten jalkaväen lisäsuojana metsissä. Tuollaisen voisi ajaa vartiopaikalle ja yöväijyssä saisi oikein pimeänäkölaitteilla katsoa.\nEi kuitenkaan taisteluvaunun korvikkeena, mutta muuten näppärä peli. Jos ei uppoa lumeen liikaa.\nEihän nuilla tuolla lunta olekaan.\nTai sitten tämä hurja peli :)\nklo 15:58 | 31.12.2013\nTankkimaailma on erityisen kiehtova. Huomattavan erikoinen Wiesel sinänsä tuntuu kevyesti panssaroidulta pikkutykin alustalta ja varmaan toimivin maahanlaskettuna joillakin kaukaisilla saarilla tms hankalissa paikoissa, meillä on käytössä rynnäkköpanssarit jotka jopa 30mm tykillä tiputtaisivat pikkuvehkeen jo aika kaukaa, mokoma kuljettaa myös 8 sotilastakin, jalkaväen kamaa tämmöiset vaunut sinänsä, CV90\nI MS vaunut olivat todella pelottavia joskin huomattavan kömpelöitä, arvaan että yksi tämmöinen olisi tuhonnut kaikki I MS vaunut kun kranaatteja olisi riittänyt, meikäläisittäin Sturmi, ja sakujen mukaan Stug III, ei tankki, mitenhän olisi pärjännyt CV90 kanssa sentään 75mm tykki ;)\nItse ajattelinkin Wieseliä pikemminkin hyvin suojattuna liikkuvana aselavettina. Olennaista olisi tietysti hinta. Jos se tulisi maksamaan taisteluvaunun verran, niin tyhmäähän niitä olisi laittaa, mutta järkevällä hinnalla voisi vaikka joka kymmenes telakuormuri olla korvattu tuollaisella, niin olisi aika mukautuvainen osasto.\nklo 16:08 | 31.12.2013\n31.12.2013 klo 16:06\nEi muuten huonompi ajatus\nklo 8:42 | 1.1.2014\n31.12.2013 klo 15:58\nSuhteellisen tuttu vehje. Vekotin on tosin suunniteltu kahdeksaa sotilasta ajatellen, joten järin tulivoimainen se ei ole.\nklo 8:47 | 1.1.2014\n31.12.2013 klo 15:03\nSelkeä voitto M1:lle, mutta toisaalta sen toimintasäde on niin luokattoman huono johtuen turbiinimoottorista, että napakka isku huoltojoukkoihin tekeen noista hyödyttömiä. Tosin jenkkien ilmavoimien ollessa ylivoimaisia, on fiksumpaa rakennella mutakakkuja ja antaa pioneerien kusi sukassa tutkia niitä ansojen varalta - jotka tietenkin kylvetään fiksummin.\nklo 9:04 | 1.1.2014\nSiinä sulle panssariauto. Ei noille ole oikeen mitään käyttöä, kun on jo Pasit ja rooverit sun muut vehkeet jotka täyttää kaikki noiden roolit, olettaen siis modernimpaa vastinetta.


Kirjastokaistan katsotuimmat ja muita poimintoja vuodelta 2019 - Kirjastokaista\nKoti / Valokeilassa NYT -blogi / Kirjastokaistan katsotuimmat ja muita poimintoja vuodelta 2019\n2 vuotta sitten / 1267 katselukertaa / Valokeilassa NYT -blogi\nKuluneen vuoden tilastoja on taas puntaroitu ja analysoitu jokavuotiseen tapaan. Mikä mahtoi olla Kirjastokaistan suosituin ohjelma vuonna 2019? Vastaus riippuu siitä, miltä alustalta asiaa tarkastelee. Kuluneena vuonna nimittäin ykköseksi nousivat eri videot Vimeossa, YouTubessa ja Facebookissa. Nuo kolme palvelua toimivat Kirjastokaistan videoiden julkaisualustoina. Tämä kooste paljastaa mitkä videot saivat noissa kussakin palveluissa eniten katseluita sekä pohdintaa niiden suosioon liittyvistä taustatekijöistä.\nLukukoira Sylvi 5 vuotta lukukoirana -video nousi ykköseksi Vimeossa\nKirjastokaista käyttää videopalvelu Vimeota pääasiallisena videoiden julkaisualustana. Julkaisemme siellä kaikki videomme ja käytämme sitä myös suoralähetyksiin. Vimeo-videoita käyttäen tuotamme myös upokkeita, jotka tuovat kirjastojen sivuille automaattisesti videosisältöjä. Vuonna 2019 Vimeossa julkaistut videot keräsivät yhteensä 95 545 katselua (impressions 6 483 872).\nKumppanimme Kuopion kaupunginkirjaston tuottamat Lukukoira Sylvin videot keräävät paljon katseluita vuodesta toiseen. Viime vuonna 24.1. julkaistu Lukukoira Sylvi 5 vuotta lukukoirana -video ylsi Kirjastokaistan Vimeo-tilillä julkaistusta videoista kaikkein katsotuimmaksi. Sitä katsottiin 6538 kertaa. Tämän videon suosiota selittää paitsi tietenkin Sylvi itse, myös se, että Sylvin videot ovat upokkeena useiden kirjastojen sivuilla.\nKallen ja Keijon kirjastoluokat -video jatkaa ykkösenä YouTubessa\nYouTube on videoalustana tyystin erilainen verrattuna Vimeoon. YouTube on kiistatta suosituin videopalvelu, ja joillekin se lähentelee synonyymiä sanalle video. YouTuben luonnetta kuvaa hyvin myös se, että YouTube on Googlen jälkeen toiseksi suosituin hakukone. Me julkaisemme YouTubessa vain pienen osan tuotannostamme. Vuonna 2019 uusia YouTube-videoita julkaisimme 40. Ne ovat kaikki YouTube-ympäristöön sopivia lyhyitä tekstitettyjä videoita. Lisäksi käytämme YouTubea suoralähetyksiin. Yhteensä videot keräsivät vuonna 2019 Kirjastokaistan YouTube-kanavalla 270 345 näyttökertaa.\nKirjastokaistan YouTube-kanavalla oli vuoden 2019 lopussa 1528 tilaajaa. Kanava sai tuon vuoden aikana 422 uutta tilaajaa. Kanavan tilaajat poikkeavat huomattavasti esimerkiksi Facebook-tykkääjistämme, joka selittää eri videoiden menestystä noilla eri alustoilla.\nSeuraavassa pieni vertailu YouTube-kanavamme tilaajien ja Facebookin seuraajien välillä. Vimeo, eli kolmas palvelu jossa videot ovat tiedostoina, ei ole tässä vertailussa mukana, sillä siellä ei ole samalla tavalla yhteisöä, josta olisi saatavilla taustatietoja.\nVideon julkaisualusta YouTube Facebook\n”Yhteisö” Kanavan tilaajia: 1528 Tykkääjiä: 5389\nSukupuolijakauma Miehet: 63%\nNaiset: 32% Naiset: 79%\nKolme suurinta ryhmää 18–24 vuotta: 52%\n25–34 vuotta: 13%\n13–17 vuotta: 12% Naiset 45–54 vuotta: 20%\nNaiset 35–44 vuotta: 19%\nNaiset 55–64 vuotta: 17%\nKun tarkkaillaan Kirjastokaistan videoiden katseluun johtavia reittejä YouTubessa sekä kanavan tilaajien ikäjakaumaa, ei ihmetytä, että jo toista vuotta peräkkäin ykköspaikkaa pitää 12.4.2018 julkaistu Kallen ja Keijon kirjastoluokat -video. Se sai viime vuonna 224 701 katselua ollen 730 150 katselulla Kirjastokaistan alustoilla julkaistujen videoiden kaikkien aikojen katsotuin video.\nLöytöretki musiikkiosastolla sarjan teaser suosituin Facebookissa\nJulkaisemme Facebook-videoina kaikki lyhyet siihen ympäristöön sopivat videot. Samoin kuin YouTube-videot, tekstitämme kaikki Facebook-videot, sillä mobiilikäyttäjät tulee ottaa tietenkin huomioon näissä palveluissa.\nVuonna 2019 Kirjastokaistan Facebookissa julkaistuja videoita katsottiin yhteensä noin 130 000 kertaa. Katsotuimmaksi nousi Löytöretki musiikkiosastolla -sarjan teaser-video, jota katsottiin 28 771 kertaa.\nYlipäätäänkin Löytöretki musiikkiosastolla -sarja keräsi katsojia nimenomaan Facebook-videoina. Ne päätyivät myös useisiin musiikkilehtien verkkouutisiin upotuksina. Isolta osin tuon sarjan ansiota on myös se, että Kirjastokaistan Facebook-seuraajien määrä kasvoi vuonna 2019 peräti 25%. Kirjastokaistalla oli vuoden lopussa 5692 Facebook-seuraajaa, kun luku oli vuoden 2018 lopussa 4562. Kasvu oli tosin aika tasaista läpi vuoden, mutta Löytöretki musiikkiosastolla -sarja teki siihen suurimman piikin.\nSuoralähetystyksiä ennätysmäärä, ykkösenä Sääntöviidakosta kansalaistoimintaan? -koulutuspäivä\nKirjastokaista lähetti vuonna 2019 peräti 25 suoraa lähetystä. Koko päivän pitkä striimi on aina näkyvillä tilaisuuden jälkeen siihen saakka kunnes olemme julkaisseet päivän esitykset kunkin omana erillisenä videonaan. Vuonna 2019 suosituimmaksi striimiksi nousi Sääntöviidakosta kansalaistoimintaan? Kirjaston todellisuus ja kirjastolain tavoitteet -koulutuspäivä, joka pidettiin 19.2.2019 Pasilan virastotalossa Helsingissä. Koulutuksen järjestivät aluehallintovirastojen kirjastotoimet. Se keräsi 1493 katselua.\nKaikki menneiden suoralähetyksien videot löytyvät tilaisuuksittain listattuna Live-sivultamme ja aiheen mukaan järjestettynä Koulutuskanavalta.\nLisää tilastoja sekä johtopäätöksiä\nVuoden taittuessa olemme taas sitä mieltä, että takana on kokonaisuudessaan aika huikea vuosi kolmen hengen tiimiltä. Vuosi 2020 tulee menemään suunnitelmiemme mukaan samoissa raameissa kuin edellinen. Markkinoiminen on osa jokapäiväistä työtämme. Uskomme, että ohjelmilla on potentiaalia vielä suurempiin katsojamääriin, joten pari nostoa tilastojen valossa.\nKuten tämän artikkelin alussa kerrottiin, vuonna 2019 Vimeossa julkaistut videot keräsivät yhteensä 95 545 katselua ja niiden impressions-luku oli 6 483 872. Tämä tarkoittaa, että vain 1,5 % katsoo videon sivuilta, joihin se on upotettu. Yksi keskeinen syy tähän on, että Kirjastokaistan videoita on paljon eri sivustoilla, mutta ne on sijoitettu aivan sivun alalaitaan. Kun kävijä tulee sivulle, aktivoituu videon impressions-luku, mutta oletettavasti kävijä ei skrollaa sivun alareunaan eikä näin ollen edes altistu sille, että päättäisi katsooko videon vai ei. Tässä näemme potentiaalia ja tämän aiomme ottaa ehdotuslistalle, kun olemme yhteyksissä videoita sivuilleen upottaviin tahoihin. Meille keskeinen syy tuottaa videoita on se, että niistä on iloa ja hyötyä kirjastoille ja me haluamme tietenkin edesauttaa sitä, että niiden saavutettavuus ja löydettävyys on kaikissa sanojen merkityksissä hyvä.\nToinen asia koskee YouTuben potentiaalia. Alla olevassa kuvassa näkyvä suppilo näyttää, kuinka monta kertaa pikkukuva on näytetty katsojille YouTubessa (impressiot), kuinka usein videota on katsottu pikkukuvan klikkaamisen jälkeen (klikkausprosentti) sekä kuinka nämä näyttökerrat ovat johtaneet lopulta katseluaikaan. Kuva osoittaa, että YouTube-ympäristöön sopivilla videoilla voi olla mahdollisuudet suureen näkyvyyteen, kunhan vaan sisällöt osuvat sopivasti ”palvelun logiikkaan”.\nPari sanaa tilastoinnista\nKirjastot.fi-palveluiden käyttöä mitataan Google Analytics -luvuilla, jotka tilastoivat käyntejä sivustoilla. Kirjastokaista.fi-sivuston käyttö kasvoi hieman (6%) vuonna 2019. Google Analyticsin mukainen istuntojen määrä oli vuonna 2018 yhteensä 90 378 ja viime vuonna 95 703.\nKirjastokaistan osalta sivustokäynnit on kapea mittari. Kuten edellisistä kappaleista paljastuu, valtaosa ohjelmien katselusta tapahtuu muualla kuin Kirjastokaista.fi-sivustolla eivätkä ne tilastoidu millään lailla tuohon käyttöä ja suosittuutta mittaavaan lukuun. Kirjastokaista.fi-sivuston rooli on olla ikään kuin näyteikkuna ja käyntikortti Kirjastokaistan kokonaisuudesta. Ohjelmat ja niiden katselut ja kuuntelut tapahtuvat osin niissä palveluissa, joissa ne on julkaistu eli videot Vimeossa, YouTubessa ja Facebookissa ja podcastit ja audiot SoundCloudissa ja iTunesissa.\nTämä oli lyhyt katsaus tilastoihin lähinnä videoiden osalta. Jos kaipaatte lisätietoja vaikkapa some-seuraajista tai podcastien kuuntelusta, niin olkaa yhteyksissä.\nNyt vuoden 2020 tuotantojen pariin!\n– Riitta Taarasti, 8.1.2020 –


Anonyymi 31. joulukuuta 2009 klo 23.15\nKiitos toivotuksesta täältäkin. Ja kiitos mukavista kirjoituksista ja tosi ihanista kuvista.\nTeillekin sinne onnellista ja tervettä uutta vuotta meiltä Käsivarren pieneltä perheeltä, jonka edeskäypänä toimii Tosi mummo. :)\nHra Mäykynen 31. joulukuuta 2009 klo 23.18\nVoi miten söpöjä vauvakuvia Epusta!\nZepa 1. tammikuuta 2010 klo 0.16\nKuvat on taas superia :-) Antoisaa uudempaa vuotta sinnekin! Hienoja juttuja, hienoja katteja!\n(Mulla on Mauno-lapaset käytössä nyt kun on vähän viileempi :)\nNeiti Napakka 1. tammikuuta 2010 klo 3.03\nMää melekeen pillitän onnesta ja ikävästä täällä, niin kauniita sanoja <3\nMervi 1. tammikuuta 2010 klo 10.29\nKiitos kuluneesta vuodesta, Maunon ja Epun touhuja on ollut näin kissattomana allergikkona aivan ihana seurata.\nKuvat ja teksti täydentävät toisiaan aivan loistavasti.\nRuusu 1. tammikuuta 2010 klo 12.50\nluolaleijona 1. tammikuuta 2010 klo 16.11\nHyvää uutta vuotta 2010 koko teidän köörille!\nJenni 1. tammikuuta 2010 klo 17.47\nEpun pörrökuva on NIIIIN suloinen ja koko kirjoitus niin ihana, että on pitänyt palata sen ääreen muutamankin kerran eilen ja tänään. Ihanat mau-pojat!\nYmmärrän hyvin, miksi täydennysvuosi oli niin täydellisen ihana. Harmi, ettei joka vuosi voi täydentää - tai ehkei tarviskaan, jos saa jo asua maailman kauneimman ja kultaisimman kanssa?\nHyvää uutta vuotta koko porukalle! :)\nNaukulan Mamma 1. tammikuuta 2010 klo 18.33\nKiitos ilahduttavista jutuista vuonna 2009!Ja oikein hyvää vuotta 2010 koko porukalle toivottaa Naukulan väki.\nsitruuna 1. tammikuuta 2010 klo 18.51\nMe kiitetään kaikista toivotuksista ja seurasta täällä blogiavaruudessa!\nTänä vuonna ei tule täydennystä, eikä seuraavana, eikä toivottavasti piiiitkään aikaan, sillä toimivaa kaksikkoa ei ole halua riskeerata. Vaikka pennut ihania ovatkin, tällä porukalla mennään ja toivottavasti ainakin 15 vuotta eteenpäin!\nMaija 1. tammikuuta 2010 klo 21.04\nJenni 1. tammikuuta 2010 klo 21.24\nNo ei meillekään tule täydennystä ainakaan 15 vuoteen. Sehän siinä ihaninta onkin, että jos saa vahingossa itsensä kiinni "entäs jos" -ajatuksesta, niin ei todellakaan voi edes jatkaa jossittelua, kun jo asuu maailman parhaan parivaljakon kanssa: eihän siitä tulisi kuin sanomista, jos sellaista kuviota menisi jotenkin sotkemaan, edes maailman ihanimmalla pennulla.\nJoten ollaan vaan iloisia täydennysvuodesta. ;) Meillä oli ainakin niin hyvä täydennyskissavuosi, että samanaikaisesti sydämessä läikähtää sekä kylmää, kun tuota paria katselee: miten jotkut voivatkin tulla niin hyvin toimeen, ja toisaalta, kauheaa jos olisi itse ollut niin tyhmä, ettei olisi ottanut toista kissaa.\nOnneksi otettiin. Kaikki "täydennyskissan" ottaneet voinevat olla samaa mieltä.:)\nHeidi 1. tammikuuta 2010 klo 21.51\nBinchu ja Kamila toivottavat Hesan pojille hyvää uutta vuotta! <3\nPäivi 1. tammikuuta 2010 klo 23.54\nKiitos kuluneesta vuodesta, hauskoista kirjoituksista ja hienoista kuvista, ystävyydestä ja sohvasta. Sekä erityisesti hyvän kodin tarjoamisesta Eppulille. Kaikkea hyvää alkavalle vuodelle! <3\nsitruuna 2. tammikuuta 2010 klo 0.42\nKiitos Päivi itsellesi; pennun luovuttamisesta, luottamuksesta, ystävyydestä ja tuesta, sekä monista hauskoista hetkistä! En olisi parempaa kaveria Maunolle voinut saada. Sohva on aina vapaa. ;o)


Varallaolon kuormittavuus röntgenhoitajan työssä angiografiatutkimuksissa\nLappalainen, Katja (2010)\nTyökuormitus on ihmisen fyysisten ja psyykkisten toimintojen ja ominaisuuksien käyttöä työssä. Kaikki työhön liittyvät tekijät vaikuttavat ihmiseen fyysisesti, psyykkisesti ja sosiaalisesti. Röntgenhoitajien työkuormittavuutta on tutkittu, jonka mukaan erikoissairaanhoidossa röntgenhoitajien kokema työhyvinvointi on melko hyvä.\nOpinnäytetyön tarkoituksena oli kuvata, miten röntgenhoitajat kokevat varallaolon fyysisen, psyykkisen ja sosiaalisen kuormituksen. Opinnäytetyön tavoitteena on saada tietoa, jonka avulla voidaan kehittää röntgenhoitajien työhyvinvointia KYS- Kuvantamiskeskuksessa.\nTutkimusmenetelmä oli kvalitatiiivinen. Aineisto koottiin avoimella lomakekyselyllä kesä-elokuussa 2010 KYS-Kuvantamiskeskuksen angiografiatutkimuksissa työskenteleviltä kahdelta röntgenhoitajalta. Kyselylomakkeen kysymykset johdettiin työkuormituksen teoriasta. Kyselylomake koostui taustatiedoista ja viidestä avoimesta kysymyksestä\nTutkimustulosten mukaan röntgenhoitajat kokivat varallaolon kuormittavaksi monella eri tavoin. Keskeisimpänä olivat erilaiset unihäiriöt, yksintyöskentelyn vaativuus, työn sisällön vaativuus sekä työn määrä ja sen kohtuullisuus.\nOpinnäytetyön tuloksia voidaan hyödyntää angiografiatutkimuksissa työskentelevien röntgenhoitajien työhyvinvoinnin ja työssäjaksamisen kehittämisessä sekä organisaation henkilöstösuunnittelussa ja työkykyä ylläpitävässä toiminnassa.


Moskalkova Tatyana Nikolaevna: elämäkerta ja ura\nMoskalkova Tatiana Nikolaevna - Venäjän poliitikko, kunnioitti asianajaja Venäjän federaation duuman viidennen ja kuudennen convocations. Koska 2016 toimii tavallisena ihmisoikeusvaltuutettu. Hän on jäsenenä "Fair Venäjä", filosofian tohtorin ja oikeuskäytäntöä.\nMP Moskalkova Tatyana Nikolaevna syntyi kolmaskymmenes toukokuuta 1955 Valko kaupungin Vitebsk. Isä toimi upseerina maahanlaskujoukot. Tyttö oli vanhempi veli, Vladimir. Hän vaikutti suuresti muodostumista yksittäisten sisarten. Heidän isänsä kuoli, kun hän oli vain kymmenen vuotta vanha. Tämän jälkeen äiti vei lapset elää Moskovassa.\nLukion jälkeen Tatiana meni lukemaan lakia klo kirjeenvaihto osastolla. Jonkin ajan kuluttua, hän puolusti hänen väitöskirja. Sen jälkeen Tatiana on tuottanut tieteellistä työtä moraalisin perustein esitutkinnan aikana. Hän tuli Oikeustieteen tohtori, ja sitten filosofian. Hän kirjoitti ja tuottanut joitakin hänen henkilökohtainen kirjoja, mukana kirjoittamassa useita akateemisia julkaisuja.\nUransa Moskalkova Tatyana Nikolaevna alkoi kirjanpitäjä ja virkailija. Sitten hän työskenteli oikeudellisena neuvonantajana. Vuosina 1974-1984. Hän työskenteli puheenjohtajiston VSFNT korkeimman neuvoston, osastolla joka käsittelee anteeksi. Sitten hän meni töihin sisäministeriön. Ensin oli yksinkertainen tarkoite ja vähitellen nousi varajohtaja johdon.\nMoskalkova Tatyana Nikolaevna jätti viimeinen viesti, koska hänen vaaleissa duuman viidennen kokouskutsun. Se on puolueen "Fair Venäjä" käynnistettiin. Tatiana oli varajohtaja valiokunnan suhteista maanmiestensä IVY. Vuonna 2011 hän oli jälleen ehdolla duuma mistä "Fair Venäjä". Komissio oli mukana testissä parlamentaarisen tuloista.\nAktiviteetin aikana Moskalkova Tatjana Nikolajevna (jäsen Duuman Venäjän federaation) on tukivat 119 laskuja. Tukenut kieltävä laki hyväksyminen venäläisten lasten amerikkalaiset. Jotkut asianajajat huomautti, että tietyt säädösten suuresti vaikeutti työtä hyväntekeväisyysjärjestöille.\nTatiana ei juuri poikkea niiden aloitteita. Jotkut niistä ovat julkisia ja jotkut poliitikot arvioidaan kriittisesti. Vuonna 2012 Moskalkova tuli johtaja Public neuvoston "Venäjän naispoliiseja." Hän oli mukana yksi Venäjän unionin.\nMoskalkova Tatyana Nikolaevna naimisissa insinööri. Pariskunnan tytär syntyi. Hän sai hyvän koulutuksen perusteet. Tatiana Nikolayeva - happy isoäiti. Hänellä on jo kaksi lastenlasta, joka miellytti häntä. Moskalkova miehensä kuoli vuonna 2016\nSen aina erilaisia moitteeton maku ja kategorinen hylkääminen mitään epäkohteliasta. Hän on loistava ampuja, ortodoksisen uskovainen. Lukee mielellään, hän suosii klassikoita, filosofia ja uskonnollisia julkaisuja. En koskaan lue dekkareita.\nYhdysvaltain republikaanit ja demokraatit: ero. Republikaanit eroavat demokraatit\nAfganistanin - se on rohkeutta ja urheutta!\nRoslyak Yuriy Vitalevich - yksi parhaista asiantuntijoista Venäjän taloudessa\nKokoomuksen: Johtajat ohjelma. Kokoomuksen ja jo 20-luvulla Venäjä\nMikä on hybridisodankäynti? Käsite hybridisodankäynti ja taktiikat\nMiten kokki lettuja perunoista ja kesäkurpitsa\nKeskeytetty sänky - Kauniita unia painottomassa\nMitä parempi liimaa taustakuva makuuhuoneessa? Mitä parempi liimaa taustakuva makuuhuoneessa mukaan Feng Shui?\nPatogeneesin tuberkuloosi. Etiologiaa tuberkuloosi. Oireita ja merkkejä tuberkuloosin\nMistä löytää tyttöystävä Moskovassa\nLahja koostumus "Tossu makeisia" omin käsin\nEvgeniy Polyakov: jalkapallo elämäkerta\nResepti herkullinen leipää. Miten leipoa herkullista leivän uuniin ja leipäkone\nHyvänlaatuisia appelsiineja. Valkaisemalla kasvojen ihon appelsiininkuorilla\nMatalapaine raskauden aikana: mitä tehdä, mitä tehdä? Miten matalapaine raskaus\nValintaperusteet verhoiltuja huonekaluja: kulmasohvat koot, materiaalit ja mekanismit transformaatio


Kyyti kohteeseen Gatwickin lentoasema (LGW) | Uber\nEtsitkö vaihtoehtoa perinteiselle Gatwickin lentoasema-lentokenttäkuljetukselle tai taksille? Olit sitten matkalla Gatwickin lentoasemalta Lontooseen tai Lontoosta Gatwickin lentoasemalle, pääset määränpäähäsi tutun Uber-sovelluksen avulla. Pyydä kyyti kohteeseen/kohteesta LGW yhdellä napautuksella.\nNouto osoitteesta Gatwickin lentoasema (LGW)\nKun olet valmis, avaa Uber-sovellus ja pyydä kyyti määränpäähäsi. Valitse ryhmäsi kokoon ja matkatavaroiden määrään nähden parhaiten sopiva kuljetusvaihtoehto LGW-lentoasemalla.\nSaat reittiohjeet noutopaikalle lentoasemalla Gatwickin lentoasema suoraan sovelluksessa. Noutopaikat voivat vaihdella terminaalikohtaisesti. Kimppakyytien noutopaikkojen opasteita saattaa löytyä myös kohteesta Gatwickin lentoasema.\nSiirry sovelluksessa määriteltyyn noutopaikkaan LGW-lentoasemalla. Huomaa: noutopaikka ei aina sijaitse lähimmällä uloskäynnillä. Kuljettajan nimi, rekisteritunnus ja auton väri näkyvät sovelluksessa. Vahvista kyytisi ennen autoon astumista. Jos et löydä kuljettajaa, ota häneen yhteyttä sovelluksella.\nGatwickin lentoasema – vinkit\nWi-Fi Gatwickin lentoasemalla\nKun saavut Gatwickin lentoasemalle, voit käyttää Wi-Fiä ilmaiseksi 90 minuutin ajan. Pidempiä käyttöoikeuksia tai nopeampia yhteyksiä on tarjolla Boingon kautta tai molempien terminaalien internetkioskeissa.\nPysäköinti Gatwickin lentoasemalla\nGatwickin lentoaseman pohjois- ja eteläterminaaleissa on useita pysäköintivaihtoehtoja, kuten lyhyt- ja pitkäaikaispysäköinti, meet and greet -palvelu ja pysäköintipalvelu.\nValuutanvaihto Gatwickin lentoasemalla\nEri puolilla Lontoon Gatwickin lentoasemaa sijaitsee Moneycorpin valuutanvaihtopisteitä ja -automaatteja, jotka tarjoavat edullisia vaihtokursseja sekä ennakkotilaus- ja noutomahdollisuuden.\nVoinko saada Uber-kyydin Gatwickin lentoasemalta?\nUber on käytettävissä LGW:n lentoasemalla, joten pääset määränpäähäsi mukavasti ja vaivattomasti.\nMissä sijaitsee Gatwickin lentoaseman Uber-noutopaikka?\nKuinka paljon maksaa Uber-kyyti Lontoon Gatwickin lentoasemalle?\nVaikka matka Gatwickin lentoasemalle tai lentoasemalta olisi lyhyt, aika, liikenne ja muut tekijät voivat vaikuttaa Uber-hintoihin. Pysäköinti- ja lentokenttämaksut saatetaan myös lisätä matkan lopulliseen hintaan.\nGatwickin lentoaseman terminaalitiedot


Puoluesihteerikisan teesit osa 1: Tavoitteellinen politiikka esiin | Mikko Salmi\nPuoluesihteerikisan teesit osa 1: Tavoitteellinen politiikka esiin\nSDP:n tulisi nostaa tavoitteellinen politiikka viestinnässään esiin. Mallia voisi ottaa vuoden 1966 eduskuntavaaleista, joissa puoluesihteeri Kaarlo Pitsingin johdolla luvattiin panna mm. asuntotuotanto ja eläkeasiat kuntoon. Pitsingin “kahdeksan kohdan lista” toi SDP:lle 17 lisäpaikkaa ja teki Pitsingistä koko SDP:n ääniharavan.\nPuoluesihteerin tehtävänä on johtaa ja ruokkia puolueen ohjelmatyötä. Minkälainen olisi tämän päivän ”kahdeksan kohdan lista” vuoden 2019 eduskuntavaaleja varten? Tässä viisi ajatusta, joita voitaisiin hyödyntää tavoitteellisen politiikan valmistelun pohjana.\n1.\tTerveyskeskusmaksuista on luovuttava.\nIhmiset ovat terveydenhuollon suhteen hyvin eriarvoisessa asemassa. Parhaiten toimeentulevat ovat työterveyden tai vakuutusten piirissä, mutta työttömät, vajaakuntoiset ja sairaat maksavat kovia terveydenhuollon asiakasmaksuja. Terveydenhuollon menoista 19 prosenttia katetaan asiakasmaksuilla. Suomessa on jo nyt niin kova veroaste, että terveydenhuollon asiakasmaksuista luopuminen olis oikean hyvinvointivaltion merkki.\n2.\tOpintotuen takaisinperinnästä on luovuttava\nYksi suomalaisen opintotukijärjestelmän idiotismi on opintotuen takaisinperintä, silloin kun opiskelija on tienannut ”liikaa”. Takaisiperinnästä aiheutuu suuret kulut ja lisäksi opiskelijan yrittelijäisyyttä rangaistaan. Kaikille opiskelijoille olisi taattava noin 55 opintorahakuukautta ilman tulorajoja. Näin loisimme kannustavan opintotukimallin ilman tarpeetonta byrokratiaa.\n3.\tVarhaiskasvatus maksuttomaksi\nSDP:n luovuttamaton periaate on ihmisten mahdollisuuksien tasa-arvo. Jo lapsesta alkaen elintasoerot ovat huomattavat. Sen vuoksi jo 3-vuotiaasta asti yhteiskunnan olisi tarjottava maksuton varhaiskasvatus. Näin turvattaisiin yksilöille hyvä ja sosiaalinen kasvuympäristö.\n4.\tMaksuton joukkoliikenne kasvukeskuksiin\nSuomi keskittyy vauhdilla kaupunkeihin. Kaupunkien infrastruktuurin ja ihmisystävällisyyden vuoksi joukkoliikennettä on edelleenkin kehitettävä. Kaupunkien keskustat on entistä enemmän vapautettava autoilta ihmisille. Maksuton joukkoliikenne edistäisi tätä kehitystä huomattavasti. Näin pystyttäisiin myös hillitsemään ilmaston hiilidioksidikuormaa.\n5.\tSivutoiminen yrittäjyys osaksi suomalaista työkulttuuria\nTyöelämän murros on Suomessa jo kovassa vauhdissa. On enää harvassa ne ihmiset, jotka palvelevat samaa työnantajaa koko elämäänsä. Lisäksi työn merkityksellisyys ja luovuus ovat nykyihmiselle tärkeitä. Yksi ratkaisu tähän muutokseen on sivutoimisen yrittäjyyden tukeminen, niin että ihminen voi sujuvammin liikkua yrittäjyyden ja palkkatyön välillä.\nVuonna 1903 kuuluisa Forssan puoluekokous laati hyvin kunnianhimoisen periaateohjelman, joka tavoitteli siihen aikaan utopistisia asioita: 8 tunnin työpäivä, vähimmäispalkka ja yleinen kouluvelvollisuus. Sinnikkäällä työllä nuo kaikki tavoitteet ovat toteutuneet. Mikä estää meitä palaamasta tavoitteellisen politiikan tielle?\n← I`ll be home for Christmas!\tMiksi juuri minä olisin sopiva SDP:n puoluesihteeriksi? →


Digitalisaatio - Protacon\nDigitalisaatio on muutos, jossa perinteiset tavat toimia muokkautuvat uuteen maailmaan. Samalla syntyy kokonaan uusia palveluja ja toimintamalleja tuotantoon, logistiikkaan, tuotekehitykseen, markkinointiin ja asiakaspalveluun.\nDigitalisaation vaikutukset yritykseen ja työelämään\nDigitalisaatio on yhteiskunnan, talouden ja työn uusi järjestys, joka muuttaa arkeamme nopeasti 2020-luvulle mentäessä. Digitalisaatio on sitä, että tieto ja palvelut ovat saatavilla melkein missä vain ja milloin vain.\nDigitalisaatio nopeuttaa, automatisoi ja muuttaa perinteisiä tapoja tuottaa ja kuluttaa palveluita. Käytännön esimerkkejä digitalisaatiosta ovat mm. sosiaalinen media, pankkipalveluiden siirtyminen kännykkään, pelillistyminen ja vaikkapa matkojen ostaminen verkosta.\nDigitalisaatio muokkaa markkinoita ja avaa uusia liiketoimintamahdollisuuksia. Digitalisaation mukana tulee myös uhkia, jotka on huomioitava yrityksen johtamisessa.\nDigitalisaation vaikutukset yksilöön ja yhteiskuntaan\nDigitalisaatio muokkaa työrooleja. Hallinnollisen työn luonne ja arvostus muuttuvat.\nOsa perinteisistä käsityöammateista muuttaa myös muotoaan. Yksilön ja yhteiskunnan on pidettävä tilannetietoisuus ja osaamisen kehittäminen entistä enemmän keskiössä.\nLataa tästä yritysjohtajan opas digitalisaatioon:\nEsimerkkejä digitaalisista ratkaisuistamme\nMitä vaiheita digitaalisen palvelun toteuttaminen vaatii?\n1. Ideasi muotoillaan\nPalvelumuotoilussa innovoidaan ja suunnitellaan digitalisaatioratkaisut yhdessä asiakkaan ja loppukäyttäjien kanssa. Muotoilulla luodaan vankka pohja toteutusvaiheelle.\n2. Ideasi toteutetaan\nToteutusvaiheessa palvelumuotoilun avulla suunniteltu ratkaisu saa elämän. Toteutusvaihe tehdään tiivissä yhteistyössä asiakkaan kanssa parhaan lopputuloksen saavuttamiseksi.\n3. Palvelusi kukoistaminen varmistetaan\nToteutusvaiheen jälkeen palvelulle laaditaan jatkokehitys- ja huolenpitosuunnitelma yhdessä asiakkaan kanssa. Digitalisaatio ei lepää aloillaan, siksi myös palveluiden täytyy jatkuvasti kehittyä.\nJatkokehitykseen ja huolenpitoon kuuluvat\nIndustry 4.0 myytinmurtajan silmin\nJos ensimmäinen teollinen vallankumous oli vesi ja höyry, toinen sähkö ja kolmas automaatio, niin olemmeko seuraavan teollisen vallankumouksen äärellä?\nMistä tunnistat aidon digitalisaation\nPaperisten sanomalehtien kulutus muuttuu digitaaliseksi vuosien aikana, kun taas Uberit ja Pokemonit jylläävät kokonaisia toimialoja ja miljardeja euroja uusiin taskuihin kuukausien sykleissä.\nLiiketoiminta saumattomaksi palveluväylällä\nYrityksillä on yhä useammin käytössä useiden eri toimittajien pilvipalveluita, sovelluksia ja näiden yhdistelmiä.\nOn tullut tarve yhdistää käyttäjät, sovellukset ja laitteet toisiinsa helposti ja nopeasti.\nLue, miten automatisoit palveluketjut\nEnemmän myyntiä Itsepalvelukassalla\nJyväskylän Paviljongissa järjestetyssä KoneAgriassa itsepalvelukassoja käytettiin ensimmäisen kerran massatapahtumassa.\nSitä ennen kassoja on otettu käyttöön mm. katsastusasemilla, joissa itsepalvelukassojen on havaittu lisäävän myyntiä jopa 15 prosenttia.\nLue, miten Itsepalvelukassa lisää myyntiä\nPalvelumuotoilu varmistaa oikeat ensimmäiset askeleet. Muotoilussa ja toteutuksessa päästään alkuun pienillä alkukustannuksilla valmiiksi mietittyjen kokonaisuuksien ja palveluiden ansiosta. Lue lisää palvelumuotoilusta, valmiista palveluista tai ota yhteyttä.\nMuster on maailman nopein tapa katsastaa.\nLue lisää Musterin sivuilta\nKuPi – kunnossapidon pilvipalvelu\nProtacon KuPi on helppokäyttöinen, päätelaiteriippumaton ja kustannustehokas ratkaisu kunnossapitoon. Kupi on erityisesti pienille ja keskisuurille lämpö- ja vesilaitoksille sekä huoltoyhtiöille suunnattu kunnossapidon pilvipalvelu.\nLue lisää KuPista\nIPa – integraatioväylä palveluna\nProtaconin palveluväylä (IPa) on kustannustehokas integraatioalusta, joka mahdollistaa tietojärjestelmien yhdistämisen nopeammin kuin perinteisissä integraatioprojekteissa.\nLue lisää palveluväylästä\nOnce – polttoaineen hallintajärjestelmä\nOnce-järjestelmä tuo huomattavaa hyötyä ja vaivattomuutta energiatuotannon ja polttoainetoimitusten hallintaan ja raportointiin. Once auttaa saamaan polttoaineiden hankintaketjusta irti kaiken tarvittavan tiedon sekä mahdollistaa polttoaineiden hyötysuhteen ja kustannusvertailun tarkemman laskennan.\nLue lisää Oncesta\nTai kysy asiantuntijalta\n+358 41 449 1264


Muukalaisuuden labyrintissa - Kreikansuomalaisten naisten matka jälkimoderniin arkeen\nTitle: Muukalaisuuden labyrintissa - Kreikansuomalaisten naisten matka jälkimoderniin arkeen\nAuthor: Järvinen-Tassopoulos, Johanna\nAbstract: Väitöskirjatutkimuksessa pohditaan naisen muukalaisuutta muuttuvassa arjessa. Tutkin, mitä muukalaiselle tapahtuu, kun hän asettuu pysyvästi vieraaseen yhteisöön. Labyrintin metafora kuvastaa muuttunutta modernia elinympäristöä. Arkielämä muuttuu sokkelomaiseksi, kun rutiinit, arvot, tavat ja käsitykset muuttuvat. Tarkastelen myös, minkälaiseen arjen labyrinttiin naismuukalainen joutuu uudessa yhteisössään ja miten hän selviää siinä. Tutkimusta varten on haastateltu 39 suomalaista naista, jotka asuvat pysyvästi Kreikassa ja elävät avo- tai avioliitossa kreikkalaisen miehen kanssa. Olen tehnyt keskustelunomaisia haastatteluja, joita olen kerännyt eri puolilta Kreikkaa vuosina 1996–1998. Olen mukaillut haastattelujen analyysissa sisällönanalyysin menettelytapoja. Tulkinnoissani olen pyrkinyt pääsemään haastattelupuheen sisään ja samalla olen ottanut etäisyyttä lukemalla teoreettisia keskusteluja. Kreikansuomalaisia naisia voidaan pitää nykyajan muukalaisina, ovathan he avioituneet vieraaseen yhteisöön. Tutkimuksessa seurataan heidän matkaansa jälkimoderniin arkeen. Ennen Kreikkaan muuttoa naiset ovat matkustelleet ja osoittaneet kiinnostusta vieraita maita, kulttuureja ja kieliä kohtaan. He kohtaavat tulevan puolison matkallaan Kreikassa erilaisilla näyttämöillä. Kreikkalais-suomalainen pari seurustelee välimatkoista ja vanhempiensa reaktioista huolimatta. Koti Kreikassa on naismuukalaisen kiintopiste vieraassa todellisuudessa ja siihen hän rakentaa pesänsä. Kodin tilassa käyvät, vierailevat ja oleskelevat myös kreikkalaiset sukulaiset. Kotiinpaluuta ajatellaan ja entiseen kotimaahan liittyy nostalgisia tunteita. Kreikka on asuinmaa, josta etsitään kotoisuuden tunnetta. Kreikkalais-suomalainen avioliitto on puolisoiden konstruktio, jossa vaikuttaa muukalaisuuden välitila. Naismuukalainen solmii erilaisia sosiaalisia siteitä kreikkalaiseen perheyhteisöön, joka muodostaa verkon, joka tukee, auttaa ja hoivaa jäseniään. Hänen asemansa kolmantena vaikuttaa siihen, kuinka yhteisö identifioi hänet osaksi itseensä. Nainen identifioituu itse erilaisiin verkostoihin ja ryhmiin. Arjen labyrintissa kreikansuomalaisten naisten on löydettävä erilaisia selviytymismenetelmiä. He liikkuvat työn poluilla etsien ja tehden työtä. Lopuksi naiset pohtivat tulevaisuuttaan nykyhetkestä käsin. He elävät nykyisyyden rytmissä: he kehittävät erilaisia näkemyksiä ja elämäntyylejä, jotka vastaavat muuttuneita olosuhteita.\nkreikansuomalaiset - naiset


Yritysinfo - HM Steel Oy\nHM Steel Oy:n perustaja ja nykyinen toimitusjohtaja Kari Huhtamäki on aloittanut alalla toimimisen jo 80-luvun alussa. 2000-luvun alku oli yrityksellä vahvaa kasvun aikaa.\nLaatuohjelmamme toimii kompassina sekä sisäisesti että asiakkaillemme, se on uudistettu vuosina 2014-2015.\nTekemämme kantavat teräsrakenteet ovat aina CE-merkittyjä ja noudatamme SFS EN ISO-1090-2 vaatimuksia\nHuomioimme tuotannossamme myös ympäristönäkökulmat\nOman tuotekehityksen lisäksi panostamme vahvasti henkilöstömme osaamiseen\nTilat ja konekanta\nTuotantotilamme jakaantuvat projektien osalta kahteen osaan. Isompi (20 x 30m) tila jossa teemme isompien toimitusten kokoonpanotyöt. Tilassa mm. 2 kpl siltanostureita (á 5 tn), säteisporakone sekä CNC-saha.\nPienempi tuotantotila on kooltaan (20 x 15m), täällä teemme valtaosan levytyöstöstä. Tilassa myös 2 kpl ketjunostimia (á 0,5 tn). Alihankintana toimittajiltamme hankimme mm. hiekkapuhalluksen sekä maalaukset.\nL 3000 mm, s 10 mm\nHPEV-300 (300 tn)\nSigand (30 tn)\nTummer EF54 (45 tn)\nCSSR LENP62 (62 tn)\nHydraulipuristin (40 tn)\nStrong Line SR3010\nMerek Bomar CNC\n⌀ 16-42 mm\nTeho 200-300 A\nKemppi Kempac 2530 (matkakone)\nKemppi Weldforce KWF 300\nTeho 400 A\nEsab Power Compact 400\nMigtronic MIG 445\nMigatronic MIG 455\nTeho 500+ A\nKemppi Kempoweld 5500\n" Ensin sovitaan mitä tehdään ja sitten tehdään mitä on sovittu. "\nKari Huhtamäki, projektipäällikkö


Kemppinen: Maankäyttö ja hautaus\nMitä mieltä on oltava siitä, että kaikissa kirkonkylissä parhaat tontit tuhlataan hautausmaihin, joihin on upotettu unohdettuja ihmisiä?\nItsessään Helsingissä läntisellä hautausmaalla Lapinlahden rannassa on osia joihin viimeiset hautaukset on tehty yli 100 vuotta sitten. Malmin lentokentästä käydään hyvin ymmärrettävää kiistaa. Siihen mahtuisi mukavasti rakennuspaikkoja ja vielä lähelle keskustaa hyvin yhteyksien päähän.\nEikö kannattaisi tuhota ensin Malmin hautausmaa. Siihen liittyy niin ikäviä muistojakin. Pääkaupunkiseudun teloitukset toimitettiin tuo hautausmaan seinää aste sotavuosina.\nNykyisin tapaa yhä useammin ihmisiä, jotka sanovat luultavasti tosissaan, että kuoleman jälkeen heidän jäännöksistään olisi hyvä hankkiutua eroon vähän äänin.\nOnko siis ajattelutapamme päässyt tältäkin osin vanhentumaan? Monet kunnioitettavat kansat tapasivat haudata esi-isät ja äidit olohuoneen lattian alle. Tietenkin heillä oli lattiat kovaksi tallattua maata, ja voi olla, että eräillä oli tunkiokin sisätiloissa, parhaalla paikalla.\nArkeologian tiedot muuttuvat nopeasti. Suomen varhaisin asutus näyttä sijainneen nykyisessä Lapissa, mikä on kyllä aika yllättävää, ja varhaisimmat metalliesineet näyttävät löytyvän jäämeren rannalta. Etenkin uusien ajoitusmenetelmien aikana kalmistot ovat muinaistutkimukselle korvaamattoman arvokkaita, ja ne näyttävät sijainneen tuollaiset kymmenen tuhatta vuotta hyvin lähellä asutuksia Miksi kummassa?\nTyrkytän tässä vastausta, että maansiirtokoneet liikkeelle ja niukkuustuote maa tehokäyttöön.\nOlen näet eri mieltä.\nTätä nykyä on hitaasti voittamassa alaa laajempi käsitys ympäristöstä. Vihervyöhyke eli myös sellaiet kuin Lapinlahti tai Malmi tarvitaan elävän elämän ylläpitämiseen. Perustelussa ei tarvitse rajoittua ihmiseen. Umpeen rakennettu seutu on kaikille epäterveellinen. Tosin hoidettujen alueiden lisäksi tarvittaisiin joutomaita ja kosteikkoa. Uudempaa ympäristöajattelua on vaikeasti havaittavan ympäristön käsittäminen. Voisin itsekin ottaa kotieläimeksi mikrobin, ellei minulla olisi niitä jo kilokaupalla, kuten kaikilla muillakin. Hautausmaista puheen olleen ihmisruumis ei ole kehuttava lannoite. Aineita on vähän väärässä suhteessa.\nAistein erottuva ympäristön lisäksi toinen suojelukohde on tunteiden ja ajatusten ympäristö. Helpoin esimerkki on kesämökki, taloudellisesti järjetön ja oloiltaan useimmiten sietämätön paikka, joita kuitenkin vain harrastetaan. Vähän vaikeampi esimerkki on luonnonsuojelualue. Konstailematon esimerkki on metsä.\nVanhimpien kunnon kommunistien tavoin tahdon kyseenalaistaa käsitteen ”maanomistus”. Ei maata voi todellisuudessa omistaa, yhtä vähän kuin ilmaa, vettä tai tulta.\nYhteiskuntamme ja sen terveyttä jäytävä juridiikka perustuu maanomistusolojen järjestelyyn.\nJossain päin Aasia – muistelisin että Japanissa – on seutuja, joissa pellon ja pusikon omistaa esimerkiksi neljä eri ihmistä, yksi kunakin vuodenaikana. Muutkin toimet kuin riisinviljely ovat vuodenaikaan sidottuja. Puunhakkaaja ja peltomies voivat tulla toimeen samoilla maa-alueilla.\nKirkko myi ennen hautapaikkoja kirjaimellisesti ikuisiksi ajoiksi. Se vaikutti silloin hullunkuriselta ja vielä enemmän nyt. Miksi nimittää omistamiseksi sellaista että jokin maa-alue otetaan toistaiseksi pois muusta käytöstä?\nSellainen entisaikojen hautausmaa, jotka muistan oikeinhyvin. oli paikkakunnan juorukalenteri ja sukujen paremmuusluettelo. Paremmilla ihmisillä oli hienommat paikat ja komeammat kivet. Itsemurhaajat ja muut heittiöt kipattiin kiviaidan taakse. Siten iski sosialidemokratia ja syntyivät arava-tyyliset hautausmaat, joissa ”tontit” ja kivien koko on määrätty jossain virastossa. Olen kaupitellut mainostilaa omasta tulevasta hautakivestäni kauppiaille, mutta mielenkiinto ei ole herännyt. Seurakunta puolestaan ei anna vetää edes sähköä mainosvaloihin, vaikka olen selittänyt että Los Angelsissa (Forest Lawn) on kosketusnäyttöjä, joiden välityksin voi harjoittaa kanssakäymistä henkien kanssa.\nSota muutti kaiken. En ole varma, onko sitä korostettu tarpeeksi, mutta sankarihaudat siis keksittiin talvisodan aikana ja samoin ruumiiden kuljettamnen kotikuntiin. Tiettävästi seikkaperäisiä suunnitelmia ei ollut ja ehkä vuodenaika suosi.\nIhmeitten ihme on se, ettei yksikään ääni noussut vastustamaan sitä, ettei poikia haudattukaan perinteisiin sukuhautoihin, vaan kaiken maailman rippikoulukavereiden kanssa samaan riviin ja vielä samanlaisten kivien alle.\nRatkaisua voisi runollisesti sanoa demokraattiseksi, kun edes upseereita ei lajiteltu erikseen.\nKaikkein suurin kumma oli vanhojen hautojen repiminen kirkonseinustalta. Vanha ajatus oli, että sitä hienompaa, mitä lähempänä hauta on kirkkorakennusta. Sankariahautausmaat tuotiin kaikkialla ihan kirkkoon kiinni ja siinä saivat siirtyä alta edesmenneet sielunpaimenet ja muut.\nEikä yksikään ääni noussut vastustamaan! Jatkosota johti suureen uudelleen arvontaan 1945, mutta sen mahdolliseksi tehneet ovat hekin mullassa ikään ja arvoon katsomatta. Siksiköhän suomalainen kirkkomaa on kaunis verrattuna esimerkiksi maailmansodan hulluuden muistomerkkeihin, loputtomiin ristimetsiin Flanderin tasangoilla ja Alppien alimmilla kukkuloilla.\nPosted by Jukka Kemppinen at maanantaina, marraskuuta 02, 2015\nKuiskaus hautausmaan puolesta: Ihmisen on Mechelininkadulta hyvä tulla kuulemaan alhaisempia äänenpaineita. Isot dB-arvot ovat terveysriski. Suosittelen Ampujaa: http://www.gaudeamus.fi/ampuja-huutoja-hiljaisuuteen/\nAntti Alanen maanantaina, 02 marraskuuta, 2015\nKävelyretkellä Forest Lawn Hollywood Hillsillä (varmaan eri paikka kuin blogi-isännän mainitsema) osuin sattumalta Fritz Langin haudalle. Se oli koruton laatta maassa, ja siinä luki vainajan nimi, syntymä- ja kuolinaika, sekä -paikat (Wien, Beverly Hills). Vieressä oli Lily Langin samanlainen laatta.\nTarkoituksellisesti kävin Marilyn Monroen haudalla, joka on puolestaan lokero pienessä muurissa, jossa on muitakin. Yhtä koruton. Viesti tuntui olevan: kuolema ei ole tärkeä; elämä on.\n- Olavi Paavolainen : synkkä yksinpuhelu\n- Simo Puupponen : mörkki monologi\n" on sota.\nOlen synkkä." Aapeli / Radioteatteri- Siunattu hulluus , 1/2. Kuunnelkaa.\n"kuoleman jälkeen heidän jäännöksistään olisi hyvä hankkiutua eroon vähän äänin"\nOlen aina ajatellut, että ateisteille riittäisi hautamaaksi kaatopaikka.\nValto Ensio tiistaina, 03 marraskuuta, 2015\nOnpa yksisilmäinen ajattelumalli! Olisiko keittiöihin sitten laitettava perheiden vainajille omat lajittelusäiliönsäkin ja jätehuoltofirmoille ruumisautot? Ja Elykeskusten ohjeistustarrat siitä, erotellaanko ruumis palaviin vai palamattomiin jätteisiin?\nItsemurhaajia tai seurakuntiin kuulumattomia vainajiakaan ei enää edes kirkollisissa piireissä ehdotella hautausmaiden aitojen ulkopuolelle haudattaviksi, ei taideta enää edes pakanoiksi nimitellä, että aikatavalla järkyttävä kaiku kaukaa "kumpujen yöstä".\nTerveisin täysin jumalaton ja uskonnoton, kuolemanjälkeisistä elämistä edes unia näkemätön mies, mutta joka ajattelee poismenoaan ikävöiviä lapsiaan nyt eläessään ja haluaa, että on paikka, jossa he voivat käydä surutyöhön kuuluvat rituaalit lävitse.\nPs. Nykyisen käytännön hautapaikan varausikää voisi pudottaa 25. vuodesta kymmeneen vuoteen.\n"ettei yksikään ääni noussut vastustamaan sitä, ettei poikia haudattukaan perinteisiin sukuhautoihin"\nTässä muuten olisi oiva aihe jollekin nuorelle historiantutkijalle. Mahdotonta ajatella, ettei tuostakin asiasta olisi ollut toisinajattelua ("Miksei meidän poika päässyt omien joukkoon sukuhautaan"?) vai koettiinko sillojin todellakin niin vahvasti, että he olivat sankarihaudassa omiensa joukossa.\nUnknown tiistaina, 03 marraskuuta, 2015\nOn niitä sukuhautoihinkin haudattu. Kotipuolessa ainakin yksi. Sankarihautajaisissa ammuttiin kunnianlaukauksia ja tämän sankarin äiti oli sanonut, että on jo ammuttu tarpeeksi, haudalla ei enää ammuta.\nLeo maanantaina, 02 marraskuuta, 2015\nTuo valokuva herätti hämäriä muistoja. Taitaa olla Pielpajärven erämaakirkko Inarissa. Nurmen alla seurakunta maatuu, mutta ei taida olla nurmen neliöhinta korkea.\nSilti arvioisin että hautapaikka siellä on yksi arvokkaimmista Suomessa, tietystikin näin vain tunteenomaisesti heitettynä.\nErastotenes Aleksandrialainen maanantaina, 02 marraskuuta, 2015\nSankarihautaus oli ihmeellinen perinne. Malli oli kyllä olemassa. Samanlaisia ryhmähautoja oli käytetty jo kansalaissodassa molemmilla puolilla. Samoin höyrylaiva Kurun ja elokuvateatteri Imatran katastrofien uhrit oli haudattu yhteiseen hautaan. Sosiaalinen ilmiö oli siis valmiina.\nKaikkia ei kuitenkaan haudattu yhteiseen sankarihautaan. Ainakin kotikuntani kirkkomaalta löytyy sukuhauta, jossa on yhden nimen kohdalla vapaudenristi ja sotilasarvo. Siinä on joku ollut epäsosiaalinen.\nTulispa sota niin päästäisiin tekemään pitkästä aikaa uusia sankarihautoja!\nTorsten Sandberg maanantaina, 02 marraskuuta, 2015\nMitäs Pielpajärven erämaakirkolla on tämän kanssa tekemistä?\nEero Raunio tiistaina, 03 marraskuuta, 2015\nOlen kohdaltani arvellut, epärealistisesti, että olisi hieno hautapatsas sellainen rosterinen laatikko, jossa hehkuisi valokirjaimin GAME OVER ja sen alla vihreässä napissa "Reset".\nari tiistaina, 03 marraskuuta, 2015\nTäällä Italiassa on, ilmeisesti tilanpuutteen vuoksi, kaskitetty henkien kokoukset ja tupakoinnin lopettaneet nätteihin kerroslokerikkoihin jo ihmisiän. Ei olekaan mikään huono juju vaikka onhan täälläkin tavallisiakin, maahan kaivettuja, yksiöistä perhesellaisiin. Minä kyllä taidan mennä isäni kanssa seilaamaan Raumanmerelle, jonnekinhan se hiilijalanjälki on pistettävä.\nSamantyypinen, postilokeroita etäisesti muistuttava järjestelmä nähtiin elokuvan "Jim ja Jules" lopussa, jossa kolmas päähenkilö saattoi kaksi muuta toveriaan hautaan.\nJukkis hyvä, ei kaikkia sankareita sankarihautoihin haudattu. Sukuumme naitu talvisodan ns, sankarivainajana on haudattu sukuhautaamme. Koska hän ei lähtenyt sankarina sotaa, niin hän ei voinut myöskään kuolla sankarina. Kuitenkin seurakunta on pystyttänyt sankarihaudalle myöskin hänen muistolaattansa muiden tavoin. Jostain kumman syystä hän ei ole talvisodan kuolleiden joukossa tunnetussa Suomen sodissa 1939-1945 menehtyneet sivustossa?\nNiin ja ikuisiksi ajoisi hankittu hautapaikka on ollut olemassa "aina" ja en ole selvittänyt ketä kaikkia sinne vuosisatojen aikana on kuopattu.\nSinne sitä taidan mennä minäkin!\nAd Omnia: - Oikein tunnistettu, väärin runossa ennustettu Pielppajärven erämaakirkko miellyttää minua myös siksi, että sinne (ahduoille) mennäkseen saa nähdä vaivaa. Kuva on itse ottamani; uudempienkaan karttojen mukaan sinne ei näyttäisi olevan ajotietä; kävely tuntui ennen juuri sopivalta.\nTörmäsen "kirsi" joka murtui joskus, on sitten sama asia kuin routa. Tietenkin loppusoinnut virsi ja hirsi ovat aina riimittelijälle mieleen.\nTapsa tiistaina, 03 marraskuuta, 2015\nOnhan meillä otettu hautuumaita hyötykäyttöönkin. Helsingissä hyvä esimerkki on Senaatintori, jonka alla puolen metrin syvyydessä vainajat seesteisin mielin saavat kuunnella kiireisten askeliemme kopsetta katukivillä.\nMiten blogistin tomumajalle käy?\nJos vanhempani eivät olisi tuhkauurnissa Hietaniemen Kuusilehdon sirottelualueen välittömässä naapurissa, niin itse valitsisin epäröimättä tomujeni suoran lähdön luonnon kiertokulkuun,


MYKKÄELOKUVASIVUSTO - The Mothering Heart\n”D. W. Griffithin elokuvakorkeakoulun” käyneiden määrä on melkoinen ja toisinaan tuntuu siltä, että lähes jokainen pioneeriajan amerikkalaisnäyttelijä on ollut jossain määrin tekemisissä Griffithin kanssa. Erityisesti hänellä oli silmää naisnäyttelijöille ja monet mykän kauden hienoimmista naisnäyttelijöistä ovatkin jossain vaiheessa uraansa työskennelleet Griffithin alaisuudessa: Mary Pickford, Blanche Sweet, Constance Talmadge, Mae Marsh, Dorothy ja Lillian Gish… Erityisesti viimeksi mainittu oli todellinen Griffith-veteraani kymmenillä rooleillaan aina vuodesta 1912 vuoteen 1922, jolloin Gishin ja Griffithin tiet erkanivat.\nGish muistetaan parhaiten kärsivien naisten rooleista sellaisissa menestyselokuvissa kuin Katkenneita kukkasia (1919) ja Läpi myrskyn (1920), mutta tosiasiassa hän oli näytellyt niitä jo uransa alusta alkaen. Yksi Gishin hienoimmista roolisuorituksista nähdään vuonna 1913 valmistuneessa Biograph-tuotannossa The Mothering Heart, jossa hän esittää nuorta, raskaana olevaa vaimoa. Hänen arkinen elonsa kokee ensimmäisen takaiskun, kun aviomies alkaa pelehtiä vieraan naisen kanssa. Jätettyään miehensä ja palattuaan takaisin äitinsä luo, hän saa lapsen myötä elämänsä hetkeksi järjestykseen. Kohtalo puuttuu kuitenkin naisen onneen julmalla tavalla.\nGriffithin omiin Biograph-ajan suosikkeihin lukeutuvaa The Mothering Heartia katsoessa on helppo ymmärtää, miksi häntä pidettiin aikakautensa suurimpana ohjaajana. Hänellä oli taito luoda kestävää draamaa arkisista asioista ilman, että niissä olisi mitään teeskenneltyä. The Mothering Heart on tästä erinomainen esimerkki, sillä se voisi hyvinkin olla minkä tahansa tosielämän nuorenparin tarina. Arkinen aherrus ja pienistä eleistä koostuva onni vaihtuvat menestyksen myötä huvituksiin, henkilöt alkavat kyllästyä toisiinsa, onnea etsitään muualta toisen tunteista välittämättä… Lukuisia kertoja nähty tarina, mutta hyvän toteutuksensa ansiosta elinvoimainen ja myötätuntoa herättävä.\nSiksi onkin harmillista, että Griffith päättää parantumattomana romantikkona elokuvansa sovinnon eleeseen. Uskottomuuden vuoksi erilleen ajautunut pariskunta löytää lopussa toisensa, tai niin ainakin katsojalle luvataan. Asetelmassa ei ole sinänsä mitään vikaa, mutta lopetuksen helppous häiritsee: muutama ristiriitainen ele tai ilme suuntaan tai toiseen olisi antanut tilanteelle lisää syvyyttä ja uskottavuutta. Ehkä Griffithillä on ollut mielessä ne monet kritiikit, joita hänen yhä synkemmiksi muuttuneet Biograph-tuotannot olivat saaneet?\nThe Mothering Heart on Lillian Gishin taidonnäyte ja hän pitikin roolia uransa kulmakivenä. Tuolloin yhdeksäntoistavuotias Gish oli näytellyt elokuvissa vasta vajaan vuoden, mutta oli jo täysiverinen ammattilainen, kuten tämä elokuva osoittaa. Alun perin liian nuorena roolista hyllytetty Gish esittää koko repertuaarinsa tavalla, jota ei voi kuin ihailla. Hänen kasvunsa nuoresta ja viattomasta neidosta, pettyneeksi, petetyksi ja lopulta anteeksiantavaksi vaimoksi, joka kärsimysten ja menetysten jälkeen yrittää luoda uuden alun elämälleen, on täydellisesti hallittu. Kohtaus, jossa Gishin esittämä vaimo kävelee tyhjä katse silmissään puutarhaan ja lyö ruusupensaat maahan, on syystäkin kuuluisa – tosin niin pitäisi olla moni muukin hänen tässä elokuvassa näyttelemänsä kohtaus.\nThe Mothering Heart on Griffithin satoja elokuvia käsittäneen Biograph-tuotannon parhaita nimikkeitä. Yksinkertaisesta tarinastaan huolimatta se on kestävä kokonaisuus, jonka hurja, äärimmilleen viety draama sykähdyttää edelleen. Loppu verottaa hieman arvosanaa, mutta kokonaisuus on siitä huolimatta reilusti keskitasoa korkeammalla. Kannattaa katsoa vaikka ainoastaan Gishin upean roolisuorituksen vuoksi.\nTHE MOTHERING HEART, 1913 Yhdysvallat\nTuotanto: Biograph Company Ohjaus: D. W. Griffith Kuvaus: G. W. Bitzer\nNäyttelijät: Lillian Gish (nuori vaimo), Walter Miller (aviomies), Kate Bruce (nuoren vaimon äiti), Viola Barry (vieras nainen), Charles West (naisen uusi kohde), Adolph Lestina (tohtori/kerhon asiakas), Charles Murray, Gertrude Bambrick (tanssijat), Josephine Crowell, Henry B. Walthall\n© 5.5.2012 Kari Glödstaf


Taburetti: Kaaosta työhuoneessa\nPerjantai illalla saimme keskimmäisen lapsemme kotiin matkaltansa.\nOn niin ihanaa kun on perhe jälleen koossa.\nSen kunniaksi teimme nuorimmaisemme kanssa yhdessä\nLämpimiä voileipiä, kanasalaattia ja ruusukaalia pähkinöiden kera\nJa jälkiruuaksi suklaakakkua.\nNiin sitten istuimme yömyöhään nauttien toistemme seurasta .\nUuden alkavan viikon projektina minulla on ollut työhuoneeni, jossa\ntällä hetkellä vallitsee kaaos.\nTyöhuone sijaitsee kellarikerroksessamme.\nVanha hyllykkö poistettu, vanha tiiliseinä on tarkoitus putsata ja levittää\nväritön lakka päälle, jotta helpompi puhdistaa\nMyös vanhat tasot lähtevät ja tilalle uusi systeemi.....\nsiis projektia riittää.\nKiskovalaisin katossa säilyy ... siis ripaus 90 lukua,\nverhot muuttuu, uudet jo tehty....\nTässä vielä kuvaa vallitsevasta kaaoksesta......\nLaitan teille kuvaa huoneesta myöhemmin, jahka olen\nsaanut projektini valmiiksi.\nTänään aurinko lämmitti meitä säteillään ainakin täällä pirkanmaalla\nja pihamme vaahtera levitti väriloistoaan.\nKatsellessani sitä väriloistoa, ajattelin, että kyllä myös syksy\non upeaa aikaa.\nSyksyn lämpimin terveisin\nLähettänyt taburetti klo 13.23\nUpea tunnelma ruokapöydän ääressä...\nTyöhuoneesi kaaos on ihanaa arkea :)\nMutta puitteet ovat aivan mahtavat tuostahan saa vaikka ja mitä.\nJa varsinkin sinun taidoillasi.\nIntoa puuhaan :)\n14. syyskuuta 2010 klo 17.41\nmaija maitoparta kirjoitti...\nIhana tunnelmakuva!! <3\nvoi tuota mahtavaa kiviseinää!Jään innolla odottamaan lopputulosta!\n14. syyskuuta 2010 klo 21.30\nOdotan innolla millaista jälkeä saatte aikaiseksi. tuo tiiliseinä on kyllä upea.\n14. syyskuuta 2010 klo 22.39\nTosi hyvän näköinen seinä. Mielenkiinnolla odotan, miten muokkaat touhupistettäsi:))) Iloa päivääsi!\n14. syyskuuta 2010 klo 23.25\nKiitos kaikille naisille kommenteistanne!\nAlakertaan lähden pian jatkamaan projektiani....\nMukavaa syksyistä sade päivää!!\n14. syyskuuta 2010 klo 23.33\nMeilläkin työhuoneen tuunaus käynnissä, tsemppiä projektiisi :)\n15. syyskuuta 2010 klo 1.59\nIhana valaistus tunnelmakuvassa,tuolla kelpaa istuskella ja rupatella.:D.Ei muuta kuin tsemppiä projektiisi,kyllä se valmistuu aikanaan ja mikä helpotus lopuksi,kun on kaikki työt siinä tehty!Mukavaa Keskiviikko päivän jatkoa!\n15. syyskuuta 2010 klo 3.16\nKaaoksen jälkeen tulee... Järjestys!!!\n15. syyskuuta 2010 klo 12.49\nKiitos Merja, Tansku ja Kamomilla kommenteistanne!!\nOdotan kun saan jälleen työ/ harrastushuoneeseen järjestyksen ja löydän taas tavaroitani jotka tällä hetkellä ovat ties missä.\nTansku kävin kurkkaamassa kauniissa blogissasi.\n15. syyskuuta 2010 klo 13.35\nKiitos kun käväisit blogissani, olen kyllä ollut jo pitempään sinun blogisi lukija viime vuodesta asti ja luulinkin, että oli lopettanut ja siksi en ollut käynyt kyläilemässä, nyt jostain syystä vahingossa päädyin (onneksi)sivullesi.\nJa toki, ole mielissäni, jos lisäät blogini lukulistallesi.\n16. syyskuuta 2010 klo 4.00\nKiva,että kävit vierailulla vuorostaan blogissani.:)Tervetuloa uudelleenkin sinne!\n16. syyskuuta 2010 klo 8.41\nViikonlopun kivi töitä\nMinä pieni urhea nainen....:))


Akupunktio Tampere Eeva Koskinen\nHOITOLAN TOIMINTA ON PÄÄTTYNYT!\nVauvahieronnan ja synnytykseen valmistautumisen kotikäyntejä\nAkupunktiolla voidaan hoitaa kehon kipuja ja toiminnallisia ongelmia. Kiinalaisen lääketieteen akupunktio keskittyy ihmiseen kokonaisuutena ja hoito on aina yksilöllinen. Akupunktiolla aktivoidaan kehon omia toimintoja. Akupunktio vaatii asiakkaalta sitoutumista hoitoon elintapojen tarkastelun ja niihin tehtävien muutosten kautta.\nRaskausakupunktio on turvallinen ja lääkkeetön hoito raskauden aikana ilmenevien vaivojen lievittämiseen. Raskausaikana tehtävissä hoidoissa tulee ottaa huomioon myös kohdussa kasvava vauva ja hänen tarpeensa. Raskausakupunktiolla voidaan rentouttaa äidin mieli ja helpottaa oloa unenlaatua tukien tai esimerkiksi keskittyä enemmän kropassa tuntuviin kipuihin. Raskausakupunktio säännöllisesti koko raskauden ajan piristää äidin oloa, rentouttaa mieltä ja helpottaa synnytyksen kulkua.\nLapset ja vauvat reagoivat herkästi hoitoihin, usein jo hieronnalla päästään hyviin hoitotuloksiin. Vauvan koliikkihoito on yhdistelmähoito intialaista vauvahierontaa, vyöhyketerapiaa ja kiinalaista tuinahierontaa lapsen tarpeen mukaan.\nAjanvaraus puhelimitse tai nettiajanvarauksen kautta. Nettikaupasta voit lunastaa lahjakortit, suorittaa hoitosi maksun etukäteen sekä varata ja maksaa paikkasi kurssille tai tenslaitteen synnytykseesi. Lahjakortit saat sähköisenä suoraan nettikaupasta.\nServices also in english.\nSertifioitu doula (Doulakka)


VIISI FAKTAA UUDESTA KODISTA | Noora Näppilä\nUNELMIEN DUUNIKEIKKA LEIJONIEN KULTAJUHLISSA →\nOlette lähettäneet minulle lukuisia viestejä koskien uutta kotiamme ja on ihanaa huomata, että erilaisille koti- ja sisustuspostauksille on kysyntää. Niitä toki tullaan lähitulevaisuudessa blogin puolella näkemään, mutta ymmärtänette varmaankin, että liian tarkasti en uudesta kodistamme tai asuinpaikastamme tule kertomaan. Innokkaimmat teistä ovat jopa kyselleet uutta osoitettani! Vaikka kovin mielelläni kertoisin teille tästä ihanasta elämänmuutoksesta kaiken, on se kuitenkin sula mahdottomuus. Mutta ei huolta, toki avaan teille virtuaalisen oven uuteen kotiimme. Tai ainakin raotan sitä hieman. Aloittakaamme kotipostaukset viidellä faktalla uudesta kodistamme.\n(1) Sinnikkyys palkittiin, kun muutaman vuoden etsimisen jälkeen kohdalle osui se oikea. Sama taitaa päteä asuntoihin kuin sen oikean kumppaninkin etsimiseen. Ensin täytyy pussata muutamaa sammakkoa ennen kuin prinssi osuu kohdalle. Vuokralla asuminen siis päättyy nyt, tuntui hurjalta allekirjoittaa kauppakirjat ensimmäisestä ihan omasta kodista.\n(2) Yksi suurimmista mullistuksista tulee olemaan se, että saamme vihdoin oman pienen pihan. Innokkaana parvekesisustajana olen aivan pähkinöinä siitä, että pääsen laittamaan pihaa kuntoon. Ja kuten kerroinkin jo, tärkeimmät pihahommelit alkaa olla hankittuna, sillä huusin itselleni huutokaupasta grillin ja ruohonleikkurin. Enää puuttuvat terassikalusteet, ruukut kukkineen ja suurin unelmani – riippumatto!\n(3) Tila kasvaa, kun muutamme noin 60 neliön kaksiosta neliöön. Tästä huolimatta, en aio kantaa uuteen kotiin mitään tarpeetonta. Kokemuksesta tosin tiedän, että pian ne tyhjätkin kaapit täyttyvät. Tarkoituksena oli löytää koti, johon mahdumme pitkään, vaikka perhekin pian (toivottavasti) kasvaisi ja tämä asunto voikin parhaimmillaan olla loppuelämän koti.\n(4) Fiilistelen Matin puolesta sitä, että kotiimme kuuluu autotalli. Muistan lapsuudesta vaarin autotallin, joka oli täynnä kaiken maailman aarteita muttereista onkivapoihin. Autotalli tarjoaa myös äärimmäisen kivan säilytysmahdollisuuden eri urheiluvälineille suksista sählymailoihin, joten sisustajan silmä lepää, kun ne jatkossa saa piiloon.\n(5) Uudessa kodissa on kaksi kylpyhuonetta. Do I need to say more?!\nTJ 21, mutta onhan tässä toki vielä tekemistä, ennen kuin uuden kodin ovi aukeaa. Pakkaaminen, kierrättäminen ja kirppispöytien varailu on aloitettu ja homma on käynnistynyt vauhdikkaasti. Pyrin siihen, että teen joka päivä muuton eteen jotakin – pakkohan sen on varsinaista muuttorumbaa edes jotenkin auttaa?!\n6 thoughts on “VIISI FAKTAA UUDESTA KODISTA”\nMinnea on 28.5.2019 at 09:46 said:\nOi että, tulipa tästä postauksesta hyvä mieli <3 Onnea uuteen kotiin!\nKiitos Minnea – täällä odotellaan muuttoa jo innolla! :)\nMaitoviiksi on 28.5.2019 at 15:39 said:\nUusi kotinne kuulostaa ihanalta. Oma piha ja 2 kylppäriä <3 muuttotsemppiä!\nCURIOUSNOORA on 1.6.2019 at 17:18 said:\nEn malta odottaa, että saan jakaa kanssanne uudesta kodista kuvia! :)\nTiia - Littlebigthings on 29.5.2019 at 00:09 said:\nOi että, kuulostaapa ihanalta! Onnea omaan kotiin <3 Kyllä sen oikean vaan tunnistaa sitten kun se tulee kohdalle. Minä löysin omani 12v sitten ja olen asunut täällä ikiomassani onnellisempana kuin missään ikinä :)\nKiitos Tiia – uuden oman kodin löytymistä on odotettu pitkään ja hartaasti, vihdoin osui se oikea kohdalle! <3


Kuukauden ensimmäinen lenkki aprillipäivänä.\nHuhtikuu tuli päätökseensä eilen, ja minun kohdallani päätökseensä tuli kolmas peräkkäinen kuukausi, kun sain kokoon sata kilometriä. Ihan hirveästi ei sadan päälle kilometrejä tullut, sillä kokonaismatkaksi muotoutui 102,7, mutta hyvä näinkin.\nKuukaudesta jäi mieleen jonkin sortin monipuolisuus - minun mittapuuni mukaan - sillä kuukauteen mahtui juoksun lisäksi niin voima- ja liikkuvuusharjoituksia kuin laskettelua ja jopa hiihtoakin. Talven ainoa laturetki tuli tehtyä Lapissa, ja siitä jäi hyvä mieli, jonka toivon siivittävän menoa laduilla ensi talvena.\nMutta nyt on (onneksi) aika jättää ajatukset lumesta taakse ja suunnata kohti lisääntyvän vehreyden ja valon aikaa! Edelleen minun on syytä ryhdistäytyä kehonhuollossa ja voimaharjoittelussa, ne kun tuppaavat jatkuvasti jäämään sivuun. Onkin hyvä, että olen saanut juoksukoulusta ohjeita venytyksiin, jotka on kätevä tehdä lenkin loppupuolella. Toki niiden lisäksi pitäisi tehdä muutakin, erityisesti voimatreeniä, jonka suhteen olen luvattoman laiska.\nTässä vielä huhtikuun valintoja ensin sanoin ja sitten kuvin:\nHitain lenkki tuli juostua maanantaina 11.4., kun hieman yli tunnin hölkän keskivauhdiksi jäi 8:40. Tarkoituksenani olikin himmailla ja palautella viikonlopun juoksukoulurupeaman jälkeen, joten lenkki onnistui hyvin.\nKestoltaan pisimmän lenkin eli tunnin ja kymmenen minuuttia juoksin torstaina 14.4. Huhtikuussa jäivätkin pidemmät lenkit sivuun, kun keskityin matalasykkeisiin lenkkeihin ja niiden ohella intervalleihin.\nIntervalleista tasaisimmin kiihtyvä onnistui perjantaina 15.4. Viisi intervallia taittuivat keskivauhdilla 6:00 - 5:58 - 5:48 - 5:38 - 5:28.\nKeskivauhdiltaan nopein pk-lenkki osui perjantaille 22.4. Vajaan tunnin hölkän keskivauhdiksi muotoutui 7:58, ja sykkeet pysyivät maltillisina. Vauhtini ovat tällä hetkellä siis hyvin hitaita, mutta sitä olenkin tavoitellut saadakseni sykkeitä vähitellen pysymään paremmin alhaalla.\nKuukauden pisin lenkki oli juuri ja juuri kaksinumeroinen, eli aika tasan tarkkaan 10 kilometriä taivalsin intervallitreenin merkeissä maanantaina 25.4. Tuo sama intervalliharjoitus oli myös kuukauden nopein keskivauhdilla tarkasteltuna (6:58).\nMatalasykkeisin pk-lenkki taittui keskiviikkona 27.4. Kolmen vartin lenkin keskisyke oli 125, maksimi 137. Olin oikein tyytyväinen sykelukemiin.\nKeväisin lenkki oli samalla kuukauden viimeinen. Perjantaina 29.4. tein kävely-hölkkäyhdistelmän upeassa auringonpaisteessa ja nautiskelin täysin siemauksin keväästä, joka on viime päivinä edennyt harppauksittain.\nSunnuntaina 3.4. huomasin ihmetellä,\nmiten lumi oli metsästäkin vähentynyt.\nJa mikä kaunis auringonvalo!\n6.4. venyttelyä sateisen lenkin päätteeksi.\nMihinkäs nyt tullaan?\nYhtäkkiä keskellä talvea. Pyhätunturilla 20.4.\nIhana kevätaurinko 21.4.\nVarma kevään merkki: kuvia asfaltissa.\nTuulinen mutta kaunis päivä, maanantai 25.4.\nKevättunnelmaa kuukauden viimeisellä lenkillä.\nToukokuussa toivon pysyväni kolmenumeroisen kokonaiskilometrimäärän ketjussa. Juoksukoulu jatkuu, eräs pieni juoksutapahtuma on edessä, kevät etenee ja lenkkipolut kutsuvat. Näillä eväillä jatketaan kevään merkkien bongailua juoksun lomassa.\nHenna 1. toukokuuta 2016 klo 15.38\nTaisin sanoa jo kuukausi sitten ja sanon taas, että tosi kiva lukea näitä kuukauden pisin/matalasykkeisin/keväisin jne lenkkejä :) Hyvinhän ne kilometrit karttui myös huhtikuussa. Nyt kai alkaa lämmetä, jospa pian tarkenisi t-paidassa ja paljain säärin :)\nJonna 1. toukokuuta 2016 klo 21.22\nTänään lenkkeilyasuuni kuului pitkien trikoiden lisäksi hihatonta paita ja ohut takki, silti meinasi tulla kuuma. Mahtavaa, kun säät lämpenevät!\nSatu 4. toukokuuta 2016 klo 8.42\nIhana kooste huhtikuusta! Näistä kuvistakin voi huomata, että kevät eteni huristen jo kesäntuntuun! :) Keveitä juoksuaskelia ja aurinkoista mieltä lenkkipoluille!:)\nJonna 4. toukokuuta 2016 klo 18.47\nKiitos, Satu! On hurjaa, miten vauhdilla kevät (ja melkein jo kesä) on saapunut. Kiitos samoin! :)


Ajankohtaista | Sivu 16 25:stä | Aplico\nKevään valmennusryhmät alkavat helmi-maaliskuussa\nAplico · helmi 3, 2019 ·\nValmennusryhmät ovat 12 viikon pienryhmiä valmentajan ohjauksessa. Valmennusryhmästä saat lisää puhtia oman tavoitteesi saavuttamiseksi. Ryhmän ja valmentajan tuki on varma motivaation lisääjä. Tarjoamme sinulle 9 eri valmentajaa ja 9 eri tyyliä, joista voit valita itsellesi sopivan haasteen. Kevään 2019 valmennusryhmät ovat myynnissä nyt ja paikkoja on rajoitetusti. Ryhmät alkavat Ryhmät alkavat helmi- maaliskuussa 2019. Valitse ryhmäsi ja kehity pienryhmässä valmentajan [Lue lisää..]\nAplicon Ystäväviikko 11.-17.2.\nAplico · helmi 2, 2019 ·\n”Kaksin aina kivampaa” -teemalla liikuntaan meillä koko viikon. Anna ystävällesi ystävänpäivälahja, jossa yhdistyy yhteinen aika ja liikkuminen. Yhdessä liikkuen treenikin kulkee nopeammin. Valitkaa jokin tunti monipuolisesta ryhmäliikuntatarjonnastamme tai lähtekää yhdessä Personal Trainerin valmennukseen tunniksi kuntosalille. Romanttinen elokuva sisäpyöräilysalissa on myös elämys, joka kannattaa kokeilla!\nAplico · tammi 13, 2019 ·\nAplicon lastenliikuntatunnit liikuttavat lapsia ja koko perhettä monipuolisesti. Meille on tärkeää opetMuokkaa Muokkaa päivämäärää ja aikaataa lapselle liikkumisen malli jo pienestä pitäen. Tunneillamme kokeneet lastenliikunnanohjaajat ottavat lapset huomioon yksilöinä ja leikin ohella harjoittelemme perusliikuntataitoja sekä ryhmässä toimimista. Nuorten oma 8 viikon kurssi on ollut suosittu tie aloittaa uusi harrastus. Kurssi antaa hyvän opin omatoimisen harjoittelun aloittamiselle. Ryhmä harjoittelee [Lue lisää..]\nAplico · tammi 12, 2019 ·\nMeidän joukkueen kanssa pääset ohjatusti kynnyksen yli. Aloita Aplicon jäsenenä ja saat kaksi personal training -tapaamista kaupan päälle. Omaohjaaja on käytössäsi siitäkin eteenpäin jäsenyyteesi kuuluvana. Lue tästä lisää millä tuemme sinun kuntoilua ja terveyden edistämistä. Tervetuloa hakemaan elämyksiä arkeen meidän kanssa! [Lue lisää..]\nJäsentiedote ja jäsenetuja 1/2019\nAplico · tammi 11, 2019 ·\nOn vuoden ensimmäisen jäsentiedotteen aika. Viikonloppuna treenataan yhdessä kauden startissa. Valitse jo nyt omat tuntisi niin pääset jäsenenä mukaan mm. valmennusryhmien maksuttomille demoille. Kannattaa lukaista loppuun asti ja hakea vinkkejä Aplicon YOUTUBE -kanavalta treeneihin. Teemme videoita juuri sinun avuksi ja iloksi! Nähdään kauden startissa lauantaina. Kaverin saat mukaan 5 euron kertamaksulla! [Lue lisää..]


Savilahden Vanhaintukiyhdistys ry:n lainan maksuohjelman muutos | Mikkeli\nSavilahden Vanhaintukiyhdistys ry:n lainan maksuohjelman muutos\nAnttolan vanhustentaloyhdistys ry on purkautunut 12.4.2016 ja sen omaisuus ja hallinto sekä lainat ja velat kaikkinensa ovat siirtyneet Savilahden Vanhaintukiyhdistys ry:lle. Toiminta jatkuu Savilahden Vanhaintukiyhdistys ry:n nimissä. Yhdistys keskittyy omistamiensa vuokra-asuntojen ja muiden tilojen ylläpitämiseen ja vuokraamiseen vanhuksille ja muille, kunkin asuntokohteen mukaisille asukasryhmille.\nYhdistyksellä on 151 asuntoa seuraavasti: Rauhantie 4, Anttola (10 kpl), Rinnetie 3 ja 5 , Anttola (22 kpl), Taipaleentie , Anttola (6 kpl), Hevoshaantie , Rantakylä (10 kpl), Hämäläistentie, Otava (20 kpl), Jokipolku; Rantakylä (14 kpl), Naistingintie, Rantakylä (46 kpl), Pahnakuja, Rantakylä (9 kpl) ja Suonsaari (14 kpl).\nAnttolan vanhustentaloyhdistys ry:lle on myönnetty kaupungin ns. tertiääri/ kolmoissijalainaa yhdistyksen asuinkiinteistön Rauhantie 4 rakentamiseksi. Kolmoissijalaina on erääntynyt maksettavaksi vuonna 2016, kun valtiokonttorin laina on sen lainaohjelman mukaisesti tullut maksetuksi. Kaupunki on lähettänyt yhdistykselle 30.6.2016 eräpäivällä laskun kolmoissijalainan erääntymisestä yhdistyksen Rauhantie 4 kiinteistön osalta; laina 31.139,15 + korko 778,48 euroa, yhteensä 31.917,63 euroa.\nYhdistys ja Rauhantie 4 on siirtynyt Reim Isännöinnille vuonna 2015. Reim Isännöinnin toimitusjohtaja on asumisyksikön ja yhdistyksen heikkoon taloudelliseen tilaan perustuen esittänyt, että kolmoissijalainasta laadittaisiin uusi maksuohjelma.\nPerusteluna maksuohjelman muutokselle isännöitsijä on esittänyt, että yhdistyksen taloudellinen asema on asuntojen tyhjäkäynnin johdosta heikentynyt vuoden 2016 aikana, vaikka kohteisiin Hevoshaantie ja Pahnakuja on saatu toimintoja neuvotelluksi. Anttolan Rauhantien asumisyksikön asuntojen käyttöaste vuonna 2016 on ollut 56 %:n tasoa eli vain noin puolet asunnoista on ollut vuokrattuna.\nTalousjohtaja on pyytänyt maksuohjelman muutosesityksen perusteella isännöitsijältä selvityksen yhdistyksen taloudellisesta tilanteesta, Rauhantie 4 vuokraustilanteesta ja maksusuunnitelman erääntyneen lainan maksulle. Selvitysten perusteella isännöitsijän kanssa käydyissä neuvotteluissa päädyttiin kymmenen vuoden maksuohjelmaan siten, että vuosittain yhdistys maksaa kymmenesosan lainasta korkoineen Mikkelin kaupungille.\nLainapääoma on 31.139,15 euroa. Vuotuinen lainapääoman lyhennys 3.113,92 euroa maksetaan kahdessa erässä 30.6. ja 31.12 vuodesta 2017 alkaen. Vuotuinen lainakorko 1.1.2017 alkaen on 4 % jäljellä olevasta pääomasta. Vuoden 2016 lainakorko laskutetaan erikseen aiemman sopimuksen mukaisesti. Talouspalvelut laatii lainalle maksuohjelman muutoksen siten, että viimeinen maksuerä on 31.12.2026.\nKaupunginhallitus esittää, että kaupunginvaltuusto päättää muuttaa Savilahden Vanhaintukiyhdistys ry:n erääntyneen tertiäärilainan 31.139,15 euroa kymmenen vuoden maksuohjelmaksi siten, että vuosittain yhdistys maksaa kymmenesosan lainasta vuotuisine korkoineen Mikkelin kaupungille. Lainan korko on 4 %. Lainan ensimmäinen erä korkoineen maksetaan 30.6.2017. Vuoden 2016 lainakorko laskutetaan erikseen aiemman sopimuksen mukaisesti. Talouspalvelut oikeutetaan laatimaan maksuohjelman muutos.\nSavilahden Vanhaintukiyhdistys ry, talouspalvelut, Kunnan Taitoa Oy/kirjanpito


Vaarallista ja kallista – joka kymmenes ei tarkasta autonsa rengaspaineita koskaan - Caravan-lehti\nVaarallista ja kallista – joka kymmenes ei tarkasta autonsa rengaspaineita koskaan\nNeljä viidestä suomalaisesta tarkastaa auton rengaspaineet liian harvoin.\nUseimmat autoilijat tarkastavat rengaspaineet kausivaihdon yhteydessä, kaikki eivät edes silloinkaan. (Kuva: Nokian Renkaat)\nRenkaiden vaihto on viimeistään nyt ajankohtaista koko maassa. Autoklinikan kyselytutkimus paljastaa, että useimmat autoilijat tarkastavat myös rengaspaineet nimenomaan renkaiden kausivaihdon yhteydessä. Paineet olisi kuitenkin syytä tarkastaa paljon useammin sekä turvallisuuden että taloudellisuuden vuoksi.\nVaikka noin puolet kyselyyn vastanneista tiesi, miten usein rengaspaineet tulisi tarkastaa, suurin osa autoilijoista ei tätä suositusta noudata. Kaksi prosenttia kertoo tarkastavansa rengaspaineet usean vuoden välein, 35 prosenttia kausivaihtojen yhteydessä ja 34 prosenttia noin neljä kertaa vuodessa.\nNoin joka kymmenes (12 prosenttia) myöntää, ettei tarkasta rengaspaineita koskaan, ja vain 17 prosenttia noudattaa kerran kuussa -suositusta.


Samsung Galaxy S 3:n voi hakkeroida lähitunnistussirun kautta - Uutiset\nSusanna Lyytikäinen, MikroPC, 20.9.2012, 11:02\nSamsung Galaxy S 3:n voi hakkeroida lähitunnistussirun kautta\nHittipuhelin Samsung Galaxy S 3:lle voi murtautua nfc-lähitunnistusominaisuuden kautta. Tietoturvayhtiö MWR Labsin tutkijat demonstroivat asiaa Mobile Pwn2Own -kilpailussa Amsterdamissa keskiviikkona pitämällä kahta puhelinta vierekkäin. Hyökkäys mahdollistaa tietojen varastamisen puhelimesta siihen ladatun tiedoston kautta. Tiedosto avautuu automaattisesti ja saa laitteeseen täydet oikeudet, jolloin murtautujalla on kontrolli koko puhelimesta ja sen sisällöstä – tekstiviesteistä, sähköposteista, yhteystiedoista, valokuvista. Käyttäjä ei itse huomaa sovelluksen latautumista ja toimintaa. Vaikka puhelinten on oltava hyvin lähekkäin, jotta haitake voisi latautua, hyvin lyhyt aikakin riittää. Tämän jälkeen luodaan wifi-yhteys, jonka kautta tiedot voidaan varastaa. Haitake on suunniteltu dokumentinkatselusovellukselle, joka on ladattu oletuksena Galaxy S 2:een ja Galaxy S 3:een sekä joihinkin HTC:n puhelimiin. MWR Labsin tutkijat eivät paljastaneet sovelluksen nimeä, koska eivät halua kenenkään yrittävän hyötyä siitä. Haavoittuvuutta testattiin sekä Galaxy S 2:lla että Galaxy S 3:lla, ja se toimi molemmissa laitteissa. Haitake voi latautua puhelimeen myös esimerkiksi sähköpostin liitetiedostona. IDG News Service\nRe: Samsung Galaxy S 3:n voi hakkeroida lähitunnistussirun kautta 20.9.2012 11:54\nViikko sitten jaksettiin suureen ääneen rutista iPhone 5:sen puuttuvasta NFC:stä, "onpa vanhanaikainen". Juuri tästä syystä Applella ei NFC:tä iPhonessa ole. Kaikki tunnetut toteutukset vuotavat kuin seula.\nApple on ainoa tieturvan vakavasti ottava toimija. Esim. ne muutamat softa-firmat, jotka tekevät softat ensin Androidille pitävät sen parhaana etuna sitä, että Androidilla he saavat selville, kenen kanssa soittelet, ja kuinka paljon.\n"... murtautujalla on kontrolli koko puhelimesta ja sen sisällöstä..."\nOnpahan taas Google-käännös. Tarkoittanee suunnilleen "... murtautuja hallitsee koko puhelinta ja sen sisältöä..."\nRe: Samsung Galaxy S 3:n voi hakkeroida lähitunnistussirun kautta 20.9.2012 13:56\nNo, erkki the apple faniboy taas löyhässä. Kyllä applen syyt on kaikessa muussa kuin tietoturvassa kuten esim. http://thenextweb.com/apple/2012/09/19/dutch-security-researchers-hack-apple-iphone-4s-exploiting-safari/\nHuvittavaa tuo nfc tietoturvan huuhaa kuka sitä päällä edes pitää mikäli ei tarvitse sitä juuri sillä hetkellä? ja yksittäisistä sovelluksista tuon nfc ominaisuuden pois kytkeminen ei tarvitse pahemmin älliä..\nkyseessä on 99% varmuudella polaris office johon on julkaistu jo päivitys.\nRe: Samsung Galaxy S 3:n voi hakkeroida lähitunnistussirun kautta 20.9.2012 14:01\nJa artikkelissa ei tarkkaan mainita, pitääkö käyttäjän kuitenkin erikseen hyväksyä tiedoston lataaminen (puhutaan vain käynnistymisestä)?


Mielenterveystaidot kuuluvat kaikille | Mari Lahti\n← Mieletöntä touhua\nYK:n päivä – 17 tapaa parempaan maailmaan →\nMaailman mielenterveyspäivän teema onkin enemmän kuin ajankohtainen tämän päivän Suomessa. Mielenterveyden ensiaputaidot ovat tarkoitettu meille kaikille. Samaan aikaan Suomessa on otettu tänä syksynä käyttöön uusi perusopetuksen opetussuunnitelma, joka sisältää mielenterveystaitojen opettelua.\nMielenterveyden ensiaputaidot ja perusopetuksen opetussuunnitelma pitävät sisällään samoja teemoja liittyen kriisien kohtaamiseen, selviytymistaitoihin, tunnetaitojen opettamiseen ja vuorovaikutukseen, sekä elämänhallintaan liittyviä asioita. Tärkeitä asioita meidän jokaisen, mielenterveyden ja hyvinvoinnin, näkökulmasta.\nOn hyvä, että opetamme jo lapsille perusasioita positiivisesta mielenterveydestä ja mielenterveystaitoja. Nämä yhdessä mielenterveyden ensiaputaitojen kanssa toivottavasti tulevat tukemaan kokonaisia ikäryhmiä mielenterveyteen liittyvissä asioissa. Mielenterveys on tärkeä osa terveyttä ja se on ihmisen suurimpia voimavaroja.\nArkimielenterveys kuuluu meille kaikille.


IP-osaaminen kansalaistaidoksi - Papula-Nevinpat\nIP on lyhenne sanoista ”intellectual property” eli aineeton omaisuus. IPR on vastaavasti lyhenne sanoista ”intellectual property rights” eli aineettomat oikeudet. Aineettomien oikeuksien avulla voit suojata yrityksesi aineetonta omaisuutta eli keksintöjäsi, teoksiasi, brändiäsi jne. Näitä oikeuksia kutsutaan usein myös teollisoikeuksiksi.\nAineettomat oikeudet voivat olla yrityksen menestyksen kannalta ratkaisevassa asemassa, ja siksi on tärkeää, että aineetonta omaisuutta hallitaan ja suojataan suunnitelmallisesti. Tämä onkin yksi syy siihen, miksi Suomen uuden IP-strategian tavoitteeksi on asetettu kunnianhimoisesti ”IP-osaaminen kansalaistaidoksi”.\nValitettavasti monen yrityksen sydämestä puuttuu edelleen oikeanlainen IP-palanen. Yksi selitys tähän on tietämättömyys. Aineettomien oikeuksien perustietoihin perehtyminen kuuluu harvaan tutkintoon, ja monella nämä asiat jäävät vähemmälle huomiolle myös työelämässä.\nTietoa aineettomista oikeuksista on paljon tarjolla eri lähteistä, mutta voi olla vaikeata löytää oikeanlaista tietoa, jos ei osaa esittää oikeita kysymyksiä. Näin ollen helposti ymmärrettävän perustiedon levittäminen onkin tärkeä tehtävä kaikille alan toimijoille. Eduksi olisi, jos osaamiseen pystyy vaikuttamaan jo opiskeluaikana.\nTietoa alasta varhaisessa vaiheessa\nTärkeä kysymys kuuluu: Milloin IPR-perehdytys olisi hyvä aloittaa ja kenen toimesta? Suomen teollisoikeudellinen yhdistys ry. (STY) toteutti 22.1.2020 ensimmäisen koskaan järjestetyn opiskelijoille suunnatun IPR-uraillan, jossa osanottajilla oli mahdollisuus tutustua alaan moninaisten uratarinoiden kautta.\nIPR-urailta oli menestys – alasta kiinnostuneet saivat tutustua mm. tuomarin, IPR-johtajan, IPR-lakimiehen, IPR-asiantuntijan sekä patenttiasiamiehen ammatteihin paneelikeskustelussa, jossa IPR-ammattilaiset kertoivat tarinoistaan.\nIllan aikana keskusteltiin esimerkiksi siitä, miten IPR-ala tarjoaa monipuolisia urapolkuja myös kansainvälisesti. Toinen aihe, joka nousi esille, oli aineettomien oikeuksien merkittävä rooli kestävän kehityksen saavuttamisessa, sillä esimerkiksi patentit auttavat tuomaan kestävää kehitystä tukevia tuotteita markkinoille.\nKesätyöpaikat ja trainee-ohjelmat\nOpiskelijoille sekä vastavalmistuneille kiinnostavimpia aiheita STY:n uraillan aikana olivat yritysten tarjoamat trainee-ohjelmat tai muut työmahdollisuudet. Näitä mahdollisuuksia löytyikin lukuisia erilaisia.\nMyös oma työnantajani Papula-Nevinpat tarjoaa joka vuosi mahdollisuuden tutustua IPR-alaan kesätyön kautta. Vuonna 2020 kesäapureita on ollut peräti yhdeksän. Lisäksi Papula-Nevinpat kouluttaa uusia patenttiasiamiehiä alalle oman trainee-ohjelman kautta. Ohjelma on ollut käynnissä vuodesta 2017 lähtien – voit lukea muutamia trainee-tarinoita täältä.\nAineettomien oikeuksien perusteet haltuun\nToivon, että urailtatyyppiset tapahtumat ja työkokemus IPR-alalta auttavat synnyttämään uuden sukupolven, joka ymmärtää IPR-asioiden perusteet jo astuessaan työmarkkinoille, vaikka itse ei jäisikään IPR-alalle töihin.\nNäin toimien olisimme askeleen lähempänä tavoitetta, jossa oikea IP-palanen saadaan paikoilleen yhä useampaan yritykseen. Tällöin aineettomiin oikeuksiin liittyviä sudenkuoppia pystytään välttämään tehokkaammin, ja yritysten kilpailukyky vahvistuu.\nAvainsanat: aineettomat oikeudet, intellectual property, intellectual property rights, IP-osaaminen, ipr