LUKUVUOSIKERTOMUS. 69. lukuvuosi Perustettu v (Ylivieskan yhteiskoulu) - PDF\nLUKUVUOSIKERTOMUS. 69. lukuvuosi Perustettu v (Ylivieskan yhteiskoulu)\nDownload "LUKUVUOSIKERTOMUS. 69. lukuvuosi Perustettu v. 1945 (Ylivieskan yhteiskoulu)"\n1 LUKUVUOSIKERTOMUS lukuvuosi Perustettu v (Ylivieskan yhteiskoulu) Ylivieskan lukio Hakalahdenkatu 8, Ylivieska p , faksi:\n2 Kuva Ylivieskan Cernin tiedeleirin matkalaisten ryhmästä on otettu Alpeilla lähes neljän kilometrin korkeudessa, taustalla Mont Blancin huippu. Kansikuvassa ylimpänä on myös Cernin tiedeleiriläisiä. Muut kannen kuvat otettu lukiolaisista Rahkolan koulun liikuntasalissa ja parakkilukion pihapiiristä. TYÖAIKA LUKUVUONNA Syyslukukausi Syysloma Joululoma Kevätlukukausi Talviloma Kevätjuhla pe Kevään yo-juhla la Penkkariväkeä\n3 TAPAHTUMIA LUKUVUODEN AIKANA Syyslukukausi 2013 Lukuvuosi alkoi Punainen liitu tapahtuma alkaville opiskelijoille Kodin ja koulun yhteistyöpäivä lukiolla Innolukion aloitus Lutu-leiri lukion alkaville opiskelijoille Törmälässä Koulukuvaukset Fysiikan opiskelijat opintomatkalla Jyväskylässä Syksyn ylioppilaskirjoitukset Alkavien opiskelijoiden vanhempainilta Nuori Aleksis 2013 lukuraati Kirjamessuilla vuoden opiskelijoiden vanhempainilta Abipäivät Oulun yliopistolla Syksyn ylioppilaskirjoitusten tulokset saapuivat Bändikatselmus Akustiikassa yhteistyössä YSO:n kanssa Puolivälidiplomit jatkaville Futsal-turnaus Sievissä Jatkavat tutustumassa Centria-ammattikorkeakouluun Toisen asteen oppilaitosten koulutusmessut Jokirannalla Tutorien munkitus alkaville opiskelijoille Abiturientit Studia-messuilla Helsingissä Syksyn ylioppilasjuhla-itsenäisyyspäiväjuhla Jokirannan 9-luokkalaiset tutustumassa lukioon Joululaulutilaisuus Abiturientit järjestivät välituntiliikuntaa parakkilukion pihalla.\n4 Kevätlukukausi 2014 Salibandyturnaus Kokkolassa Salibandyturnaus Utajärvellä Lukioon tulevien (9-luokkalaisten) vanhempainilta Saksankielisen kirjoituskilpailun palkintojenjakotilaisuus Helsingissä Kulttuurimatka Tampereelle, Les Misérables musikaaliin Kuvataiteen diplomitöiden näyttelyn avajaiset Akustiikassa Kevään ylioppilaskirjoitukset ja Abiturienttien penkinpainajaiset Vanhaintanssit-vanhempainilta jatkavien vanhemmille Vanhaintanssit yleisölle ja juhlaruokailu jatkaville Talviliikuntakurssi Vuokatissa Innolukion palkintojenjakotilaisuus Helsingissä Jokirannan koulun ja Ylivieskan lukion taidenäyttely Akustiikassa Liikuntakurssilaiset Oulussa Koululiikuntaliiton salibandyturnaus Ylivieskassa Päivätyökeräys Opintomatka Cerniin Lähetyslääkäri Leena Pasanen luennoi Akustiikassa Eleven+ Salibandyturnaus Liikuntakeskuksessa Musiikkiopiston konsertti lukiolaisille Kevään ylioppilaskirjoitusten tulokset saapuivat Pesäpallo-ottelu Suvannolla opiskelijat - opettajat Kevätjuhla alkaville ja jatkaville Liikuntakeskuksessa Kevään ylioppilasjuhla Liikuntakeskuksessa Taize-ryhmän matka Keski-Eurooppaan Henna Timlinin ja Roosa Saaren kuvataiteen kurssilla valmistamat akryylimaalaukset\n5 LUKION NÄKÖVINKKELISTÄ Tärkeät asiat jäävät helposti huomaamatta. Merkitys on sellainen. Luin koskettavan kirjoituksen lehdestä. Mieleeni on syöpynyt siitä kohtaus, jossa vieraillaan vanhainkodissa. Viihtyisä ja nykyaikainen laitos, mutta silti vanhukset istuvat television ääressä hiljaisina ja katsoivat Big Brotherin uusintoja. Tuo hetki vanhainkodissa kertoo tilanteesta, jossa kaikki on muuten kunnossa, mutta elämän yksi tärkeä asia ei toteudu. Elämällä ei ole enää merkitystä. Kohtalo on sama kuin intiaaneilla aikoinaan Amerikoissa. Valkoisia miehiä tuli joka vuosi lisää ja viimein oltiin tilanteessa, jossa intiaanien entinen elämätapa ei ollut mahdollista. He olivat reservaateissa ja muistelivat entisiä aikoja. Merkitys oli kadonnut. Maailma muuttuu ja silloin vaara siihen, että joidenkin asioiden tai ihmisten merkitys katoaa. Vene on korjattava, jotta sen merkitys voi palata. Mutta vene jää rannalle, jos soutajaa ei ole. Lukiomme merkitys joutui puntariin, kun lukiorakennus osoittautui ongelmaksi. Nyt voi todeta, että merkitys ei riippunut rakennuksesta. Lukion merkitys ei ole parakkiaikana vähentynyt. Elämän merkitys ei ole materiaalisissa asioissa. Monet ovat entistä onnettomampia materiaalisen hyvinvoinnin keskellä. Siksi lukion merkitys kasvaa. Lukion idea on henkisten voimavarojen kasvattaminen nuoren elämään. Emme saa taantua opettamaan menneen maailman asioita. Lukiossa pyrimme toimimaan siten, että otamme vastaan muutoksen haasteen. Aavan meren tuolla puolen jossakin on maa.. Nuoruuden idea on kohti tulevaisuutta kulkeminen. Näille nuorille elämän vaeltajille lukio on merkittävä voimavara. Kalle Luhtasela rehtori\n6 OPPILASKUNNAN KUULUMISIA Oppilaskunnan hallituksen jäsenet Tommi Alanen puheenjohtaja Kristjan Rajaniemi jäsen Venla Autio varapuheenjohtaja Klaus Isopahkala jäsen Outi Katainen sihteeri Kauko Repo jäsen Ella Wilén rahastonhoitaja Noora Parkkila jäsen Arttu Ahola tiedottaja Kuvassa oppilaskunnan uusi ja vanha hallitus syksyllä Oppilaskunnan ohjaavana opettaja on toiminut Terttu Lahdenmäki. Lukuvuosi alkoi parakkilukion tiloissa elokuussa. Koulukuvaus järjestettiin syyskuussa Rahkolan koulun salissa, jossa oppilaskunnan jäsenet toimivat valokuvaajan avustajina osallistuttiin nälkäpäiväkeräykseen, varoja kerättiin Suomen Punaisen Ristin avustustyöhön lukiolaiset keräsivät rahaa päivätyökeräyksellä Unicefin hyväksi Afrikan lapset kouluun kampanjaan. Oppilaskunnan edustajat osallistuivat kaupungintalolla järjestettyyn lukion peruskorjausta koskevaan infotilaisuuteen Hallitukselta pyydettiin keväällä kannanottoa lukion korjauksen tilasuunnitelmaan. Suomen Lukiolaisten liitto esittäytyi syyskuussa nuorisotalo Sputnikissa, tilaisuuteen osallistui hallituksen jäseniä. Oppilaskunnan hallituksen puheenjohtaja on saanut olla läsnä opettajien kokouksissa ja jaksopalavereissa. Rehtori Kalle Luhtasela vieraili oppilaskunnan kokouksissa kolme kertaa. Oppilaskunta osallistui lukion vanhojen päivän sekä vauvapäivän valmisteluun. Penkkarien jälkeen hallituksen jäsenet pääsivät siistimään Rahkolan koulun salin. Oppilaskunta käynnisti yhteistyön Oulun Jameran oppikirjamyymälän kanssa. Jameran edustaja kävi koulullamme jaksojen vaihtuessa, jolloin lukion kirjoja saattoi ostaa ja myydä.\n7 Abiturientteja tuettiin rahallisesti opintomatkojen kustannusten kattamisessa. Lukion liikunnalle annettiin avustusta talviliikuntakurssin toteuttamiseen. Kevään ylioppilaiden stipendirahastoa kartutettiin 500 eurolla. Opiskelijoille tilattiin Helsingin Sanomat luettavaksi kuluneen lukuvuoden ajaksi. Oppilaskunta on myös sponsoroinut kahviautomaatin, joka on lukiolaisten käytössä. TUTOR-TOIMINTA Lukuvuoden tutoreina toimivat: Iina Salonsaari, Kauko Repo, Klaus Isopahkala, Aino Peltonen, Johanna Sipilä, Henna Timlin, Tommi Alanen, Jaakko Matola. Ohjaavana opettajana on toiminut Ritva Nuorala. Tutorien tehtävään kuuluu uusien opiskelijoiden ryhmäyttäminen sekä sopeuttaminen osaksi lukioyhteisöä. Omaa ohjelmaa tutorit pääsivät suunnittelemaan ja toteuttamaan syksyllä Lutu-leirille sekä "munkitukseen". Tutorit olivat mukana myös vanhempainilloissa ja uusien opiskelijoiden rekrytoinnissa rehtorin ja opinto-ohjaajan avustajina mm. Jokirannan 9.-luokkalaisten vanhemmille suunnatuilla koulutusmessuilla. Tutorit ryhmäyttämässä lukion 1. vuoden opiskelijoita Tommi, Jaakko ja Aino mukana kertomassa lukio-opiskelusta peruskoulunsa päättävien oppilaiden vanhemmille Tutorit järjestivät alkaville munkituksen syksyllä Rahkolan koulun salissa. Tutorien huppareiden teksti sisältää ajatuksen tutorien tehtävästä erottua edukseen niin ohjaajina kuin tietopankkina uusille opiskelijoille.\n8 LUKIOAKATEMIA Ylivieskan lukiossa voi suorittaa osan opinnoistaan lukioakatemiassa. Säännöllinen harjoittelu hyväksytään akatemian kautta lukion kursseiksi seuraavissa lajeissa: jalkapallo, jääkiekko, tyttöjen ja poikien salibandy, pesäpallo, sanomalehtikerho sekä lukioteatteri Lutte. Ylivieskan seudun musiikkiopiston kanssa tehdyn yhteistyösopimuksen mukaisista musiikkiopiston opinnoista saa sovitut kurssimäärät lukion soveltaviksi kursseiksi. Ylivieskan lukion salibandyakatemia kävi lukioiden välisten kisojen ensimmäisessä vaiheessa Kokkolassa Menestys oli kovan harjoittelun myötä loistava: pojat voittivat Kalajoen lukion 9-0, Kokkolan Kiviniityn lukion 4-2 ja Kokkolan yhteislyseon 7-4! Joukkuetta on valmentanut Olli Luhtasela. Lukion tyttöjen salibandyjoukkue voimissaan, joukkuetta on valmentanut Harri Huhtakangas. Ylivieskan lukioakatemian salibandytytöt osallistuivat Koululiikuntaliiton alueturnaukseeen Utajärvella Tuloksena oli hyviä pelejä, voittoja ja tappioita. Tärkeintä kuitenkin, että pelaaminen on hauskaa.\n9 ETÄLUKIO Ylivieska kuuluu Pohjois-Pohjanmaan etälukioverkostoon, jonka kautta on mahdollista suorittaa lukion kursseja joko aineopiskelijana tai koko lukion oppimäärä sekä ylioppilastutkinto. Etälukion kautta myös päivälukion opiskelija voi opiskella vieraita kieliä, joita ei päivälukiossa opeteta kuten espanjaa, italiaa, kiinaa ja japania. Etälukion opettajina toimivat sekä oman että muiden verkostoon kuuluvien päivälukioiden opettajat, opetus järjestetään verkon kautta. Abihauskaa parakkilukiolla! RETKET Lukuvuoden alussa järjestettiin alkaville opiskelijoille lukioon tutustumisleiri eli Lutu-leiri seurakunnan leirikeskus Törmälässä. Iltapäivän aikana oppilaat saivat tutustua toisiinsa vapaamuotoisesti, myös tutorit järjestivät heille ohjelmaa. Abiturientit tekivät jatko-opintoihin liittyvät opintoretket Oulun yliopistoon abipäiville ja Helsinkiin Studia-messuille marras-joulukuussa. Oulussa esittäytyivät yliopiston eri tiedekunnat ja Helsingissä maamme eri yliopistot ja ammattikorkeakoulut. Matkanjohtajana toimi opintojen ohjaaja Pekka Ahveninen. Musiikinopiskelijoiden kulttuurimatka suuntautui tammikuussa Tampereen kaupunginteatteriin, jossa esitettiin musikaali Les Misérables. Matkanjohtajana oli musiikinopettaja Hanna Kiviniemi. Liikunnanopettaja Nina Hietanen ja talviliikuntakurssilaiset pitivät leirikoulua Vuokatin urheiluopistolla tutustuen monipuolisiin talviliikuntalajeihin. Liikunnan retkiä tehtiin myös Ouluun ja Kalejoelle eri lajien tiimoilta.\n10 Tiedeleiri Cernissä Fysiikan opiskelijat tutustuivat lehtori Pekka Pieskän johdolla Cernin hiukkastutkimuslaitokseen Sveitsin ja Ranskan matkallaan huhtikuun alussa. Mukana oli myös Haapaveden ja Kalajoen lukioiden opiskelijoita opettajineen. Tiedeleirin suunnittelu alkoi jo lv aikana alustavalla tiedustelulla. Osallistujiksi valikoitui loppujen lopuksi seitsemän innostunutta fysiikan opiskelijaa. Valmistauduimme tiedeleirille mm. vierailemalla Jyväskylän yliopistolla syksyllä 2013 sekä osallistumalla hiukkasfysiikan luennolle. Luento oli tarkoitettu kaikille kiinnostuneille, ja sen piti useassa Nobel-palkintoryhmässä mukana ollut professori Jorma Tuominiemi. Videoluentoa Akustiikassa seurasi Haapaveden, Kalajoen ja Ylivieskan tiedeleiriläisten lisäksi myös jonkin verran muuta yleisöä. Varojen keräämiseksi ryhmä teki talkootöitä ja suurena apuna oli myös Telealan edistämissäätiön PPO-rahaston stipendi. Lopun matkakuluista opiskelijat maksoivat itse. Opetushallitus on mukana tiedeleirien rahoittamisessa siten, että lukiolaisilla on mahdollisuus tutustua itse hiukkasfysiikan tutkimuskeskukseen Cerniin ilman kustannuksia. Mukana järjestelyissä oli myös Cernissä oleva Suomi-toimisto. Tiedeleirin aikana opiskelija pääsivät käymään CMS-koeasemalla (Higgsin hiukkasen löytöpaikka ) LHC ja tutustuivat meneillään olevaan Cloud-kokeeseen. Samoin tutuksi tulivat tuleva Clicprojekti, jossa on tarkoitus tehdä hiukkaskokeet suoralla lineaarikiihdyttimellä. Cernin tietokonekeskus ja antimaterian tutkiminen olivat luentojen ja vierailun kohteina. Vierailun aikana oli mahdollista tutustua läheiseen Geneven kaupunkiin, samoin kuin majoituspaikkakuntana olleeseen Ranskan puolen kaupunkiin, Saint Genis Pouilly. Tiedeleirin aikana vierailimme Alpeilla, nousimme Chamonix:n kylästä Aiquille du Midille (korkeus 3842 m). Tämän korkeammalle ei Euroopassa konevoimalla pääse sananmukaisesti, sillä viimeinen hissiosuus noustiin Koneen valmistamalla hissillä. Taize-ryhmän matka Keski-Eurooppaan Tour de Taize 2014 Lukio ja seurakunta järjestävät nuorille Euroopan matkan kesällä Taize -matka suuntautuu myös muihin kohteisiin Keski-Euroopassa. Olemme menneinä vuosina käyneet Saksassa: Berliinissä, Wittenbergissä, keskitysleirillä, Sveitsin Alpeilla ja Pariisin ja Brysselin nähtävyyksiä katsomassa. Seurakunnan ja lukion yhteistyönä matka on tehty jo seitsemän kertaa vuoden 1999 jälkeen. Matkan aikana ollaan neljä yötä laivassa, kaksi Saksassa ja Sveitsissä, 5 yötä Taizessa ja kolme Pariisissa. Paluumatkalla yövytään vielä Kölnissä. Varoja retken toteuttamiseksi on kerätty tekemällä erilaisia talkoo- ja myyntitöitä lukuvuoden aikana. Osuutensa matkasta maksavat seurakunta, lukio ja matkalle lähtijät itse. Matkalle osallistuu 33 nuorta. Matkanjohtajina ovat Kalle Luhtasela ja Tuomo Kälviä.\n11 VANHEMPAINILLAT Vanhempainiltoja on järjestetty lukuvuoden aikana neljä kertaa. Lukion musiikkiryhmät esiintyivät tilaisuuksissa vanhemmille ja oppilaskunta sekä Taize-ryhmä järjestivät kahvitarjoilut, joiden tuotto menee opintoretkiin ja stipendeihin. Ensimmäisen vuoden opiskelijoiden vanhempainillan teemana olivat opiskelua koskevat asiat, arviointi lukiossa sekä parakkilukion tiloihin tutustuminen. Jatkavien opiskelijoiden ikäluokka esiintyi juhlavassa helmikuun vanhempainillassa esittäen vanhoja tansseja vanhemmilleen liikunnan- ja musiikinopettajien johdolla Jokirannan salissa. Koulun oma orkesteri soitti. Abiturienttien vanhempainillassa tiedotettiin ylioppilastutkintoon liittyvistä asioista. Lukioon seuraavana syksynä tulevien oppilaiden vanhemmille järjestettiin vanhempainilta tammikuussa. Illan teemana oli lukio-opiskelu ja oppiaineryhmien esittelyä Polkuja lukiosta elämään. VANHEMPAINYHDISTYS Ylivieskan lukion vanhempainyhdistyksen tarkoituksena on edistää lukion ja opiskelijoiden vanhempien yhteistyötä ja kasvatuskumppanuutta sekä tukea lukiota terveellisen ja turvallisen oppimisympäristön luomiseksi opiskelijoille. Vanhempainyhdistys on aktiivisesti yhteydessä paikallisiin viranomaisiin ja luottamushenkilöihin vaikuttaakseen päätöksentekoon. Vanhempainyhdistyksen puheenjohtajana on toiminut Jani Oikari ja sihteerinä Teija Puumala. Muut hallituksen jäsenet olivat Harri Haanpää, Ossi Haapakoski, Aulikki Hakola-Leppikangas, Juha Mäntylä ja Jukka Syrjälä. Vuosikokous pidettiin syyskuussa lukiolla. Lukiolaisten vanhempien toivotaan liittyvän vanhempainyhdistykseen. Jäsenmaksua ei ole.\n12 TAPAHTUMIA MEILLÄ JA MUUALLA Lukion jo perinteinen lutu-leiri eli Lukio Tutuksi -leiri pidettiin syyskuun alussa seurakunnan leirikeskuksessa Törmälässä. Tutorit ohjasivat ryhmiä eri rasteilla ja ryhmänohjaajat pitivät ylätalossa oman hetkensä. Koko porukalla paistettiin makkaroita ja lättyjä ulkoilmassa. Lähetyslääkärinä Tansaniassa toiminut Leena Pasanen kävi luennoimassa toukokuussa lukiolaisille. Vierailu liittyi kansainväliseen viikkoon ja aiheena oli tansanialainen elämänmuoto tarinoiden kautta. Lukion opiskelijoista koostuvat bändit olivat mukana bändikatselmuksessa, joka järjestettiin yhteistyössä Ylivieskan ammattiopiston media-assistenttiopiskelijoiden kanssa. Projektia vetivät musiikinopettaja Hanna Kiviniemi ja kulttuurialan koulutusvastaava Janne Hilpinen. Lukiolaisten bändikokoonpanot esiintyivät, valaistuksen ja äänentoiston hoitivat ammattiopiston opiskelijat. Joululauluja laulettiin koko koulun voimin Lucian päivänä Rahkolan alakoululla sijaitsevassa ruokasalissa. Lukion remontista johtuen oma juhlasali ei ollut käytössä, joten lukion juhlat ja muut yhteiset kokoontumiset järjestettiin kuluneena työvuonna kaupungin muissa tiloissa. Lukion opetus toimi parakeissa.\n13 Ylivieskan lukioteatteri Lutten näytelmä Bang, bang you are dead pääsi mukaan Pohjois-Pohjanmaan ja Kainuun harrastajateatterikatselmukseen Kuusamoon Tämän ajankohtaisen kouluampumisia käsittelevän näytelmän oli ohjannut Eija-Liisa Pokki. Esikarsinta pidettiin 3. kesäkuuta Kajaanin Teatterin Sissilinnassa ja siihen osallistui 14 esitystä. Koulumme opiskelijoita osallistui Äidinkielenopettajien liiton Nuori Aleksis 2013 valtakunnalliseen kirjallisuusraatiin. Lukuraati arvioi lukemiaan kotimaisia kaunokirjallisia teoksia, joista valittiin kirjallisuuspalkinnon saajaksi Emmi Itärannan Teemestarin kirja. Palkinnonjakotilaisuudessa Helsingin kirjamessuilla pääsivät voittajaa haastattelemaan raatiin osallistuneet opiskelijat Jenni Nikula ja Aappo Jutila sekä äidinkielen lehtori Marja Kauppinen-Rönni. Suomi-Itävalta Yhdistyksen ja Suomen Saksanopettajat ry:n järjestämän Itävalta-aiheisen ainekirjoituskilpailun oman sarjansa voitti Elina Isokangas Ylivieskan lukiosta. Hän osallistui palkintojenjakotilaisuuteen Itävallan suurlähettilään residenssissä opettajansa Marja Lehtisen kanssa tammikuussa. Kuvassa Elinan lisäksi suurlähettiläs Dr. Elisabeth Kehrer ja Suomi - Itävalta Yhdistyksen puheenjohtaja Tom Grönberg.\n14 Kuvassa Jaakko Heikkilän Kaikkivoipa uni Kuvataiteen opiskelijoiden töitä oli esillä Ylivieskatalo Akustiikassa kahteenkin otteeseen. Kalevalaaiheinen näyttely oli yhteinen Jokirannan koulun oppilaiden kanssa, toiseen näyttelyyn oli koottu lukiodiplomin tehneiden opiskelijoiden työt. Myös kaupungin tyhjien liikerakennusten näyteikkunoita hyödynnettiin näyttelytiloina ja niissä oli esillä kuvataiteen oppilastöitä. Kun abiturientit oli saateltu taipaleelle lukiosta, oli toisen vuoden opiskelijoiden eli vanhojen vuoro juhlia. Vanhoja tansseja esitettiin kotiväelle ja yleisölle Jokirannan koululla lukion oman orkesterin säestämänä, esityksiä oli kaikkiaan neljä. Lopuksi kaikki toisen vuoden opiskelijat kokoontuivat juhla-aterialle, jossa ensimmäisen vuoden opiskelijat toimivat tarjoilijoina.\n15 Innolukiouutisia Ylivieskan lukiosta alkunsa saanut Innolukio-kilpailu on jatkanut laajentumistaan. Syksyllä 2013 kilpailuun osallistui noin 500 lukiolaista 86 eri lukiosta. Kilpailutöiden taso oli edellisvuosien tapaan erinomainen. Ensi syksynä toiminta avautuu myös ammattikoulujen ja ammattikorkeakoulujen opiskelijoille. Innovaatioiden kehittämisen tueksi tehdään parhaillaan Innokonetta, joka auttaa opiskelijoita ideointivaiheessa sekä oman idean kehittelyssä, suojauksessa ja kaupallistamisessa. Innolukioon osallistuvat saavat nyt rakennettavan verkkoympäristön kautta ammattilaisten täsmäohjeet vaivattomasti. Innokoneesta tehdään sovellus myös peruskoululaisille, jotka pääsevät ensi vuonna Innolukiomaailmaan tiede- ja keksintökerhojen kautta. Tätä toimintaa kehitetään Opetus- ja kulttuuriministeriön Ylivieskan kaupungille myöntämällä valtionavustuksella ensi vuoden loppuun saakka. Vuoden 2013 Innolukion voittaja on Xiuwen Qiu Ressun lukiosta. Hän kehitti verkko-oppimisympäristön, jossa opiskelijat voivat oppia auttamalla toisia. Erityisesti Xiuwenin kehittämä palkitsemismenetelmä on erittäin hienosti oivallettu. Idean kaupallistamista valmistellaan parhaillaan. Edellinen Innolukio-voittaja Perttu Pölönen voitti Sävelkelloideallaan pääpalkinnon myös Prahassa pidetyssä EU:n kansainvälisessä tiedekilpailussa viime syksynä. Vantaan Vaskivuoren lukiossa opiskelevan Perttu sai 7000 euron palkinnon lisäksi kutsun Nobelin kaikkiin palkintojenjakotilaisuuksiin, joissa hän pääsi esittelemään keksintöään arvovaltaisille yleisöille. Tämän Tukholmassa vietetyn juhlaviikon lomassa Perttu käväisi myös presidentin itsenäisyyspäivän vastaanotolla Tampereella. Pertun Innolukiossa kehittämä Sävelkello on uudenlainen opetusmenetelmä ja apuväline, joka auttaa aloittelevia musiikinopiskelijoita ymmärtämään ja hahmottamaan musiikin teorian lainalaisuuksia paremmin kuin perinteinen teorianopetus. Kun miettii Sävelkellon kaarta aina alkuajoista tähän päivään asti ei voi olla kuin kiitollinen, että nämä kilpailumahdollisuudet ovat järjestyneet. EUCYS -kilpailussa oli niin paljon maailmanluokan töitä, että päätä huimaa!, sanoo Pölönen. Pölönen on perustanut idean kaupallistamiseksi erittäin lupaavalta vaikuttavan yrityksen. Innolukiokisa starttaa jälleen elokuussa. Olisi hienoa, jos voittaja tulisi silloin Ylivieskan lukiosta! Ari Ervasti Innolukion hanketyöntekijä\n16 OPETTAJAT JA MUU HENKILÖKUNTA Ylivieskan lukion opettajat lukuvuonna Luhtasela Kalle rehtori, uskonto, filosofia Ahveninen Pekka opinnonohjaus Alanen Terttu kemia, matematiikka Ervasti Ari Innolukio Haapala Heli ruotsi Harvala Jukka matematiikka, fysiikka Hietanen Nina liikunta, terveystieto Häyrynen Maija englanti Järvenpää Kirsi historia, yhteiskuntaoppi, alkavien opinnonohjaus Järvenpää Tuomo (virkavapaalla) - sijainen Leinonen Tuomas historia, yhteiskuntaoppi Kauppinen-Rönni Marja äidinkieli ja kirjallisuus Kiviniemi Hanna musiikki Lahdenmäki Terttu venäjä Lehtinen Marja saksa, äidinkieli ja kirjallisuus Linna-Aho Anna-Kaisa englanti Lähetkangas Terhi (virkavapaalla) - sijainen Ontero Hanna äidinkieli ja kirjallisuus Maijala Hanne biologia, maantiede Mattila Sinikka kuvataide Niemikorpi Aune ruotsi Nuorala Ritva filosofia, psykologia, uskonto Paronen Tiina matematiikka Peltonen Olli biologia, maantiede Pieskä Pekka apulaisrehtori, matematiikka, fysiikka, atk Svartström Jonna psykologia, uskonto Vainiotalo Heikki liikunta, terveystieto Veikkolainen Heidi englanti, ranska - sijainen Ruuska Hanna-Kaisa englanti, ranska\n17 Tuntiopettajat Huhtakangas Harri Luhtasela Olli Pokki Eija-Liisa Pudas Anidra Ristiluoma Jari Saastamoinen Ari jääkiekkoakatemia, salibandyakatemia salibandyakatemia teatteriakatemia tanssiakatemia jalkapalloakatemia pesäpalloakatemia Muu lukion henkilökunta Ilomäki Tarja Luhtasela Jaakko Hakala Anna-Kaisa Heinistö Kirsi Viljamaa Ritva Vauhkala Kyösti Timlin Juha koulusihteeri etälukion koevalvoja laitoshuoltaja laitoshuoltaja laitoshuoltaja laitosmies laitosmies Terveydenhuolto Salo Piia terveydenhoitaja Lukion opiskelijoiden kouluterveydenhuollon ja hammashuollon järjestää Peruspalvelukuntayhtymä Kallio. Terveydenhoitajan vastaanotto lukiolaisille on ollut Rahkolan koulun tiloissa yhtenä päivänä viikossa, jolloin on tehty terveystarkastukset alkaville. Kouluterveydenhoitaja on tavattavissa puhelimitse muina aikoina. Oppilashuolto Oppilashuoltotyöryhmä on kokoontunut säännöllisesti kerran jaksossa. Oppilashuoltoryhmään kuuluvat rehtori, apulaisrehtori, opinto-ohjaajat ja terveydenhoitaja. Ryhmä kutsuu kokouksiin tarvittaessa asiantuntijoita. Erityisopettaja Riitta Peltosaari on pitänyt Luekurssia lukion opiskelijoille. Ruokahuolto Lukion oppilaat ovat käyneet ruokailemassa Rahkolan koulun ruokasalissa, jonka henkilökunta yhdessä keskuskeittiön henkilöstön kanssa vastaa lukiolaisten ruokahuollosta.\n18 PÄIVÄLUKION OPISKELIJAT OHJAUSRYHMITTÄIN 13HeH (1. vuoden opiskelijat) ryhmänohjaaja Heli Haapala Alanen Risto Haapakoski Maria Haapakoski Tomi-Matti Harju Niina Hautala Jussi Heikkinen Henri Järvenpää Juho Kittilä Oskari Kivioja Antti Leppälä Joakim Marjamaa Ilari Matikainen Julia Parkkila Noora Pehkonen Meri Perttula Kati Pihlajamaa Susanna Savela Ellen Savolainen Kreeta Tikkanen Inka Valli Annika 13KM (1. vuoden opiskelijat) ryhmänohjaaja Marja Kauppinen-Rönni Ahola Arttu Alanko Henna-Miia Alasuutari Jaakko Anttila Jere Anttila Marika Heikkilä Kaisa Hintsala Elia Jutila Topi Kallio Juho Kiiskilä Veera Kotila Tomi Kulmala Miia Leskelä Jani Luhtasela Hannu Mattila Adafiina Saari Juulia Saastamoinen Aino-Maija Salomaa Rasmus Syrjälä Akseli Väänänen Peetu * Tsang Billy (vaihtoopiskelija Hongkongista kevätlukukaudella 2014) 13LM (1. vuoden opiskelijat) ryhmänohjaaja Marja Lehtinen Autio Timi Cajanus Tuomas Haapakoski Meeri Heikkilä Kaarlo Heikkilä Tuuli Honkala Tero Huhtakangas Olli Isopahkala Henrik Katajala Sini Koskela Ville Kulmala Taavi Niskanen Frans Salonen Mirella Sammalkangas Anna-Riina Sipilä Valtteri Somero Mia Tolonen Veera Typpö Antti Valtonen Eeva Wilén Ella 13PT (1. vuoden opiskelijat) ryhmänohjaaja Tiina Paronen Alila Moona Ammunet Samuli Hietala Joel Jutila Aino Jylhä-Ollila Niina Kallio Mikko Katainen Outi Keski-Ojala Konsta Kosunen Janika Kotkamaa Moonika Latvakoski Johanna Liuska Toni Orava Iida Paananen Heidi Piilinen Jenna Ruuska Moona Salmela Inka Salmela Joonas 12HMA (2. vuoden opiskelijat) ryhmänohjaaja Maija Häyrynen Hannula Anniina Hauhtonen Joni Heikkilä Katariina Kotka Kati Kummala Joonas Männistö Enni Pahkasalo Emmi Repo Kauko Saarto Suvi Sipilä Johanna Sorvisto Samuel Torvi Sonja Uimaniemi Emilia Väntänen Tuomas Ylimäki Jasmin * Ruppert Kristiina (vaihto-opiskelija USA:sta kevätlukukauden 2014)\n19 12NUR (2. vuoden opiskelijat) ryhmänohjaaja Ritva Nuorala Ahomäki Tiia Alanen Tommi Brax Karoliina Haatanen Enni Heikkilä Jesperi Isopahkala Klaus Koskela Paulus Kukonlehto Petra Laulumaa Joonas Matola Jaakko Mäkelä Mikael Nieminen Roope Pakkala Eveliina Saari Roosa Salmela Joel Salonsaari Iina Suni Henriikka Timlin Henna Vähäkangas Raisa 12PO (2. vuoden opiskelijat) ryhmänohjaaja Olli Peltonen Auerrinne Joni Autio Venla Björkbacka Jimi Hilli Riikka-Liina Hintsala Annika Jämsä Essi Kallio Riina Kangaskortet Sebastian Mehtälä Jussi Mickos Joni Mikkola Vilma Moilanen Enni Mäkelä Matias Peltonen Aino Pirttijärvi Aku Ruuska Juha-Pekka Rönkä Atte Syrjä Inna Tikkanen Teemu Vainiotalo Petteri Ängeslevä Pinja 12SJO (2. vuoden opiskelijat) ryhmänohjaaja Jonna Svartström Ahvenjärvi Jere Alaverronen Jami Huhtakangas Jenni Isokangas Elina Jokinen Mikko Korpisalo Emmi Leppikangas Atte Mattila Tiia Myllykoski Jenny Männistö Hannamari Niskanen Jasmin Raittila Viljamaria Rajaniemi Kristjan Rintakumpu Helmi Seppälä Aino Sorvoja Timi Tiikkoja Ville Tuomikoski Henri Vuolle Mona Vähäkangas Matias OPISKELUNSA PÄÄTTÄVIEN RYHMIEN OPPILAAT 11LT (3. vuoden opiskelijat) ryhmänohjaaja Terttu Lahdenmäki Haanpää Mikael Haapakoski Laura Heikkilä Petrus Hintikka Joona Hintsala Tilda Jylhä-Ollila Leena Kallio Jyri Karhula Riku Keskinen Ville Laitala Siiri-Sofia Leppikangas Saku Mattila Eetu Mehtälä Miinaliisa Mäntylä Jussi Niskanen Verneri Pieskä Vesa Puusti Sini Rechardt Juha Saarela Iida Saari Anna-Kaisa Salo Miia Wallin Tiina Veteläinen Saara Vähäkangas Pyry\n20 11LTE (3. vuoden opiskelijat) ryhmänohjaaja Terhi Lähetkangas / Aune Niemikorpi Hannula Heidi Harju Eveliina Heikkinen-Lerssi Tanja Himanka Antti Hintsala Katariina Huhtakangas Henna Huhtakangas Tanja Jutila Aappo Kivijakola Päivi Konu Santeri Lehtinen Kia Löytynoja Sanna Marjakangas Sofia Mattila Katariina Mattila Lyydianna Moilanen Valtteri Oja Fanni Ristiluoma Janika Sipilä Salla Soini Mikko Söderberg Marika Viitala Sami Viitanen Sonja Vähäkangas Jani 11MSi (3. vuoden opiskelijat) ryhmänohjaaja Sinikka Mattila Hannula Emmi-Lotta Heikkilä Jaakko Heikkilä Paavo Hietala Santeri Hietamäki Salomo Jaakola Roosa Jutila Lassi Juvonen Salla Katajala Elina Kiiveri Henna-Riikka Lehtonen Pinja Marjakangas Nelli Mustakallio Maija Mustola Eveliina Männistö Jyri Niemelä Juuso Oikari Joni Pehkonen Henni Rantala Roope Saarilampi Liisa Saarilampi Sami Saukkonen Juliaana Särkelä Susanna Takalo Jeremy Tolonen Riikka Typpö Topi Virta Samu 11PiP (3. vuoden opiskelijat) ryhmänohjaaja Pekka Pieskä Jokitalo Lotta Kiimamaa Miska Komujärvi Saku Koskela Akseli Koskela Iida-Maria Kyrölä Jani Latvakoski Jukka Latvakoski Matias Latvakoski Tuulia Maunumäki Risto-Matti Myllymäki Millariina Määttä Johanna Nikula Jenni Nivala Jenna-Maria Nuorala Joni Pasanen Else Rahja Emma Ruotanen Ronja Salo Saku Sandholm Milla Sydänmetsä Lauri Tölli Laura Valli Camilla Vuolle Joel 10AP (4. vuoden opiskelijat) ryhmänohjaaja Pekka Ahveninen Anttila Sampo Huumonen Julia Höykinpuro Teemu Kangaskorte Konsta Kantola Johannes Karekivi Juho Mattila Jami Mustola Juho Raudaskoski Olivia Rimpeläinen Kukka Savela Anssi\n21 K aupunki lepäsi lumipeitteen alla pää Huhmarissa jalat jossain muualla silminä Kantokylä ja Vähäkangas napana keskusta missä rautatiet kulkevat kohti pohjoista, kohti etelää hiutaleet leijailevat vanhan Savisillan päälle. Tällaista oli ennen, on edelleen juuri mikään ei ole muuttunut vain pari kerrostaloa lisää. Y livieska hytisee kylmässä, silmäripset ovat jäässä. Tehtaan savupiippujen hengitys huurustuu. Posket punoittavat. Kyynelvirta Kalajoessa virtaa kasvoilla. K aupunki henkäilee hiljaa, juuri ummistamassa väsyneitä silmiään Kaupungin sydämen kohdalla, riippusilta keinui tyynesti, laskevan auringon katsellessa sitä. Valot sammuivat kaupungin navalla, se henkäisi keskustan hiljaisuuden läpi, Maalaukset: törmäten lopulta rautatieaseman puisiin kylkiin. Marika Anttila (yllä) ja Päivällä kaupungin suu aukeaisi Emilia Uimaniemi (alla) ja puheen sorina suurien kauppojen seinät valtaisi, aivan kaupungin huulilla. Runot on kirjoitettu äidinkielen kurssilla Arvo Näin on nyt, niin kuin on aina Turtiaisen runoa "Kaupunki makasi auringossa" mukaillen. nuoruuteni ajan ollutkin. Musiikin lukiodiplomin suorittaneet Rantala Roope Voltti Sofia Kuvataiteen lukiodiplomin suorittaneet Heikkilä Jaakko Lehtonen Pinja Latvakoski Tuulia Raudaskoski Olivia Tuulia Latvakoski on toteuttanut aiheista öljyvärimaalauksen Uupunut ja työskentelyprosessia kuvaavan portfolion.\n22 STIPENDIEN LAHJOITTAJAT Vuosikertomuksen valmistumiseen mennessä seuraavat yritykset ja yhteisöt ovat lahjoittaneet stipendejä jaettavaksi opinnoissaan menestyneille lukion opiskelijoille. Stipendit uusille ylioppilaille Avain Säästöpankki Helsingin Sanomat -säätiö Herrfors Oy Ab J.Kärkkäinen Oy Keski-Pohjanmaan Kirjapaino Oy Lions Club Alavieska Lions Club Ylivieska Lions Club Ylivieska Huhmari Lions Club Ylivieska Savisilta Nordea Pankki OAJ Ylivieskan paikallisyhdistys Osuuskauppa KPO Suomi-Venäjä Seuran Ylivieskan osasto Ylivieskan kaupunki Ylivieskan lukion oppilaskunta Ylivieskan Osuuspankki Ylivieskan Pelastakaa Lapset ry Ylivieskan Rotaryklubi Ylivieskan seurakunta/nuorisotyö Cernin tiedeleiriä tukeneet Telealan edistämissäätiö (PPO-rahasto) Alavieskan Osuuspankki Ylivieskan Osuuspankki Alavieskan kunta Ylivieskan kaupunki Nordea Pankki Ylivieska Camtronic Oy Taize-matkaa tukeneet Betker Oy ET-Listat Oy Lions Club Ylivieska Savisilta Lions Club Ylivieska-Huhmari Maler Oy Raudasmäen Sosiaalipalvelut Oy Ylivieska-Jokivarsi Rotaryklubi Ylivieskan Osuuspankki Ylivieskan Sotaveteraanit ry Ylivieskan Tiili Oy YLIOPPILASKIRJOITUKSET Syksyn ja kevään ylioppilaskirjoitusten kuuntelukokeet järjestettiin lukion remontin vuoksi Ylivieskatalo Akustiikassa. Kirjalliset kokeet olivat pääasiassa Kiviojan alakoululla, osa ryhmistä myös Akustiikassa. Ylioppilaskokelaita oli sekä syksyllä että keväällä noin 100 opiskelijaa kummallakin tutkintokerralla. Syksyn lakkiaisiin valmistui kaksi ylioppilasta ja keväällä 91. Syksyn ylioppilasjuhla- itsenäisyyspäiväjuhla pidettiin Akustiikassa ja kevään yo-juhla Liikuntakeskuksessa.


Sammakko hyppäsi kattilasta kun vesi kävi liian kuumaksi | Paikalliset | Pieksämäen Lehti\nNato-jäsenyyttä kannatti vielä kahdeksan kuukautta sitten neljäsosa suomalaisista, nyt kolme neljäsosaa.\nTorstaina Suomi nousi otsikoihin kautta maailman, kun myös tasavallan presidentti Sauli Niinistö ja pääministeri Sanna Marin kertoivat myönteiset Nato-kantansa. Heidän viestinsä on, että Suomen on haettava Natoon ensi tilassa. Jopa demareiden Erkki Tuomioja ja selkeä enemmistö Vasemmistoliiton kannattajista ovat Nato-jäsenyyden kannalla. Niin se maailma muuttuu ja me siinä mukana.\nEhdin jo ajatella, että Suomelle käy kuin sille kuuluisalle sammakolle kattilassa: kun lämpöä lisätään sopivan hitaasti, sammakko ei älyä hypätä pois ennen kuin kiehuu elävältä.\nVladimir Putin soti Tšetšeniassa, Georgiassa ja Syyriassa, valtasi Krimin, ampui alas malesialaisen matkustajakoneen ja tappoi poliittisia vastustajiaan niin talossa kuin puutarhassa, mutta Suomessa haluttiin kellua puolueettomuuden kattilassa. Liturgia oli vanha tuttu: vielä ei ole syytä liittyä Natoon, mutta liitytään sitten jos turvallisuustilanne oleellisesti muuttuu...\nJos naapuri olisi malttanut mielensä vielä jonkin aikaa ja nostanut lämpöä hissukseen, olisi tilanne varmasti mennyt niin kuumaksi, ettei liittymistä olisi enää uskaltanut ajatella. Mutta ennen niin kärsivälliseen Putiniin iski ahneuden tauti ja hän lähti yrittämään kerralla oikein isoa kalaa.\nJos Ukraina olisi nostanut kädet pystyyn, olisi Suomen Nato-polku saattanut olla ummessa. Olisimme jääneet odottelemaan pelokkaina, koska on meidän vuoromme saada karhun käpälästä ja mihin kaikkeen on alistuttava, että siltä välttyisi.\nEntinen tiedustelueversti ja nykyinen yliopisto-opettaja, Venäjän tuntija Martti J. Kari on sataprosenttisen varma siitä, että ilman Nato-jäsenyyttä Venäjä hyökkäisi Suomeen seuraavan 50 vuoden sisällä. Siinäpä sitä olisi selittelemistä jälkipolville, miksei astuttu Nato-ovesta, kun paha kuu oli jo nousemassa ja ovi apposen ammollaan.\nMutta Putinin tavoittelemalla isolla kalalla olikin hampaat ja lämpötila kattilassa pomppasi hetkessä sellaisiin lukemiin, että Suomi-sammakko heräsi unestaan ja päätti hypätä. Kukaties viimeisenä mahdollisena hetkenä.\nMitä sitten muuttuu, kun Suomi nyt liittyy Natoon?\nEi monikaan asia, sillä Suomi on osallistunut viimeisen 20 vuoden aikana lähes kaikkiin Nato-johtoisiin rauhanturvaoperaatioihin. Sotakalustoa on jo pidemmän aikaa soviteltu yhteen Nato-vehkeiden kanssa, mikä onkin ollut kauaskantoisen viisasta.\nVoidaan sanoa, että Suomi on ollut Naton kanssa niin tiiviissä yhteistyössä, kuin se on jäsenyyden ulkopuolella mahdollista. Oikeastaan ainoa asia mikä on puuttunut, on Naton kollektiivinen puolustus.\nOma armeija ei katoa mihinkään, sillä vahva ja kehittyvä oma puolustus on kaiken perusta. Eikä Suomen tarvitse edes nostaa puolustusbudjettiaan, sillä viimeisimpien aseinvestointien myötä Suomen puolustusbudjetti täyttää useiksi vuosiksi Naton jäsenmailleen antaman suosituksen, mikä on kaksi prosenttia bruttokansantuotteesta.\nNato ei edellytä, että jäsenmaat ottavat joukkoja tai tukikohtia alueelleen. Eikä se ole edes edellytys turvatakuiden tehokkaalle toteutumiselle.\nSuomen rinnalla myös Ruotsi näyttää suuntaavan Natoon päin. Sammakolle tuli kuuma sielläkin, kun padan alle lyötiin kunnon roihut.


Cristiano Ronaldo on nyt kaikkien aikojen maalintekijä – vai onko sittenkään? - Urheilu | HS.fi\nCristiano Ronaldo on nyt kaikkien aikojen maalintekijä – vai onko sittenkään?\nCristiano Ronaldolle tuli keskiviikkona täyteen ennätykselliset 760 maalia.\nCristiano Ronaldo juhli keskiviikkona Italian supercupin voittoa. Ottelussa syntyi myös uran 760. maali.Kuva: Alberto Lingria / Reuters\n21.1. 10:51 | Päivitetty 21.1. 11:04\nJuventuksen ja Portugalin maajoukkueen tähtipelaaja Cristiano Ronaldo teki keskiviikkona Italian supercupin loppuottelussa maalin, joka on hänen uransa 760. maali. Juventus voitti finaalissa Napolin maalein 2–0.\nRonaldon maalimäärä on nyt kaikkien aikojen suurin pääsarjatason pelaajilla. Tai ehkä on, kirjoittaa BBC.\nRonaldo on tehnyt maaleistaan viisi Sporting Lisbonissa, 118 Manchester Unitedissa, 450 Real Madridissa, 85 Juventuksessa ja 102 Portugalin maajoukkueessa. Nämä luvut ovat selkeää faktaa. Maalimäärään hän tarvitsi hiukan yli tuhat ottelua.\nMutkikkaammaksi asian tekee se, mitkä maalit lasketaan maalitilastoon. Jalkapallotilastoja kokoavan RSSSF:n (Rec.Sport.Soccer Statistics Foundation) mukaan ykkönen onkin Josef Bican 805 maalillaan, kakkonen Romário (772) ja kolmas Pelé (767).\nBican, joka kuoli vuonna 2001, pelasi vuosina 1931–1955 muun muassa Rapid Wienissä, Slavia Prahassa sekä Itävallan ja Tšekkoslovakian maajoukkueissa.\nMutta: Bicanin maaleista 27 syntyi Rapid Wienin reserveissä, amatöörijoukkueessa ja otteluissa, jotka eivät olleet virallisia kansainvälisiä pelejä. Kun nämä maalit karsii pois, lukemaksi tulee 759 maalia vain 495 ottelussa.\nEntä Pelé ja Romário? Molemmille on joissain tilastoissa merkitty yli tuhatkin maalia, ja Pelén Instagram-tilillä mainitaan ”kaikkien aikojen maalintekijä, 1 283”. Jos Bicanille lasketaan myös ystävyysottelut, hänen luvukseen tulisi 1468.\nKun FC Barcelona Lionel Messi rikkoi äskettäin Pelén ennätyksen samalle seuralle tehdyistä maaleista, Pelén seura Santos väitti, että Pelén lukema ei ole 642 vaan 1 091.\nKun tilastoista putsataan ystävyysottelut ja muut epäviralliset ottelut, Pelélle kertyy kaikkiaan 757 maalia Santosissa, New York Cosmosissa ja Brasilian maajoukkueessa. Sama tilanne on Romáriolla: nykyisin hänelle lasketaan 745 maalia, kun nuorten ottelut, ystävyyspelit ja erilaiset entisten tähtipelaajien jäähyväisottelut poistetaan luvuista.\nJoten: ehkäpä Ronaldo on sittenkin kaikkien aikojen maalintekijä. Tai kuten BBC lisää: ehkäpä, luultavasti, ei ole itseasiassa varmaa.\nAivan selkeää sen sijaan on se, onko Ronald vai Messi tehnyt enemmän maaleja virallisissa otteluissa. Ronaldo johtaa luvuin 760–719.


Antonio Fogazzaro 1874 ja 1881 | Kalevala maailmallaKalevala maailmalla\nKirjailija Antonio Fogazzaro (1842–1911) on yksi Italian tärkeimmistä kirjailijoista ja runoilijoista. Hän oli monesti ehdolla myös Nobelin kirjallisuuspalkinnon saajaksi. Fogazzaro tutustui Le Ducin Kalevalan ranskankieliseen käännökseen ja luennoi sen pohjalta vuonna 1874 Vicenzan Accademia Olimpicassa. Runoilijana Fogazzaro oli innostunut Kalevalan sanan voimasta ja hän kertoi kuulijoilleen Kalevalan sisällöstä, Suomen luonnosta, muinaissuomalaisten elämästä, kansanuskosta ja loitsujen tärkeydestä. Hän myös analysoi syvällisesti Kullervon ja Lemminkäisen hahmoja. Luento julkaistiin milanolaisessa Il Convegno -aikakauslehdessä ja vuonna 1901 Le Minime -teoksessa.\nAntonio Fogazzaro. Kuva: Wikipedia.\nFogazzaro käänsi italiaksi myös 176 säettä Kalevalasta sen ranskankielisen version pohjalta. Hänkin käytti hendekasyllabista runomittaa ja Italian runokielelle tyypillistä loppusointua. Tulos oli erittäin onnistunut, vaikka hän leikkasi ja muotoili muutamia säkeitä. Runokäännöksen teemoina olivat morsiamen äidin eli Louhen laulu, morsiamen laulu, itkuvirsi ja opastusvirsi. Fogazzaro julkaisi Kalevalan käännöksiään monissa runokokoelmissa, ja vuonna 1881 hän käänsi vielä 17 säettä opastusvirrestä (231–42 ja 429–60 runosta XXII) Lamberti-Balbin perheen hääkirjaseen.\nVäinämöisen merihelmen neito\nFogazzaro oli erityisesti kiinnostunut Väinämöisen hahmosta. Runosta ILI, jossa Väinämöinen soittaa kanteletta ja kutsuu luokseen koko luomakunnan olennot liikuttuen kyyneliin, löytyivät Fogazzaron mielestä kauneimmat koskaan kirjoitetut runosäkeet. Ne kuvaavat, kuinka laulajan kyyneleet kierivät mereen ja muuttuvat helmiksi. Säkeiden innoittamana Fogazzaro kehotti luentonsa kuulijoita syventymään siihen kaukaiseen maailmaan, jossa suurten runoilijoiden kyyneleet muuntuvat helmiksi. Väinämöisen runo toimi myös Fogazzaron vuonna 1889 julkaistun novellin Màlgari, la perla inspiraation lähteenä. Novellin juoni on lyhykäisyydessään seuraava. Màlgarin päähenkilöhahmo on yksi helmeksi muuntuneista Väinämöisen kyyneleistä. Meri kuljettaa sen Venetsiaan, jossa eletään 1500-lukua. Valtakunnan päämies Doge löytää helmen ja lahjoittaa sen Contarina Contarinille, joka on juuri menettänyt tyttärensä. Tapahtuu ihme. Helmi muuttuu sinisilmäiseksi ja vaaleahipiäiseksi tyttölapseksi, joka saa nimekseen Màlgari.\nContarina on nähnyt enneunen, jossa häntä kehotetaan pitämään Málgari kaukana musiikista ja soittajista. Tyttö varttuu ihanaksi neidoksi, joka rakastuu nuoreen pohjoismaalaiseen musikanttiin. Màlgarin on kuitenkin pakko suostua Dogen vaimoksi ja häät on määrä viettää kreikkalaisella saarella. Morsian lähtee matkaan laivalla, jonka kannelle musikantti ilmestyy eräänä yönä merimieheksi pukeutuneena. Hän alkaa kertoa neidolle omasta maastaan.\nMusikantti kertoo neidolle Pohjolasta, sen merestä, joka myrskyää kesällä ja jäätyy talvella, sen sisämaasta, joka on täynnä koivuja, järviä ja luotoja. Kansa on ystävällistä ja elää vaatimattomasti. Kalastajat pyytävät taimenia koskien kuohuista. Metsästäjät rekineen seuraavat susien, kettujen ja karhujen jälkiä. Pohjolassa ei ole kultaa, mutta maa on rikas maailman kauneimmista lahjoista eli musiikista ja runoista. Siellä lauletaan mahtavaa eeposta, joka kertoo taruja rakkaudesta, vihasta, rauhasta ja sodasta. Kansanrunous kertoo vanhasta laulajasta ja kuninkaasta, joka lauloi ja itki meren äärellä. Kyyneleet muuttuivat helmiksi ja vierivät mereen.\nMàlgari pyytää musikanttia soittamaan vanhan runoilijan melodian italialaisella viululla. Kuullessaan sävelet neito liikuttuu ja kätkeytyy, jottei hänen nähtäisi itkevän. Kun musikantti menee etsimään Màlgaria, häntä ei näy missään. Paikalta löytyy vain kyynelistä kostunut liina. Näin Contarinan enneuni on käynyt toteen.\nKuka mahtoi olla novellin mystinen suomalainen musikantti? Fogazzarolla oli tähän selitys. Hän oli Lönnrotin tapaamien kansanrunoilijoiden Arhippa Perttusen sekä Ontrei Huohvanaisen kaukainen esi-isä!


Ryan Seacrest haluaa lapsia: äitini on 'luopunut' - Julkkisten Äidit\nRyan Seacrest haluaa saada lapsia jonakin päivänä: äitini on 'luopunut' minusta lastenlasten takia\nRyan Seacrest. Sara Jaye Weiss/Shutterstock\nTuleva isä suunnitteilla? Ryan Seacrest antaa vilauksen perhesuunnitelmiinsa.\nKuuluisat isät, jotka saivat lapsia myöhään\nSuora! Kellyn ja Ryanin kanssa isäntä, 46, kertoi WJS. Aikakauslehti tiistaina 14. joulukuuta, että hän haluaa joskus saada lapsia.\nAlan ajatella tiettyjen aikojen sulkemista kuukaudessa, vuodessa tai viikossa keskittyäkseni henkilökohtaiseen elämääni American Idol tuomari selitti. En ole edes mennyt tälle tielle, mikä on hullua minun iässäni. Luulen, että viimeisen vuoden aikana minulle on käynyt selväksi, että kyllä, haluan tehdä niin. … Haluan olla käytettävissä ja läsnä.\nRyan Seacrestin treffihistoria: Julianne Hough, Shayna Taylor, lisää\nGeorgialainen lisäsi, että hänen äitinsä, Constance Zullinger , on luopunut haluamasta lapsenlapsia häneltä.\nRyan Seacrest. Yoshiyuki Matsumura WSJ. Magazinelle\nRadio-ohjelman juontajan tiimi äskettäin lavastettu työinterventio hänelle. [He olivat] niin huolissaan. Ryan on huonossa kunnossa, sisäpiiriläinen kertoi yksinomaan Us Weekly lokakuussa, kun taas toinen lähde lisäsi tuolloin: Hän ymmärtää, että hänen on löydettävä aikaa levätä näiden kiireisten työikkunoiden aikana.\nInterventio tuli vuoden kuluttua Kardashianien tahdissa tuottaja kertoi hänelle On Air Ryan Seacrestin kanssa kuuntelijoille, että hän harkitsi isäksi tulemista.\nSe oli outoa, koska Halloween muutti minut, Emmy-ehdokas kertoi kuulijoille lokakuussa 2020. Sanoin muutama viikko sitten: 'En ole niin innostunut', ja sitten näin joidenkin ystävieni lasten innostuvan siitä. Sitten näen veljentyttäreni, ja hän on niin kaunis. Sitten näen sinut, [ Sisanie ], kaksosten kanssa, ja näen kuinka onnellinen olet, enkä olisi koskaan miljoonan vuoden kuluttua - itse asiassa, jos kysyisit minulta 40-vuotiaana muutama vuosi sitten 'Haluatko lapsia?' [sanoisin], En tiedä' - ja nyt, yhtäkkiä, voin ajatella vain: 'Vau, kuinka teen sen? Olen vanhentumassa. Mitkä ovat vaihtoehdot?'\nSeacrest huomautti tuolloin sen Kysy Radalta oli tarjonnut hänen munia, mutta hän meni ohi ja sanoi: Se olisi outoa, koska teemme yhteistyötä.\nGeorgian yliopiston grad on tällä hetkellä treffimalli Audrey Petcosky , mikä Meille vahvistettiin kesäkuussa. Seacrestin uusi suhde syntyi vuoden kuluttua hän erosi onnellisesta tyttöystävästään Shayna Taylor kahdeksan yhteisen vuoden jälkeen.\nRyan on tavannut Aubreyn perheen, lähde yksin kertoi Meille Tuolloin pariskunta totesi, että vaikka pari oli hyvin onnellinen yhdessä ja menestyi hyvin, he päättivät pitää suhteensa hyvin yksityisenä.


HS arvioi presidenttiehdokkaita tentissä - Kotimaa - Helsingin Sanomat\nHS arvioi presidenttiehdokkaita tentissä\nTeksti: Juha-Pekka Raeste HS ja Miska Rantanen HS\nNuorisopoliitikon aikuistuminen jatkuu. Kimpoilu on loppunut. Rauhallinen mies saa puheaikaa vähemmän. Rennompi kuin koskaan. Antautuminen galluplukujen edessä johti herpaantumiseen. Vakuuttava asiakysymyksissä. Virkeä kuin lenkiltä tullut. Oli pitkään paneelin seinäruusu.\nPresidentinvaalit 2012: Haavisto torjui haastajien upotusyritykset


URL: Kategoriat: Iso-kulli Massiivinen kulli tytön tiukkaan pilluun. Tiukka pillu vs massiivinen kyrpä. Naisen pillu on tiukka ja märkä. kesäkuu Pillua berliinissä pillua housuun kiva pissiä ilmaista pornoa Hieroja haukiputaalta pillua videot mies nussii kypsät naiset saaa iso kyrpä. Valkoinen nainen saa neekerin munaa. Isotissinen sihteeri nussii toimistossa Jade Jantzens vs iso musta kyrpä Tiukka pillu vs massiivinen kyrpä.\nFiona Beck - Nussitaan (Tribute Mashup)\n: Iso kyrpä pillussa naista nussitaan\nILMAISET PORNOSIVUT RUNKKAUS TARINAT Inisi ja kiljui ja Jouko tiivisti tahtia. Blonde teini törmäsi erittäin iso kalu Aidra Fox haluaa monsterikyrpää. Teinitytön pillu on tiukka ja märkä. Tekopillu kiina tatuointi sukuelinten seksihieronta öljy hieronta markku malino hellät huulet teiniseksiä ruotsista teini pilluja. Istuimme sohvalla ja katselimme kun Arja meni matolle selälleen ja Eija nuoli hänen vartaloaan hitaasti joka paikasta päätyen lopulta jalkoväliin j alkoi imeä klitorista. Musta Monsterin cock ja interracial perseeseen\nIso kyrpä pillussa naista nussitaan Liukas pimppi karvainen vittu\nKiltti nainen suuseksi Vedin kyrvän ulos ja nousin seisomaan. Rotujen Creampie Häät Gangbang Maksullinen nainen sekso suomi sex lesbot porn ilmainen masturpaatio tytön pillua seksijutut kuvia penispumppu jalasjärvi voiko harrastaa seksiä pikkujoulussa erotiikkaa seksiä tyttärensä kanssa nussimassa venäläistä pornoa ilmaiseksi seksiä vävyn kullia rouva sonja ottaa suihin ottamine live seksiseuraa porista pornoo vantaa puuma jyväskylä panoa nuorien panoa takapuoleen pornoleffat. Homo seksinovelli sivustot suomi poika ja fetissi. Aurinko paistoi nyt jo täydeltä terältä ja pyörän pysähtyessä lämpöä tuossa vaatetuksessa on ihan liikaa. Lexi Diamond vs massiivinen kyrpä.\nIso kyrpä pillussa naista nussitaan 817\nSHEMALE LAHTI HELSINKI PROSTITUUTIO Orkku net alastomia lesboja\nMälli Pillussa · Kuuma Äiti · Julkinen · PAWG (Pyöreä Perse Valkoinen Tyttö) · Pettäminen · Raju · Povekas Teini(18/19) · Kokoelma · Iso Kyrpä · Amatööri Vaimo. Tiny Aasian Teen vs Mustavalkoinen Monsteri Kyrpä. . Ashley Stone voi odottaa hänen askel isä luistaa hänen iso musta kukko hänen makea teini pillua. Minulla on iso pillu ja on se ihana:) Niin herkkä ja muhkea, tarjoaa minulle paljon Useinmiten naiset myös ejakuloivat, nussiminen tuntuu eriarvoiselta.\nSinkkuristeily kontakten fi\nPolskie porno hd porno mirim\nPornoa ja seksiä filme porno\nErotiikkavideot porno video ilmainen


decor – Sivu 2 – Kukkaiselämää\nOlohuone tänään – Our living room today\nNyt on pikapostaus, sillä kasvihuone odottaa… Tänään laitan kasvarin kevätkuosiin – satoi tai paistoi. Mutta nyt siis pikapostaus olohuoneesta. Tyynyt löysivät paikkansa. Hiihtoloman saldona on 11 tyynyä, jotka ompelin ja...\nTyynytehtailu jatkuu ja viimeinen arvontamuistutus! – More cushions…\nTyynytehtailu jatkuu niin innokkaana, ettei enää koneelle meinaa ehtiä. Kolme tyynyä pääsi tyttäreni huoneeseeen ja sinne tyynyjen värimaailma käy mielestäni hyvin. Pinkki, vihreä ja valkoinen paperipallo löysivät myös paikkansa Anskun...\nTyynytalkoot – Cushion project\nTuossa nuo karkkikynttilät nyt nököttävät ja odottavat kenties kasvihuoneeseen pääsyä. Ostin tänään tuon ylläolevan ruukun, hortensian ja muratin. Toivottavasti osaan hoitaa hortensiaa.. Lisäsin tänään ruusukranssiin kuivuneita ruusuja. Luonnossa tuo...\nTyynyä pukkaa! – Cushions and candles\nTämä päivä meni shoppaillessa ja ommellessa. Kolme tyynyä sain ommeltua ja huomenna aion ommella lisää. Olohuone saa keväisen, romanttisen säväyksen uusilla tyynyillä. Sama säväys tapahtuu ihan lähipäivinä kasvihuoneessa. Ostin tänään...\nTänä aamuna koristelin olohuoneen kynttiläkruunun kuivuneilla ruusuilla, joista tein rautalangan ja sammalen sekä jäkälän kera kruunua kiertävän koristeen. Tällainen siitä tuli: This morning, I made some rose decorations. I put...\nVähän hempeää – A little rose\nMieleni teki keväistä hempeyttä olohuoneeseen, joten ostin kynttiläkruunuun vaaleanpunaiset kynttilät ja pinkkejä ruusuja pöydälle. Kunhan tästä rikastun, käyn ostamassa Pentikiltä hempeät roosat silkkityynyt noihin sohville. Siihen asti mennään noilla entisillä....


Haemme rakennuttajainsinööriä - Helsingin Yliopiston Kiinteistöpalvelut\nEtsimme HY247:aan korjausrakentamisesta kiinnostunutta rakennuttajainsinööriä hoitamaan Helsingin yliopiston rakennusprojekteja.\nHelsingin yliopiston kiinteistöpalvelut Oy on Helsingin yliopiston omistama in house -yhtiö. Yhtiömme tarjoaa parasta kiinteistöpalvelua yliopistolaisille, opiskelijoista työntekijöihin. Olemme reippaan 300 työntekijän palveluorientoitunut työyhteisö ja teemme työtä onnistuneen opiskelun ja työskentelyn mahdollistamiseksi suurella sydämellä.\nArjen työsi on arvioida kiinteistöissä esiintyviä korjaustarpeita, päivittää PTS:ää, vastata vastuuprojektien suunnitteluttamisesta ja ohjauksesta sekä rakennuttaa kiinteistössä tehtäviä korjaus- ja kunnossapitotöitä. Rakennuttamisen toimintakäytänteiden tavoitteellinen kehittäminen on osa päivittäistyötäsi.\nTyössäsi pääset kehittämään osaamistasi yliopiston kiinteistöissä korjaus- ja rakennuskohteiden parissa. Työ sopii erinomaisesti kehittymismahdollisuuksia etsivälle rakennuttamisen ammattilaiselle.\nTyökulttuuriimme kuuluu valmentava esimiestyö, etätyömahdollisuudet sekä työhyvinvoinnin tukeminen. Työtiimissäsi on vahva tekemisen ja tukemisen meininki. Työpisteesi sijaitsee Helsingin ydinkeskustassa tai muussa kampustoimistossa.\nEdellytämme, että sinulla on tehtävään soveltuva rakennusalan tutkinto sekä aiempaa kokemusta vastaavista tehtävistä sekä PTS:n vaatimien töiden toteuttamisesta. Työotteesi on tavoitteellinen, vastuullinen ja kehittämisorientoitunut. Pärjäät yhteistyötilanteissa hyvien vuorovaikutustaitojesi avulla. Työssäsi tarvitset hyvää kirjallista ja suullista suomen kielen taitoa.\nJätä meille yhteystietosi, palkkatoiveesi ja liitä mukaan ansioluettelosi 30.11. mennessä tästä! Työt voit aloittaa sopimuksen mukaan.\nMikäli haluat tiedustella lisää, olethan yhteydessä hankepäällikkö Kari Vornaseen kari.vornanen@helsinki.fi, p. 050 434 1757 tai rakennuttamispalvelujohtajaan Henri Jyrkkärantaan, henri.jyrkkaranta@helsinki.fi, p. 045 127 4523.\nHakuaika alkaa 18.11.2020 kello 10.00 ja päättyy 30.11.2020 23.59.


Kansanseläkelaitoksen tilastojen mukaan vuokra-asunnossa asuvien eläkkeensaajien vuokrat ovat nousseet vuoden 2011 syyskuusta vuoden 2012 syyskuuhun keskimäärin 3,8 prosenttia. Korotuksen jälkeen asumismenojen hyväksyttävät enimmäismäärät ovat I kuntaryhmässä 7 405 euroa, II kuntaryhmässä 6 810 euroa ja III kuntaryhmässä 5 974 euroa vuodessa.\nAsumistuella korvataan myös sellaisia kiinteistön hoitomenoja, jotka eivät sisälly vuokraan tai vastikkeeseen. Nämä vesi-, lämmitys- ja omakotitalon kunnossapitomenot otetaan huomioon hoitomenonormien avulla. Hoitomenonormit vahvistetaan vuosittain keskimääräisten kustannusten perusteella.\nLämmitysnormeja korotetaan lämmityskustannusten nousua vastaavasti. Lämmitysmenoiksi hyväksytään ensi vuonna kuntaryhmästä riippuen 1,27-1,55 euroa kuukaudessa neliömetriä kohden, mikä on 0,04 euroa enemmän kuin tänä vuonna.\nAsumismenoiksi hyväksyttäviä vesikustannuksia korotetaan 2,63 euroa eli ne ovat ensi vuonna 27,15 euroa henkilöä kohden kuukaudessa. Korotus vastaa vesikustannusten nousua edellisestä vuodesta.\nOmakotitalon kunnossapitokustannuksina huomioon otettavaa menoerää korotetaan kansaneläkeindeksin muutosta vastaavasti 2,8 prosenttia eli 40,59 euroon kuukaudessa.\nValtioneuvosto antoi tänään 13. joulukuuta asetuksen, jolla säädetään eläkkeensaajan asumistuen määräytymisperusteista 1.1.2013 alkaen.


Kulutusyhteiskunnan kehittymisen myötä perinteisesti ihmisen identiteettiä määrittäneiden tekijöiden, kuten sukupuolen, kansallisuuden ja luokka-aseman roolien on nähty heikentyneen ja kulutuksen nousseen tekijäksi näiden rinnalle. Olemassa olevat taloudelliset resurssit liittyvät kuitenkin kiinteästi kuluttajan identiteetin rakentamiseen ja niukkojen taloudellisten resurssien kanssa elävien, esimerkiksi opiskelijoiden, suhdetta kulutukseen on tutkittu melko vähän. Tutkielman tarkoituksena on tarkastella, minkälaisia kuluttajaidentiteettejä opiskelijoilla on, ja miten näissä identiteeteissä opiskelijuus koetaan kulutuksen kannalta. Toiseksi halutaan selvittää, mitkä yhtäläisyydet ja eroavaisuudet toistuvat opiskelijoiden kuluttajaidentiteeteissä. Lisäksi tarkastellaan, millaisin kulutuksen keinoin opiskelijat rakentavat ja ilmentävät identiteettiään.\nTutkielman analyysin aineistona käytettiin 15 opiskelijoiden kirjoittamaa kulutuspäiväkirjaa, jotka kirjoitettiin osana Turun yliopiston taloussosiologian aineen luentokurssia. Aineistoa tarkasteltiin narratiivisesti faktanäkökulmasta. Tulosten mukaan opiskelijoilla on varsin erilaisia kuluttajaidentiteettejä. Kun yksi nauttii kulutuksen mahdollisuuksista ja ilmentää statustaan kulutuksella, toinen viettää tyytyväisenä opiskelijaelämää vaatimattomasti kuluttaen. Kolmas puolestaan kärsii niukkuudesta ja kuluttaa vain välttämättömään. Tyypillistä opiskelijakuluttajaa ei siis tutkimuksessa löytynyt. Opiskelijat tarkastelivat omaa kuluttajaidentiteettiään usein suhteessa itsessä tapahtuneisiin muutoksiin, erilaisiin viiteryhmiin sekä vanhempiinsa yhtäläisyyksien ja erottelujen kautta.\nTutkimuksen keskeinen johtopäätös on, että opiskelijoiden kulutustottumukset ja elämäntyylit ovat hyvin moninaiset, ja on hyvin haastavaa kuvailla yhtä tyypillistä opiskelijan kuluttajaidentiteettiä. Lisäksi opiskelijat ylläpitävät identiteettiään monin erilaisin kulutuksen keinoin. Yhteenkuuluvuus itselle tärkeisiin viiteryhmiin sekä samalla erottautuminen ja oman yksilöllisyyden ilmentäminen nousevat tässä prosessissa keskeisiksi.


Yritysvastuu osana kestävää kehitystä - Maanpuolustus-lehti\nGlobaalit kestävyyshaasteet ovat luonteeltaan monimutkaisia ja niiden ratkaisemiseksi kaikkien toimijoiden osallistaminen on välttämätöntä. Vaikka ilmastonmuutoksen hillitsemisessä otettaisiin merkittäviä edistysaskeleita, globaalisti ilmastonmuutos tulee todennäköisesti jatkamaan etenemistä lähivuosikymmeninä ja sen hillitsemistoimenpiteet ovat erittäin kalliita. Luonnon monimuotoisuuden köyhtyminen ja ennakoimattomat luonnonmullitukset ovat ilmastonmuutoksen ohella nousseet yhä vahvemmin tietoisuuteen, esimerkkinä tulevat mieleen viime vuoden Amazonin alueen metsäpalot tai kuluvana vuonna vastaavat Venäjällä tai maastopalot Australiassa. Suomessakin säiden ääri-ilmiöt, kuten erittäin kuivat tai erittäin kosteat jaksot aiheuttavat tappioita maa- ja metsätaloudelle.\nTätä kirjoittaessani 22.8.2020 vietetään maailman ylikulutuspäivää ja Suomen osalta tämä merkkipaalu ylitettiin jo huhtikuun alussa. Suomen osalta puitteet vähähiiliseen talouteen siirtymiseksi linjaa kansallinen tavoite hiilineutraalisuuteen vuoteen 2035 mennessä. Lähellä hiilineutraalisuutta toiminta vuonna 2035 on asetettu tavoitteeksi myös tuoreissa teollisuuden omissa ilmastotiekartoissa.\nYritysvastuu (CR, corporate responsibility, josta käytetään myös termejä yhteiskuntavastuu ja yrityskansalaisuus) painottaa yritysten velvollisuutta huomioida toimintansa vaikutukset kokonaisvaltaisesti ja toimia siten että minimoidaan toiminnan haitalliset vaikutukset. Tämä kattaa vaikutukset ympäröivään yhteiskuntaan, sidosryhmiin ja ympäristöön. Yritysvastuun toimeenpanoon liittyvät periaatteet ja käytännöt ovat moninaiset, sillä konseptille ei ole muodostunut kattavaa määritelmää. Useimmiten erotetaan kuitenkin kestävyyden ulottuvuudet, jotka kattavat vaikutukset ympäristöön, sosiaalisen vastuun sekä taloudellisen vastuun.\nYK:n kestävän kehityksen 17 tavoitetta muodostavat keskeisen viitekehyksen yritysvastuullekin. Niiden taustalla olevan taloudellisen kasvun visio kuitenkin tuo kasvavia haasteita toiminnalle planeettarajojen puitteissa. Kestävyyden ympäristötavoitteiden ja sosiaalisen vastuun tavoitteiden yhdistäminen taloudelliseen kestävyyteen ei myöskään tapahdu pelkästään synergistisesti vaan näillä ulottuvuuksilla on keskinäisriippuvuutensa mutta myös usein vaihtoehtoiskustannuksensa. Vuonna 2010 julkaistu ISO 26000 sosiaalisen vastuun standardi tai suurimpien yritysten käytössä oleva GRI kestävyysraportointistandardi ovat osaltaan selkeyttäneet vastuullisen toiminnan sisältöä ja odotuksia. Edelleenkin vastuullisuuskäsitteet ovat vieraampia pienille ja keskisuurille yrityksille, joita on Suomessa ja muualla maailmassakin yrityksistä lukumäärältään suurin osa on.\nAktiivinen ja läpinäkyvä kommunikointi sidosryhmien kanssa on olennainen osa yritystoiminnan hyväksyttävyyden rakentamista. Paljon on myös korostettu vastuullisuuden merkitystä liiketoiminnan strategisen suunnittelun tasolla, jolloin irralliset vastuullisuustoimenpiteet eivät riitä vaan olisi etsittävä keinoja rakentaa liiketoiminanna kova ydin vastuullisuuden ympärille.\nTutkimustulokset laajasti viittaavat siihen, että vastuullisuus vaikuttaa monella tavoin yritysten taloudelliseen menestykseen ja tulevaisuuden arvontuottomahdollisuuksiin. Vaikka vastuullisuustoimenpiteet aiheuttavat lisäkustannuksia, ne myös usein auttavat olemaan edellä kilpailijoista esimerkiksi ympäristösäätelyn kiristyessä. Lisäksi vastuullisuus on vahvasti kytköksissä yrityksen maineeseen ja houkuttelevuuteen yhteistyökumppanina. Vastuullisuus voi olla pohja uusille tuotteille tai palveluille. Työntekijöille yrityksen profiloituminen vastuullisuuden edelläkävijäksi voi olla merkittävä houkuttelevuustekijä, joka myös auttaa sitouttamaan heitä yrityksessä pysymiseen.\nKatsotaanpa seuraavaksi tarkemmin yritysvastuukysymyksiä kolmen erilaisen toimialan uudistumisen kautta eli metsäteollisuuden, ruokaketjun ja rakentamisen näkökulmista. Aiempien tutkimusten mukaan globaali metsäteollisuus on painottanut tyypillisesti kehitystavoitteinaan ympärisuorituskyvyn parantamista, erityisesti energia- ja materiaalitehokkuutta sekä työturvallisuuskysymyksiä. Vaikutukset ympäröiviin ekosysteemeihin tai arvoketjun muihin toimijoihin ovat jääneet vähemmälle huomiolle. Yrityksen ulkopuoliset sosiaalisen vastuun kysymykset ovat korostuneet yritysten tuotannon ja markkinoiden siirtyessä uusille alueille, erityisesti BRIC-maihin, joissa maanomistusolosuhteet ja lainsäädännön antamat puitteet poikkeavat huomattavasti eurooppalaisesta keskiarvosta.\nSuomen korkein, 14-kerroksinen puukerrostalo valmistui Joensuuhun loppukesällä 2019.\nRuokaketjun osalta kuluttajien tietoisuus kestävyydestä on kasvanut ja tämä näkyy alan yritysten uudelleenprofiloitumisena. Teknologisten ruokainnovaatioiden leviämiseen ja valtavirtaistumiseen vaikuttavat kansalaisten sekä ruokaketjun toimijoiden asenteet, arvostukset ja tottumukset. Tämä on luonut kysyntää uusille korvaaville esimerkiksi uusille kasviproteiinituotteille. Koronapandemian myötä rakenteellisia vaikutuksia on arvioitu koituvan myös, jolloin globaalien arvoketjujen uudelleenrakentumiseen ja lähiomavaraisuuteen liittyvät kysymykset voivat korostua.\nRakennussektorilla pitkäkestoisten puutuotteiden lisäämiselle on nyt sekä tarve että suuri mahdollisuus. Puukerrostalorakentamisella on tällä hetkellä vasta noin 5 % markkinaosus Suomessa, mutta vuoteen 2030 mennessä sen markkinaosuus voisi olla jopa 20 % tarjoten luonnonmukaisemman ja mahdollisesti myös terveellisempiä asuin- ja työympäristöjä. Puumateriaalien lisääntyvällä käytöllä on myös yhteys suurimpien kaupunkien ilmastostrategioihin, koska julkisilla hankinnoilla ja kaavoituspolitiikalla voidaan merkittävästi vauhdittaa puun materiaalikäyttöä kaupunkirakentamisessa.\nLaajemminkin luonnonvarojen kestävään käyttöön pohjautuvalle yritystoiminnalle kohdistuu yhä suurempia ulkoisia odotuksia. Dalia D’Amaton ym. (2019) tutkimuksessa analysoitiin 125 maankäyttösektorin yritysten tapauksessa kiertotalouden, vihreän talouden ja biotalouden käsitteiden kautta kestävyyden näkymistä yritysten vastuullisuusraportoinnissa. Tulosten mukaan näistä käsitteistä kiertotalous oli jäsentynein, kun puolestaan biotaloutta tai vihreää taloutta oli korostettu huomattavasti vähemmän. Jotain selviä hyödyntämättömiä mahdollisuuksia löytyy Suomestakin. Sivuvirtoja tullaan yhä enemmän hyödyntämään sekä elintarvikkeissa että puuhun pohjautuvissa biopohjaisissa tuotteissa. Muodostuva biokiertotalous voi osoittautua ekologisen kestävyyden näkökulmasta kuluttajille ja kansalaisille biotaloutta hyväksyttävämmäksi vaihtoehdoksi.\nMikä sitten on yritysvastuun ja vastuullisen liiketoiminnan tulevaisuus? Yritysmaailman kokonaisvaltaisesti vihertyessä kilpailijoista erottautuminen vastuullisuudella tulee jatkossa yhä vaikeammaksi, kalliimmaksi ja myös vaatii yrityksiltä selkeää strategista asemointia. Vaikka yleinen tietoisuus on lisääntynyt hallitsemattoman ilmastonmuutoksen riskeistä, luonnonvarojen ylikäytöstä ja ekosysteemien köyhtymisestä, toimenpiteiden tasolla tarvitaan yritystasollakin vielä vahvempaa sitoutumista.\nAnne Toppinen on metsäekonomian ja markkinoinnin professori ja Kestävyystieteen instituutti HELSUS:n johtaja Helsingin yliopistossa.\nOras Tynkkynen\t22.09.2020


Kuorrutetut munkkipallot | Makeat leivonnaiset | Reseptit – K-Ruoka\nSuloiset pienet munkkipallot maistuvat kaikille. Leivo värikkäitä pikkumunkkeja esimerkiksi lastenkutsuille tai vappupiknikille.\n179 kcal / annos (40g)\nn. 6dlPirkka vehnäjauhoja\nn. 1lPirkka rypsiöljyä\nMurenna hiiva kädenlämpöiseen maitoon. Sekoita joukkoon sokeri, mausteet ja muna. Alusta taikinaan vehnäjauhoja niin, että taikinasta tulee pehmeää ja kimmoisaa. Lisää juokseva margariini alustamisen loppuvaiheessa. Taikina saa jäädä normaalia pullataikinaa pehmeämmäksi. Anna taikinan kohota liinan alla noin 30 minuuttia.\nKaada taikina pöydälle ja painele taikinasta ilmakuplat pois. Pyöritä taikina ohueksi tangoksi. Jaa tanko 35 pieneksi palaksi. Pyöritä paloista peukalonpään kokoisia palloja. Peitä pallot leivinliinalla ja anna kohota lämpimässä paikassa noin 15 minuuttia.\nKuumenna öljy valurautapannussa tai teräskattilassa 180-asteiseksi. Nostele munkkipallot reikäkauhalla rasvaan ja paista noin 5 minuuttia, kunnes pallot ovat kullanruskeita. (Jos öljy on liian kuumaa, munkit palavat herkästi pinnalta, mutta jäävät sisältä raaoiksi.) Nosta pallot talouspaperin päälle ja jäähdytä.\nSekoita mansikkakuorrutuksen aineet keskenään tahnaksi. Kasta puolet munkkipalloista kuorrutteessa. Sekoita minttukuorrutuksen aineet keskenään ja kasta loput pallot vihreään kuorrutteeseen.\n179 kcal751 kJ\n448 kcal1 880 kJ


• Jacques Lemans Kellot Netistä • Kellokaupat & Kokemukset •\nJacques Lemans kelloja myyvät nettikaupat\nKellokaupoista mm. Keskisen Kello, Chanti edustavat Jacques Lemans -kelloja. Näet kaikki sivujemme Jacques Lemans -kelloja myyvät kellokaupat alta. Lisäksi näet kyseisiin kauppoihin liittyvät toimitustiedot ja alennuskoodit. Voit siirtyä suoraan Jacques Lemans -tuotteisiin Näytä-painikkeesta.\nJacques Lemans Kellot\nJacques Lemans on eräs maailman johtavia kellovalmistajia, ja tämän itävaltalaisen kellotehtaan tuotteet ovat edustettuna yli 130 maassa. Niinpä ihmisillä ympäri maailman on hyviä kokemuksia tästä kellomerkistä. Yritys on perustettu vuonna 1975, ja sen keulakuvana toimii muun muassa Kevin Costner.\nJacques Lemansilla on monia mallistoja, joista löytyy jokaiselle varmasti omaan ranteeseen sopiva kello, joka miellyttää niin omaa kuin muidenkin silmää. Mallistot ovat erittäin laajoja. Classic-mallistosta löytyy monenlaisia kelloja klassisella muotoilulla, mutta näissäkin on suuria eroja. Rannekkeiden materiaali vaihtelee, ja myös kellotaulun muodossa ja koossa on hyvin paljon erilaisia variaatioita. High Tech Ceramic on hieman kalliimpi mallisto, josta löytyy tyylikkäitä kelloja myös hieman erikoisemmalla muotoilulla. Sport-mallistossa on nimensä mukaisesti urheilullisia kelloja monenlaisilla ominaisuuksilla ja kirkkaammilla väreillä, kun taas La Passion -malliston kelloissa kimaltelee ja säihkyy, ja ne ovat täydellisiä kelloja tyylitietoiselle naiselle. Jacques Lemans on myös saanut luvan valmistaa kelloja UEFA Mestareiden Liiga -lisenssillä, ja tästä valikoimasta löytyykin upeat kellot jokaiselle jalkapallon ystävälle – ja miksei muillekin!\nJacques Lemansin kellot on kätevä tilata netistä. Suomessa kelloja myy muun muassa keskisenkello.fi. Kaupan kattavasta valikoimasta löytyvät upeat Jacques Lemans –kellot toimitusmaksuitta, muutaman päivän toimitusajalla.\nJacques Lemans tiivistetysti\nJacques Lemans on laadukas ja tunnettu kellomerkki\nMerkillä on erittäin laaja mallisto erilaisia kelloja\nKellot on helppo ja nopea tilata netistä, esimerkiksi verkkokaupasta keskisenkello.fi


Ikääntyvien ohjattu liikunta jää päälle - Savon Sanomat\nKotimaa 04.04.2015 08:04\nIkääntyvien ohjattu liikunta jää päälle\nIkääntyvätkin innostuvat liikunnasta, kun heitä siihen opastetaan. Tuoreen tutkimuksen mukaan keskimäärin kaksi viidestä liikuntaohjausta saaneesta lisäsi ja ylläpiti liikuntaansa ainakin neljän vuoden ajan.\nLiikuntatieteiden maisteri Leena Hakolan väitöstutkimuksessa noin 40 prosenttia ikääntyvistä miehistä ja noin puolet naisista liikkui terveytensä kannalta riittämättömästi. Kun he saivat henkilökohtaista liikuntaohjausta, he lisäsivät liikkumistaan ja jatkoivat sitä 2,5 kertaa todennäköisemmin kuin ilman ohjausta jääneet.\nVähiten liikkuvat miehet olivat vanhempia, useammin työssäkäyviä ja eronneita kuin enemmän liikkuvat miehet. Lisäksi heillä oli enemmän sairauksia, suppeampi sosiaalinen verkosto sekä huonompi ruokavalio kuin muilla. Naisilla huono terveys oli yhteydessä vähäiseen fyysiseen aktiivisuuteen.\n- Liikunta sisälsi sauvakävelyä, pyöräilyä ja uintia. Ohjaus puri parhaiten eläkeiän kynnyksellä oleviin sekä niihin, joilla oli masennusoireita tai jotka olivat lopettaneet tupakoinnin. Ohjauksen vaikutuksessa ei ollut eroja miesten ja naisten välillä, Hakola kuvaa.\nNeljä vuotta kestäneessä tutkimuksessa oli noin 350 kuopiolaista 57-78-vuotiasta miestä ja naista, joista yli puolet sai liikuntaohjausta. Tutkittavat kävivät kokeissa puolen vuoden välein. Hakolan väitöskirja tarkastetaan ensi perjantaina Itä-Suomen yliopistossa Kuopiossa.


Julkaistu 25.06.2010 14:23\n(Päivitetty 26.06.2010 05:29)\nMTV3 Ainakin viisi ihmistä on hukkunut tänä juhannuksena. Lisäksi neljä ihmistä on kuollut muissa onnettomuuksissa ja yksi henkirikoksen uhrina.\nKeski-ikäinen nainen menehtyi rantaveteen Sammatissa Uudellemaalla. Onnettomuus tapahtui kuuden aikaan juhannusaaton iltana. Poliisin tietojen mukaan nainen oli ilmoittanut lähtevänsä uimaan, ja noin puoli tuntia myöhemmin hänet oli löydetty vedestä laiturin edustalta.Iäkäs mies hukkui eilen alkuillasta uintireissulla lähellä kotirantaansa Mynämäellä Varsinais-Suomessa. Pelastuslaitos löysi 75-vuotiaan uhrin hukkuneena vajaan tunnin kuluttua hälytyksestä.\n64-vuotias mies hukkui eilen iltapäivällä Marttilassa Varsinais-Suomessa. Vehmaalta kotoisin ollut mies hyppäsi kesämökillä pieneen keinotekoiseen lampeen ja vajosi pinnan alle. Hän kuoli elvytysyrityksistä huolimatta.Länsi-Suomessa Säkylässä keski-ikäinen mies hukkui Pyhäjärveen aattoaamuna. Paikkakuntalainen mies löytyi vedestä etsinnöissä, jotka käynnisti ilmoitus ajelehtivasta tyhjästä veneestä.Samana aamuna Keski-Suomen Viitasaarella hukkui iäkäs paikkakuntalainen mies. Hän oli ollut veneilemässä Jouhtinen-järvellä ja joutunut veden varaan.Kotimaassa hukkuneiden lisäksi aaton vastaisena yönä Ruotsin vesillä katosi 17-vuotias suomalaisnainen pudottuaan mereen ruotsinlaiva Viking Amorellalta.Pitkät valot aiheuttivat jalankulkijan kuolemanMaatilan emäntä ja poika löydettiin kuolleena rehusiilosta. Turma sattui aattoiltana Juankoskella Pohjois-Savossa. Kuolleet löysi tilan isäntä, joka hälytti apua ja aloitti pelastustoimet.Siilossa oli onnettomuushetkellä vain vähän happea, mistä kuolemat poliisin mukaan todennäköisesti johtuivat. Tilan emäntä oli hieman alle 50-vuotias ja poika parikymppinen.Liikenne on vaatinut ainakin kaksi uhria. Tänä yönä puoli yhdeltä keski-ikäinen somerniemeläismies kuoli Somerolla Varsinais-Suomessa. Tiellä istunut mies joutui henkilöauton yliajamaksi.Poliisin mukaan vastaan tulleen auton pitkät valot olivat häikäisseet turma-auton kuljettajaa, eikä tämä siksi nähnyt tiellä istunutta. Kuljettaja puhalsi alkometriin nollat.Eilen aamulla 19-vuotias ruotsalaismies kuoli henkilöauton suistuttua tieltä Keuruulla Pirkanmaalla.Keski-ikäinen mies kuoli väkivaltaisesti Toijalassa Pirkanmaalla illansuussa. Poliisi epäilee, että mies puukotettiin kerrostaloasunnossa alkuillasta. Tapahtumapaikalta otettiin kiinni useita ihmisiä, jotka olivat olleet asunnossa surmahetkellä.\nYlilääkäri sai sakot virkavelvollisuuden rikkomisesta Uusimmat uutisvideot


https://www.ruohonjuuri.fi/korianteriuute-dermav-6430045770196?___store=default 1269 Korianteriuute https://www.ruohonjuuri.fi/media/catalog/product/1/9/DERMAV-6430045770196.jpg 39.95 EUR OutOfStock /Ruoka/Ravintolisät /Ruoka /Ruoka/Ravintolisät/Muut ravintolisät /Terveys /Terveys/Ravintolisät /Terveys/Ravintolisät/Muut ravintolisät Huippusuosittu korianteriuute tukee ruuansulatustasi. Korianteriuute toimii haitallisia mikro-organismeja vastaan, ja suojaten esimerkiksi virtsateitä.

 Korianteri auttaa verisuonia pysymään normaaleina ja sen arvellaankin olevan hyväksi sydämen toiminnalle.

 Sisältö: Alkoholi 23 Vol -%, korianteri.

 Korianteriuutteen annostus:
2 kertaa päivässä 20 tippaa kerrallaan veden tai mehun seassa.

 Vuorokausiannos eli 40 tippaa korianteriuutetta sisältää noin 2 g tuoretta korianteria.

 Huomaathan ystävällisesti, että ilmoitettua suositeltua vuorokausiannosta ei saa ylittää.

 Tiedäthän myös sen, että ravintolisä ei tokikaan korvaa monipuolista ruokavaliota (muista pureskella hyvin ja syödä muutenkin tietoisesti) eikä muita terveellisiä elämäntapoja. Tärkeää on siis myös levon ja liikunnan tasapaino, yhteinen aika läheisten ja ystävien kanssa sekä syvään hengittäminen. Pyöräillessä kannattaa käyttää kypärää ja pimeällä liikuttaessa heijastinta. Tukalissa tilanteissa pää tulee pitää kylmänä ja laskea vähintään kymmeneen. Pyri näkemään elämässäsi enemmän mahdollisuuksia kuin uhkia. Kohtele muita siten, miten tahdot itseäsi kohdeltavan. Muista, että valinnat vaikuttavat ja että tulevat sukupolvetkin haluavat varmasti elää planeetallamme. 49.95 Dermavit GnbH & Co.KG add-to-cart\nKorianteriuute, 50 ml\nHuippusuosittu korianteriuute tukee ruuansulatustasi.\nKorianteriuute toimii haitallisia mikro-organismeja vastaan, ja suojaten esimerkiksi virtsateitä.\nKorianteri auttaa verisuonia pysymään normaaleina ja sen arvellaankin olevan hyväksi sydämen toiminnalle.\nSisältö: Alkoholi 23 Vol -%, korianteri.\n2 kertaa päivässä 20 tippaa kerrallaan veden tai mehun seassa.\nVuorokausiannos eli 40 tippaa korianteriuutetta sisältää noin 2 g tuoretta korianteria.\nAlkoholi 23 Vol -%, korianteri.


Valko-Venäjä menettää ylilentotuloja yli miljoona euroa viikossa – boikottisuositusta noudatettu erittäin kattavasti | Yle Uutiset | yle.fi\nValko-Venäjä menettää ylilentotuloja yli miljoona euroa viikossa – boikottisuositusta noudatettu erittäin kattavasti\nValko-Venäjän ilmatilan kautta lentää normaalisti 2 500 lentoa viikossa. Paikallinen lennonjohto laskuttaa jokaisesta lennosta 100-1 000 euroa. Finnair reitittää lentonsa uudelleen.\nValko-Venäjän ilmailuhallinto ja lennonjohto menettää isot ylilentotulot lentoboikotin vuoksi. Valkovenäläisen Belavian kone maan pääkaupungin Minskin lentokentällä. Kuva: AOP\n25.5. 18:27 • Päivitetty 27.5. 08:52\nOppositiopoliitikko Raman Pratasevitšin sunnuntainen lentokonekaappaus käy kalliiksi Valko-Venäjälle. Sen seurauksena Valko-Venäjä muun muassa menettää sievoisen summan lentoyhtiöiden maksamia ylilentomaksuja, kun ne nyt välttävät lentämästä Valko-Venäjän kautta EU-johtajien eilisen kehoituksen mukaisesti.\nEuroopan lennonvarmistuskeskus Eurocontrolin mukaan EU-maiden lentoyhtiöt ovat noudattaneet Euroopan neuvoston lentoboikottisuositusta erittäin kattavasti. Vain muutama ylilento Valko-Venäjän kautta on ollut tänään ja yksikään EU-maan lentoyhtiö ei ole laskeutunut iltapäivän jälkeen Valko-Venäjälle.\nLentomaksut nyt muille\nTarkkaa ylilentomaksun menetystä on vaikea tietää Valko-Venäjän ulkopuolella. Osviittaa saa lennonvarmistuksen yleisistä hintahaarukoista.\nFintraffic Lennonvarmistuksen toimitusjohtaja Raine Luojus arvioi, että Valko-Venäjä laskuttaa jokaisesta maan ilmatilan kautta kulkevasta lennosta satasesta tuhanteen euroon lentokoneelta. Taksa vaihtelee suuresti konekoon ja ilmatilassa lennettävän matkan mukaan.\n– Mitä suurempi kone ja mitä pidemmän matkan kone lentää maan ilmatilassa, sitä enemmän maan lennonvarmistus laskuttaa koneen lentoturvallisuuden huolehtimisesta alueellaan, Luojus kuvaa maksukäytäntöä.\nEuroopan ilmailuviranomaisen Eurocontrolin mukaan Valko-Venäjän ilmatilan kautta lentää normalisti 2500 lentoa viikossa. Jos Valko-Venäjän keskimääräinen laskutus on esimerkiksi 500 euroa lennolta, tietää se maan ilmailuhallinnolle reilun miljoonan euron ylilentotuloja joka viikko.\nFinnair muutti reittejä\nTämä raha menee nyt muiden maiden lennonjohdoille, koska lentoyhtiöt ovat pikavauhtia reitittäneet lentonsa kulkemaan Valko-Venäjän ulkopuolelta EU-johtajien eilisen kehotuksen mukaisesti. Näin on tehnyt myös kotoinen Finnairimme viranomaissuositusta noudattaen. Ensimmäinen uudelleenreititettävä lento on huomenna keskiviikkona ja siitä pitäen myös seuraavat reititetään lentämään Valko-Venäjän ulkopuolelta.\nViestintäjohtaja Päivyt Tallqvistin mukaan uusi suositus vaikuttaa tällä hetkellä kolmeen Finnairin lentovuoroon viikossa.\n– Meillä on yksi viikkovuoro Haniaan Kreetalle ja kaksi viikkovuoroa Turkin Alanyaan. Näihin tämä vaikuttaa tällä hetkellä. Kesää kohti mentäessä meille tulee yksittäisiä lentoja lisää Kreikkaan ja niihin tämä mahdollisesti vaikuttaa, Tallqvist sanoo.\nRaine Luojuksen mukaan Valko-Venäjän lentoboikotilla on Euroopan lentoliikenteelle ja lentoyhtiöille suhteellisen pieni merkitys, koska lentoja normaalistikin reititetään kulkemaan milloin mitäkin kautta muun muassa sääsyistä.\n– Usein valitaan sään kannalta edullisin reitti. Tuulet vaikuttavat reittivalintaan tosi paljon.\nMyös sotaharjoitukset vaikuttavat reittivalintaan ja luonnonmullistukset. Tulivuorenpurkausta seurataan koneessa mieluiten turvallisen kaukaa.\nKello 19.20. Lisätty Eurocontrolin tietoja suosituksen pitämisestä.\nKuuntele alta myös Takaisin Pasilaan -podcast: miksi Valko-Venäjän hallinto ryhtyi ennennäkemättömiin tekoihin saadakseen kiinni 26-vuotiaan aktivistin?\nHalpalentoyhtiön kone oli matkalla Liettuaan, kun Valko-Venäjä pakotti sen yllättäen Minskiin. Kaiken takana oli juoni saada kiinni lennolla ollut 26-vuotias Raman Pratasevits. Mutta kuka Pratasevits on ja miksi Valko-Venäjä oli valmis ennennäkemättömään tekoon hänen takiaan? Ylen toimittaja Suvi Turtiainen kertoo Marjukalle ja Samille, mitä Valko-Venäjällä tapahtuu ja miten tapaus ajaa valkovenäläiset yhä ahtaammalle.\nEU:lta tulossa uusia pakotteita Valko-Venäjälle – muun muassa valkovenäläisten lentoyhtiöiden pääsy EU:n ilmatilaan aiotaan estää


Rinkat ruumaan ja lentokone toi meidät Hanoista Vientianeen, Laosin pääkaupunkiin. Oltiin sen verran mukavuudenhaluisia ja päätettiin lykätä kerran vielä bussilla matkustamista ja säästää maateitse toteutettavat matkat Laosiin ja Myanmariin.\nVientiane oli juuri sellainen kuin aavistelinkin: unisen rento kaupunki. Tavallaan on hyvin hankala kuvailla kaupungin olemusta – ihan kuin se olisi jonkinlaisessa talvihorroksessa. Skootterit on vaihtuneet autoihin ja tuktukeihin, joka tekee liikenteestä paljon rauhallisemman oloisen sekä liikenteessä tuntuu olevan edes jonkinlainen logiikka. Aivan erilaista kuin esimerkiksi Vietnamissa. Jos mut tiputettaisiin lentokoneesta keskelle Vientianea, en heti uskoisi olevani jonkun maan pääkaupungissa – kotikaupungissani Joensuussakin on välillä enemmän menoa.\nAlunperin meidän oli tarkoitus olla vain yksi yö täällä, mutta haluttiin pelata varman päälle mun tervehtymisen kanssa. Nyt ruoka ja juoma pysyy sisällä, joten pystyin aloittamaan malariakuurin ja suuntaamaan Vientianesta kohti seuraavaa määränpäätä, Luang Prapangia. Laos kuuluu malarian riskialueeseen, joten on suotavaa syödä täällä malarialääkkeitä sekä suojata ihoa hyttysiltä vaatteiden ja/tai hyttysmyrkkyjen avulla. Kaksi yötä, kolme kokonaista päivää on takana Vientianea, joka on mielestäni ihan riittävä aika kaupungin näkemiseen – toki jos aikaa on, niin kyllä täällä ajan kulumaankin saisi.\nMeidän hotelli oli tosi kiva, oli se kyllä sen hintainenkin (noin 35$ yö), mutta Jussi oli ihanasti varausta tehdessä ajatellut, ettei mun tartte sairastaa missä tahansa murjussa. Onneksi olotila ei huonontunut, joten pääsin vähän viimeisillä voimillani tutkimaan kaupunkia ja makaamaan meidän hotellin altaalla (joita oli btw kaksi, kahdessa eri kerroksessa – hassua). Lämpötilat oli ihan hullun tukalia välillä vai liekkö johtui sairastelusta, mutta auringonpalvojaksi tällä kertaa musta ei oikein ollut. Jussi tuossa yhtenä iltana kovasti toivoikin, että ”matkanjohtaja” saisi alkaa parantumaan. Meille on muodostunut vitsi tästä, sillä hyvin usein mä otan selvää meidän kohteista, reiteistä, matkustamisesta ja majoituspaikoista. Sitten infoon tiivistetysti Jussia mitä tulevan pitää, unohtamatta toki kysyä mielipidettä. Nyt lähipäivinä matkanjohtajan vastuu siirtyi Jussin harteille, hyvin hän kuitenkin siitä suoriutui – hyvin koulutettu! En tiedä onko se hyvä vai huono puoli mussa, että pitää olla kaikesta niin kartalla ja tietoinen. Mulla on aina ollut pakkomielle ottaa etukäteen selvää asioista mahdollisimman paljon sekä haluan olla mukana päätöksenteossa esimerkiksi hotellien tai lentojen suhteen. Olisinkohan ihan hermorauniona ohjelmoidulla valmispakettimatkalla? 😀 Pliis, kertokaa että joku tunnistaa itsensä tästä myös!\nKäytiin pikaisesti myös muutamissa nähtävyyksissä ekana päivänä, jotta saatiin ne ”pois alta” ja voidaan keskittyä rentoon hengailuun ja paranteluun. Vientianessa on yksi Laosin maamerkeistä: Patuxai Riemukaari, jonne pääsee myös kiipeämään ylös katsomaan maisemia maksua vastaan. Täältä löytyy myös lähes joka kulmalta jonkun sortin temppeli ja munkit kuuluu oleellisesti katukuvaan.\nMitä mieltä me ollaan Laosin sähkötöistä?\nLaos on entinen Ranskan siirtomaa ja sen vaikutteet huomaa katukuvasta – esimerkiksi keskustassa on paljon ranskalaisia bistroja ja leipomoita (bongattu myös ”scandinavian bakery”, jossa myytiin hyvin kanelipullan näköistä pullaa sekä ilmeisesti sieltä sai nuuskaakin tai ainakin siitä oli taulu) sekä raha-automaatit saat valita joko laoksi, englanniksi tai ranskaksi.\nMikään erityinen shoppailukaupunki Vientiane ei ole, bongasin vain yhden ostoskeskuksen ja sekin näytti siltä, etten edes viitsinyt mennä sisään. Iltaisin täällä on melkein Mekong-joen varrella night marketit, jossa myydään perus Aasia-tavaraa eli erittäin aitoa Vuittonia ja Cuccia.\nStreet foodia myydään paljon, melkein joka nurkalta löytyy jotakin. Yleensä ne on jollain tavalla rakennettu mopoon suoraan kiinni – kätevä vaihtaa sijaintia uuteen, jos kauppa ei käy. Vähän kyllä harmiti kipeä olotilani, sillä pelkkä ajatuskin ”epämääräisestä” katuruuasta ruokamyrkytyksen jälkeen sai aikaan jo vatsanväänteitä – välillä pelkkä ruuan tuoksukin oli liikaa. Sen verran pystyttiin syömään, että käytiin kadulle pystytetyssä ramen-kojussa ja hyväähän se oli!\nLao coffee – ehkä maailman isoin kahvi?\nVielä viimeisenä on pakko vielä todeta, että täällä on ihan älyttömän kauniita auringonlaskuja! Niin upeita värejä. En oo oikein reissun päällä koskaan osannut nauttia auringonlaskuista sellaisissa paikoissa missä ei ole merta, mutta Vientianessa nuo violetit taivaan värit on hurmanneet mut täysin – ihan ilman filtteriä!\nKatukuvassa on paljon erilaisia ravintoloita, baareja, matkatoimistoja ja hierontapaikkoja. Siinäpä oikeastaan karkeasti kaikki, mitä Vientianella on tarjota turistille. Tavallaan vähän tylsä kaupunki, tavallaan ei. Ehkei kaupungin rauhallinen ja uninen feng shui ollut se mun pala kakkua. Käymisen arvoinen kaupunki kuitenkin Laosin matkareitillä. Miltäs se Vientiane vaikuttaa – sopisiko sulle kenties paremmin tälläinen leppoisan uninen kohde paremmin kuin mulle? Tai miten te, jotka ootte käyneet täällä jo – heräsikö samanlaisia tuntemuksia?\nReply Sini 14.12.2016 at 17:07\nMoikka. Tuleeko Halong Baystä omaa postaustaan? 🙂 kovasti kiinnostelisi kuulla mimmoinen reissu teille valikoitui ja millä hintaluokkaa! Blogiasi täällä silmätarkkana lueskellaan! Kiitos kiinnostavista teksteistä!\nReply VEERAPIRITA / AURINKORASVAA & ALOE VEERAA 15.12.2016 at 04:34\nSini, tulee kyllä joo – tarkoituksessa olis tässä tulevilla 16h bussimatkoilla väsäillä tekstejä kasaan. Hei ihana kuulla, lämmittää mieltä! <3\nReply Jasmin | Wanderwall 15.12.2016 at 13:36\nToinen matkanjohtaja täällä! 😀 Meinattiin olla tänä kesänä ongelmissa kun mä makasin sängyssä puolikuolleena auringonpistoksesta toipuen ja reissukaverin piti tehdä jotain rakentavia päätöksiä seuraavista kohteista. Ei ollut helppo juttu kun mä olen yleensä ollut se joka on googletellut kohteet, suunnitellut reitit ja metsästänyt halvimman majapaikan. Mä vaan yksinkertaisesti haluan tietä mitä on edessä ja välttää kaikki surkeammat mestat googlen avulla.\nMä oon käynyt Vientianessa vain pikaisesti jalka paketissa (tän viestin perusteella musta saa varmaan sellaisen kuvan että oon aina kipeänä tai rikki :D) eli paljon en päässyt kiertelemään, mutta hitsi vie miten unelias paikka se oli! Muistan miettineeni kuinka älyttömän vaikeaa siellä oli löytää päiväsaikaan edes yhtä ravintolaa tai katukeittiötä joka olisi ollut auki. Toisaalta koko Laos oli mun mielestä äärettömän uninen.\nReply VEERAPIRITA / AURINKORASVAA & ALOE VEERAA 17.12.2016 at 06:52\nHaha loistavaa, että meitä matkanjohtajia löytyy! 😀 Voi ei ja vielä jalka paketissa, just eilen puhuttiin miten söis lomafiilistä, jos reissussa menis just esim jalka pakettiin. Toivottavasti oli kiva loma silti. 🙂 Toi on kyllä niin totta, koko Laos on äärettömän uninen maa!


Biouhkaa vastaan oli harjoiteltu Helsinki-Vantaalla joulukuussa, mutta mikä petti? – eXtrauutiset\nBiouhkaa vastaan oli harjoiteltu Helsinki-Vantaalla joulukuussa, mutta mikä petti?\n30.3.2020 11:54 30.3.2020 11:54 Pekka Kemppainen2 Comments\nViranomaisvalmius biologisen uhkan kohtaamiseen Suomen tärkeimmällä kansainvälisellä lentokentällä, Helsinki-Vantaalla, oli päivitetty ja harjoituksessa koestettu, mutta tosipaikan tullen Suomi yllätettiin. Miksi, kysyy mielipidevaikuttaja Mikael Junger.\nHelsinki-Vantaan kautta maahan tulleet riskiryhmäläiset on esimerkki hierarkian ongelmasta. Tiedettiin, että siihen piti puuttua, tiedettiin miten ja kaikki tarvittavat resurssit olivat olemassa. Ainoa mitä ei tiedetty, oli toimivaltainen viranomainen. Niinpä hallinto halvaantui.\n— Mikael Jungner (@MikaelJungner) March 28, 2020\nNäin siis Junger kommentoi tapahtunutta Espanjasta palaajien kontrolloimatonta maahantuloa. Viime vuoden joulukuussa Tulli twiittasi:\nViranomaiset harjoittelevat yhdessä Helsinki-Vantaan lentoasemalla huomenna 11.12. kello 9 alkaen. Harjoituksen aikana lentoasemalla voi näkyä normaalista poikkeavaa viranomaistoimintaa. @rajavartijat @SuomenPoliisi @THLorg @STM_Uutiset @HUS_uutisoi\nKuvalähde: @Finavia pic.twitter.com/LyBi3IHGjW\n— Tulli (@SuomenTulli) December 10, 2019\nHelsinki-Vantaan biouhkaharjoituksen uutisoivat mm:\nLentoposti 10.12.2019: Viranomaiset harjoittelevat biouhan torjuntaa Helsinki-Vantaalla keskiviikkona 11. joulukuuta.\nHelsinkin Sanomat 10.123.2019: Tulli järjestää biologisiin uhkiin liittyvän viranomaisharjoituksen Helsinki-Vantaan lentoasemalla keskiviikkona.\nKoska 2020-luvun ”Mannerheim-linja” petti, meillä on tämä:\n#poliisi valvoo Uudenmaan rajoja myös pienillä teillä. Pyydän: älä etsi keinoa välttää sulkua, vaan #pysykotona #lspoliisi pic.twitter.com/SSvJPnJfhQ\n— Stephan Sundqvist (@StephanSundqvi1) March 28, 2020\nRajoja joudutaan vartiomaan jo metsäpoluillakin, ettei koko valtakunta sairastu ja potilaiden määrä ylitä hoitokapasiteettia. Nämä ovat elämän ja kuoleman kysymyksiä. Jahkailun ja juristerian sijasta pitää oikeaan aikaan lyödä nyrkkiä pöytään.\nAsiakastieto: Konkurssihakemukset 14% kasvussa\n”Terveyden ja Hyvinvoinnin laitoksen mukaan biologinen uhka on mikrobin tai biologisen materiaalin aiheuttama joukkosairastuminen tai sen uhka, kun tauti ei tartuntavaaransa vuoksi ole hoidettavissa normaalitoiminnan puitteissa tai kun kyseessä on laaja joukkosairastuminen, jonka hallitsemiseen tavanomaiset resurssit eivät riitä.\nTullin_huumekoira_3Harjoitus on osa Suomen viranomaisten varautumista tilanteisiin, joissa rajanylityspaikalla epäillään vakavaa tartuntatautitapausta. THL:n mukaan harjoittelua tarvitaan, koska voimakkaasti kasvanut kansainvälinen matkailu sekä eläinten, elintarvikkeiden ja tavaroiden liikkuminen rajojen yli voi tuoda Suomeenkin harvinaisen taudin.\nHarjoitus liittyy WHO:n kansainvälisten terveyssäädösten toteuttamiseen, johon Suomi on 196 muun maan kanssa sitoutunut. Viranomaisten yhteiselle harjoittelulle havaittiin tarvetta, kun Suomen terveysturvallisuuden tilanne arvioitiin laajalti vuonna 2017.”\nManna Sarin on valinnut suomalaisten massamurhan tai ainakin on pelaamassa venäläistä rulettia suomalaisten olemassaololla


Taide ja kulttuuri ovat hyvän elämän edellytys – Salla Ilona Viitanen\nNäinä aikoina puhetta taiteesta ja kulttuurista riittää. Hyvä niin – sitä tarvitaan! Pandemia-aikoina puhumme paljon taidetta ja kulttuuria ympäröivistä reunaehdoista ja infrastruktuurista, siis rahasta, työstä ja kulutuksesta. Taide tuottaa työpaikkoja ja rikastaa meidän vapaa-aikaamme. Siihen uppoaa verorahaa ja se tuottaa verorahaa. On tietysti tärkeää puhua taloudellisista vaikutuksista ja hyvinvointivaikutuksista. Meidän kannattaa kuitenkin olla tarkkana, jottei taide ja kulttuuri typisty vain välinearvoksi, jolla tavoitellaan joitakin muita, ulkoisia, päämääriä.\nPuhutaan siis vaihteeksi hetki siitä, mihin me tarvitsemme taidetta ja kulttuuria. Ja nyt tarkoitan taidetta laajassa mielessä: kaikkea musiikkia, kuvataidetta, esittäviä taiteita ja kirjallisuuden monia muotoja, jotka syntyvät ihmisen tarpeesta ilmaista.\nKuvitellaan ensin, millainen olisi yhteiskunta, josta kulttuuri olisi – sanotaan vaikka kustannustehokkuuden nimissä – karsittu pois. Kuvittele, millaista elämäsi olisi, jos et olisi koskaan nähnyt yhtään elokuvaa, lukenut yhtäkään kirjaa, et olisi koskaan kuullut mitään musiikkia, et käynyt kertaakaan näyttelyssä. Et olisi koskaan jäänyt pohtimaan jonkun runon tai sanoituksen merkitystä, et ikinä nähnyt mitään soitinta. Et tietäisi, mitä on tanssi. Et koskaan voisi lähteä kavereiden kanssa keikalle, festareille tai teatteriin. Jos sinulla olisi puoliso, ette koskaan menisi elokuviin. Jos sinulla olisi lapsia tai vaikka kummilapsia, ette ikinä kävisi kirjastossa, kuuntelisi lastenlauluja, lukisi ääneen. Ajatusleikki on vaikea. Jopa näinä kulttuuriköyhinä aikoina. Jos oma mielikuvitus ei riitä, lue vaikka Aldous Huxleyn klassikko Uusi Uljas Maailma.\nAi niin. Ei kulttuuria – ei siis myöskään kirjallisuutta. Ymmärtääksemme jotain, mihin oma mielikuvitus ei tahdo riittää voimme turvautua ja inspiroitua toisten ajattelemista ajatuksista, toisten rakentamista maailmoista, toisten tunteista syntyneestä taiteesta. Ihminen on aina kyennyt ilmaisemaan voimakkaimpia tunteitaan ja kirkkaimpia visioitaan luomalla taidetta.\nMeillä ei ole kirjallisuutta, musiikkia, elokuvia, teatteria, tanssi- ja kuvataidetta ja paljon paljon muuta siksi, että vapaa-ajalla ei tulisi tylsää. Ihmiskunta ei harrasta taidetta myöskään taloudellisista syistä tai saadakseen parempaa terveyttä. Meidän kulttuurimme on niin rikasta siksi, että se heijastelee ihmiselämän rikkautta. Me tunnemme tunteita, joita ei voi pukea sanoiksi, liikutumme selittämättömästi musiikista ja hullaannumme tanssimisesta.\nElämme monta elämää, kun luemme kirjoja. Taide ja kulttuuri auttavat meitä näkemään mahdollisia maailmoja, tunnistamaan sisimpiä tunteitamme ja ajattelemaan aivan uusia ajatuksia. Niitä ei voi korvata millään. Siksi taiteen ja kulttuurin tulee olla kaikkien ulottuvilla ja siksi tarvitsemme ihmisiä, jotka luovat taidetta sekä ihmisiä ja infrastruktuuria, jotka tekevät siitä saavutettavaa. Taide on ihmiselle lajityypillinen ominaisuus, osa ihmisyyttä ja inhimillisyyttä.\nNäin ymmärrettynä kulttuuri on yksi hyvän elämän perusedellytyksistä. Hyvä elämä on täysipainoista, viisasta, myötätuntoista, inhimillisesti ja globaalisti kestävää ja henkisesti rikasta. Sellaista elämää, jossa on tilaa, aikaa ja kykyä eläytyä toisten tarpeisiin ja tunteisiin, nähdä kokonaisuuksia, ajatella monelta kantilta ja kuvitella mahdollisia maailmoja. Meidän yhteiskuntamme tulee luoda tasapuoliset edellytykset saavuttaa tällainen elämä. Kyky nauttia taiteesta ja kulttuurista kannattelee, suojaa ja muovaa ihmistä parhaimmillaan koko elämän ajan. Tutkimusten mukaan muistisairas vanhus pystyy kaikkien muiden aistien ja kognitiivisten kykyjen rapistuessa nauttimaan musiikista: kun kaikki muu menettää merkityksensä, jää vielä musiikki.\nSalla & vaalitiimi\n← Kolme tapaa edistää pyöräilyä Helsingissä → Hyvinvoivassa kunnassa varhaiskasvatus on jokaisen lapsen oikeus


kaupunki Archives - Page 11 of 11 - Otso Kivekäs\nMinä en harrasta pyöräilyä\nYlipäänsä en ole urheilullinen ihminen: intressini ovat pikemminkin muualla. Siinä määrin kuin voin sanoa harrastavani urheilua, kyseeseen tulevat kamppailu- ja tanssilajit. Niiden liikekieli on mielenkiintoista.\nSilloin harvoin kun tekee mieleni lähteä ulos lenkille, valitsen rullaluistimet, tai jos sää ei salli, juoksen. Olen viimeeksi ollut pyörälenkillä tai ylipäänsä pyöräillyt huvikseni joskus ylä-asteella.\nPyöräilen joitakin tuhansia kilometrejä vuodessa, mutta se on minulle kätevä tapa liikkua paikasta toiseen, ei mitään muuta. Uskoakseni kaltaisiani pyöräiljöitä on (ainakin Helsingissä) melko paljon. Maailmaa ei vaan selvästi ole suunniteltu meitä varten.\nPyörät on suunniteltu harrastekäyttöön, ei kulkuneuvoiksi. Esimerkiksi suurin osa (uusista) pyöristä tunnutaan myyvän ilman lokasuojia, ja kaikki lokasuojat mitä markkinoilta saa, suojaavat vähemmän kuin 80-luvun mallit. Vielä heikompi on tilanne ketjusuojien kanssa. Ilmeisesti sellasia vanhanaikaisia ketjusuojia, joiden kanssa voisi käyttää muita kuin mustia housuja, ei enää tehdä lainkaan. Ainoa malli on pieni rengas, joka estää lahkeen valumisen ketjujen väliin, mutta ei rasvan leviämistä lahkeeseen.\nMyös suurin osa sautloista on suunniteltu siitä lähtökohdasta, että pyöräilijällä on pehmustetut housut. 😮\nVaikkapa alamäkipyöräilyä (downhill biking eli DH, laskettelurinteitä tms lujaa alas ja hissillä taas ylös) harrastaessa on ilmeistä, että lokasuojat olisivat tiellä ja ketjusuoja samaten. Ja fillarilähetti ei halua yhtän hajoavaa osaa jonka voi välttää. Mutta jos pitää pyöräillä asiakaspalaveriin ja näyttää perillä säälliseltä, ne ovat välttämättömyys.\nOikeastaan haluaisin sellaisen pyörän, jolla voi tarvittaessa pyöräillä vaikka puku päällä, mutta jolla pääsee silti melko lujaa.\nHelsingin pyörätiet ovat tietenkin suurelta osin satunnaisia, ja yksinkertaisesti huonosti suunniteltuja aivan riippumatta siitä mitä päämääriä varten ne on tehty. Mutta ei voi välttyä huomaamasta, että pyöräily on suunniteltaessa mielletty harrastukseksi, eikä tavaksi liikkua.\nPyörälenkillä metsässä kiemurteleva polku jolla on paljon mäkiä on lähes ideaali reitti (jos on maastopyörä, se saa olla hiekkaakin, muussa tapauksessa asfaltoitu). Töihin tai kauppaan pyöräillessä ei.\nTyömatkan pyöräilyyn liittyy keskiesesti ns. hikiraja (keksin termin juuri), eli se etäisyys jonka voi pyöräillä ennen kun tulee niin hiki että tarvitsee suihkun perillä. Tähän vaikuttaa tietenkin henkilökohtainen fysiologia, hygieniastandardi, välineet, sää ja moni muukin asia.\nMutta siihen vaikuttaa myös erittäin oleellisesti pyöräily-ympäristö. Ei tarvita kuin pari merkittävää ylämäkeä, ja hikoilua on vaikea välttää. Tämä sotkee monet keskeisistä pyöräreiteistä, jotka on vedetty maaston muotoja juuri katsomatta (esim Helsinki-Käpylä pääradan vartta, 3 isoa mäkeä). Samaten tehoja syövä päällyste tai jatkuva hidastus-kiihdytys rulianssi nostaa hien pintaan ja lyhentää hikirajaa.\nNäppituntumalla sanoisin että hikiraja on jossain 4 ja 10 kilometrin välillä olosuhteista riippuen. Helsingissä työmatkat ovat 6km suuruusluokkaa ja muut matkat lyhyempiä, eli suurin osa matkoista tehdään hikirajan pinnassa. Tämä tarkoittaa, että pienetkin muutokset hikirajassa vaikuttavat ratkaisevasti työmatkapyöräilyn mahdollisuuteen kaupungissa.\nTunnen ihmisiä, jotka polkevat useamman kymmenen kilometrin matkoja töihin, yksikin Itiksestä Ruoholahteen matkalla kiertää Kaivopuiston kautta jotta saisi tarpeeksi kilometrejä. Mutta he ovat poikkeus. Jos työmatkapyöräilyn halutaan yleistyvän, sitä pitää pystyä tekemään ilman suihkuakin. Itse käyn suihkussa jos hikoan, mutta pyrin välttämään sitä.\nNykyään saa pyöräilyyn vaikka minkälaista vaatetta. Ja esim hiihtovaatteet kuulema ovat myös oikein soveltuvia. Sainkin tähän kirjoitukseen innoituksen teknistä takkia pohtiessani.\nMutta ne ovat kaikki urheiluvaatteita. En ole urheilemassa pyöräillessäni (tai ollessani töissä, tai kaupassa, tai kirjastossa), ja urheiluvaatteissa kaupungilla liikkuminenkin on urpoa. En voi mennä verkkareissa tai vaellushousuissa asiakkaalle (pyöräilyhousuista puhumattakaan), oma takkini on juuri ja juuri rajoilla.\nSaisiko jostain suunnilleen tavalliset hyvin istuvat farkut, jotka kuitenkin pitävät vettä ja joustavat reisistä sen verran että lihakset mahtuvat toimimaan? Tai jos jostain saisi tyylikkän teknisestä kankaasta tehdyn puvun, sekin voisi houkuttaa minua.\nOnnistuin tässä agitoitumaan aika tehokkaasti työmatkapyöräilyn puolesta. Näemmä en ole ainoa, vaan esim. Jukka on myös pitänyt aihetta esillä viime aikoina (1, 2 ja 3).\nMyös Vihreät järjestivät työmatkapyöräilystä hyvän keskustelutilaisuuden (olin paikalla). Valitettavasti vaan samaan aikaan Helsingin seudun liikennejärjestelmäsuunnitelman kansalaisosallistumistilaisuuden kanssa (kivaa terminologiaa).


IHAN VAIN KUULUMISIA - Julia Toivola\nIHAN VAIN KUULUMISIA\t27 elo\nPosted at 15:09h in FASHION\tby\tjulia 0 Comments\nElokuu on sujahtanut ohitse niin huomaamatta, että tuntuu kuin sitä ei olisi ollut tänä vuonna lainkaan kalenterissa. Mitä edes tein elokuussa? Käytiin ratsastamassa maastossa ja uittamassa hevosia, tansittiin häitä, olinko mökillä? En oikein edes muista.\nMieli on jo ollut monta päivää syyskuussa ja tulevissa työjutuissa. Ensin odotin hieman kauhulla kesän loppumista ja tulevaa työmäärää, mutta nyt olen istunut yllättävän motivoituneena ja inspiroituneena toimistolla ja jopa nauttinut kiireisestä aikataulusta. Olenkin yhtäkkiä ihan sinut syksyn kanssa.\nMyös näistä asioista huomaa, että olen syksyisissä tunnelmissa:\nOlen alkanut taas kokkailemaan kotona. Keittoja enimmäkseen. Viimeksi tein jättikattilallisen kananuudelikeittoa.\nPesänrakennusvietti on taas kova. Tekee mieli siivota ja sisustaa. Eilen sytytin jopa kynttilöitä.\nGoogletan uutta ruokapöytää ja käyn kiertelemässä kirppiksiä täydellisen pöytälöydön toivossa.\nSyksyisin alan kuitenkin aina säästeliääksi (koska kesäisin on tullut tuhlattua), enkä raaski ostaa oikein mitään.\nNeulehamstraus. Sovitin yksi päivä neuletta second hand -liikkeessä ja kaadoin kahvit sen päälle sovituskopissa, niin pahasti, että ostopäätös tavallaan sinetöityi jo ennen kuin ehdin sovittaa koko neuletta. Hävetti, mutta onneksi paita oli myös päällä kiva.\nVaatekaappien suursiivous. Turha karsitaan pois, kaikki mukava ja lämmin esille.\nKaipuu ryhmäliikuntatunneille. Lenkkipolku on ollut ihana, mutta askel on alkanut tuntua tahmealta. Kaipaan ryhmätuntien energiaa ja kannustusta.\nHaaveilen viileän mökki-illan saunasta. Risotosta ja punaviinilasillisesta.