BUDJETOINNIN KEHITTÄMINEN TOIMEKSIANTAJAYRITYKSELLE - PDF\nDownload "BUDJETOINNIN KEHITTÄMINEN TOIMEKSIANTAJAYRITYKSELLE"\n1 BUDJETOINNIN KEHITTÄMINEN TOIMEKSIANTAJAYRITYKSELLE Johanna Vuori Opinnäytetyö Toukokuu 2008 Liiketalous\n2 Tekijä(t) VUORI, Johanna Julkaisun laji Opinnäytetyö Sivumäärä 57 Julkaisun kieli suomi Luottamuksellisuus Työn nimi Salainen saakka BUDJETOINNIN KEHITTÄMINEN TOIMEKSIANTAJAYRITYKSELLE Koulutusohjelma Liiketalouden koulutusohjelma Työn ohjaaja(t) MÄNTYSAARI, Anne Toimeksiantaja(t) Tiivistelmä Tämän opinnäytetyön tarkoituksena oli käynnistää toimeksiantajayrityksen budjetointi. Toimeksiantajayrityksessä ei ollut aiemmin budjetoitu, joten toimeksiantaja tarvitsi tietoa sekä budjetoinnin teoriasta että budjetoinnin aloittamisen käytännön toimenpiteistä. Toimeksiantajayrityksen pyynnöstä työssä keskityttiin pääbudjettien (tulos- ja rahoitusbudjetti) lisäksi kolmeen osabudjettiin: myynti-, osto- ja varastobudjettiin. Lisäksi työssä huomioitiin budjetoinnin ohella yrityksen kannattavuuden seuraaminen. Teorian läpikäymisen ja soveltamisen jälkeen opinnäytetyössä laadittiin toimeksiantajalle esimerkkibudjetit. Opinnäytetyössä hyödynnettiin sekä kvantitatiivista että kvalitatiivista tutkimusotetta. Tutkimusmenetelmänä oli tapaustutkimus. Budjetoinnin teoria kerättiin lähdekirjallisuudesta, kun taas empiirinen osa saatiin haastattelemalla toimeksiantajayrityksen toimitusjohtajaa ja tutkimalla yrityksen tilinpäätöksiä. Työ osoitti toimeksiantajalle, kuinka tärkeää budjetoiminen on. Työn avulla toimeksiantajayritys oppi laatimaan budjetteja ja seuraamaan yritystoiminnan kannattavuutta erilaisten tunnuslukujen avulla. Opinnäytetyön perusteella voidaan sanoa, että budjetoimisen aloittaminen on hyvä ratkaisu toimeksiantajalle. Tulevaisuudessa toimeksiantaja pystyy budjetoinnin avulla ennustamaan paremmin tuotot ja kulut ja näin suunnittelemaan toimintaansa entistä paremmin. Lisäksi toimeksiantajan tulee entistä enemmän seurattua yrityksen eri osaalueiden kannattavuutta. Avainsanat (asiasanat) Budjetointi, budjetti, taloussuunnittelu, kannattavuus Muut tiedot\n3 Author(s) VUORI, Johanna Type of Publication Bachelor s Thesis Pages 57 Language Finnish Confidential Title Until DEVELOPMENT OF BUDGETING FOR THE CASE COMPANY Degree Programme Business Administration Tutor(s) MÄNTYSAARI, Anne Assigned by Abstract The aim of this bachelor s thesis is introduce the budgeting in the case company. Budgeting had not been done earlier, so the company needed information on budgeting both in theory and in practice. According to the case company s assignment, the study focused, in addition to the profit and finance budget, also on three partial budgets: sales, purchasing and inventory. Another aim was to follow the company s profitability. Finally, after going through a number of theoretical issues, specimen budgets were prepared for the case company. Both the quantitative and qualitative approach was used in this thesis. The research method was a case study. The theoretical data regarding budgeting were collected from relevant literature and the empirical study was based on the interview of the managing director of the case and an analysis of the financial statements. The results of this thesis show that budgeting is an important asset for the company. This thesis helped the case company to prepare budgets and follow the profitability through different economic indicators. The starting of budgeting for the case company was a good solution. In the future the company is able to predict its profits and costs and plan business operations more precisely. Budgeting also improves the possibilities to follow different units of cost in the company. Keywords Budgeting, budget, financial planning, profitability Miscellaneous\n4 1 SISÄLTÖ 1 JOHDANTO Tutkimuksen tavoite Tutkimusmenetelmä BUDJETTI JA BUDJETOINTI Budjetoinnin tehtävät Budjetointivaihtoehdot Budjetointimenetelmät Budjettien laadinta ja budjettitarkkailu Tietotekniikan hyödyntäminen budjetoinnissa Budjetoinnin asema PÄÄ- JA OSABUDJETIT Myyntien ja ostojen budjetointi Varaston budjetointi Tuottojen ja kulujen kohdistaminen Yrityksen kannattavuuden selvittäminen BUDJETIT JA BUDJETOINTI TOIMEKSIANTAJAYRITYKSESSÄ Toimeksiantajalle sopivat budjetointivaihtoehdot Toimeksiantajalle sopivat budjetointimenetelmät Toimeksiantajan budjettien laadinta ja budjettitarkkailu Tietotekniikan hyödyntäminen toimeksiantajan budjetoinnissa PÄÄ- JA OSABUDJETIT TOIMEKSIANTAJAYRITYKSESSÄ Toimeksiantajan myyntien ja ostojen budjetoiminen Toimeksiantajan varaston budjetointi Toimeksiantajan tuottojen ja kulujen kohdistaminen Toimeksiantajan kannattavuuden selvittäminen POHDINTA...44 LÄHTEET...47\n5 2 LIITTEET...49 LIITE 1 Toimeksiantajan myyntibudjetti...49 LIITE 2 Toimeksiantajan ostobudjetti...50 LIITE 3 Toimeksiantajan varastobudjetti...51 LIITE 4 Toimeksiantajan tulosbudjetti...52 LIITE 5 Toimeksiantajan rahoitusbudjetti...52 LIITE 6 Toimeksiantajan kassabudjetti...53 LIITE 7 Toimeksiantajan tase-ennuste...54 TAULUKOT TAULUKKO 1. Myyntituottojen arvioiminen...37 TAULUKKO 2. Ostojen seuraaminen taulukkolaskentaohjelmalla...38 TAULUKKO 3. Taulukkolaskentaohjelman hyödyntäminen varaston seuraamisessa...40\n6 3 1 JOHDANTO Perinteinen tapa laatia budjetteja on havahtua loppuvuodesta siihen, ettei seuraavaa tilikautta ole vielä budjetoitu. Tämän jälkeen yrityksissä kokoonnutaan miettimään, millaisia tuloja ja menoja yrityksille mahdollisesti syntyy tulevana vuonna. Tämäntyylinen budjetointi ei kuitenkaan nykyaikana ole kovin tehokasta tai hyödyllistä. Tästä syystä budjetointi on alkanut laajentaa reviiriään. Enää sana budjetointi ei tarkoita ainoastaan numeroiden käsittelyä, vaan sillä on suuri merkitys koko yritystoiminnan ohjaamisessa. Näiden muutosten ansiosta budjetoinnista on tulossa yhä tärkeämpää monille yrityksille. Budjetointi onkin oikein hyödynnettynä tehokas apuväline, koska talouden ohjaus on koko ajan muuttumassa menneisyyden tarkastelusta tulevaisuuden suunnitteluun. Budjetoinnin lisäksi myös yritystoiminnan kannattavuuden tarkastelu ja seuraaminen on entistä tärkeämpää. Nykyaikana talouden suhdanteet vaihtelevat niin nopeasti, että menestyvätkin yritykset voivat joutua ahdinkoon. Yritysten onkin oltava koko ajan selvillä talouden tapahtumista, jotta yritykset pystyvät mahdollisimman hyvin reagoimaan talouden ylä- ja alamäkiin. Viime vuosina yritykset ovat saaneet toimia pitkään jatkuneessa talouden noususuhdanteessa. Laskusuhdanteesta varoittavia merkkejä on kuitenkin jo ilmassa. Yritysten kustannukset ovat toki nousseet vähitellen vuosien mittaan, mutta tämä ei ole aiheuttanut ongelmia, koska yritysten myynti on myös noussut. Tällä hetkellä tulevaisuus näyttää kuitenkin siltä, että kustannukset jatkavat edelleen nousuaan, mutta myynti sen sijaan vähenee. Yritysten olisikin viimeistään nyt valmistauduttava talouden muutoksiin. Jos yritykset haluavat menestyä myös tulevien vuosien aikana, on budjetoinnin hyödyntäminen ja kannattavuuden seuraaminen elintärkeää. Budjetoinnin aloittaminen on tällä hetkellä välttämätöntä niissä yrityksissä, jotka eivät vielä budjetoi. Muutoin tulevaisuuden talouskehitys voi aiheuttaa negatiivisia seuraamuksia.\n7 4 1.1 Tutkimuksen tavoite Opinnäytetyöni tarkoitus on aloittaa budjetoiminen toimeksiantajayrityksessä. Teoriaosuudessa kerään tietoa budjetoinnista ja tämän jälkeen selvitän, miten toimeksiantajayrityksen kannattaa budjetoida ja kuinka budjetteja käytännössä laaditaan. Toimeksiantajayrityksen tavoitteena on työni perusteella laatia pääbudjetit (tulos- ja rahoitusbudjetti) sekä osabudjeteista myynti-, osto- ja varastobudjetti tilikaudelle Toimeksiantajayritys on kymmenen henkilöä työllistävä markkinointiyritys, joka on toiminut jo usean vuosikymmenen ajan. Yrityksessä ei ole koskaan aiemmin laadittu budjetteja. Toimeksiantajan lisäksi myös yrityksen kirjanpitäjä on pyytänyt minua paneutumaan tiettyihin osa-alueisiin. Kirjanpitäjää kiinnostavat erityisesti myynnit, ostot ja varaston kiertonopeus ja arvo. Kirjanpitäjä on huomannut, että toimeksiantajan myynnit ja ostot ovat melko suuria. Tällä hetkellä toimeksiantajayrityksessä ei kuitenkaan eritellä tuottoja tai kuluja kustannuspaikoittain. Koska yrityksen ja sen eri osa-alueiden budjetointi liittyy läheisesti kannattavuuteen, tarkastelen työssäni myös tätä osa-aluetta. Tarkoituksena on, että toimeksiantaja ottaa käyttöön kustannuspaikat ja pääsee näin selville osa-alueiden kannattavuudesta. Lisäksi pohdin työssäni yrityksen kokonaiskannattavuutta, ja kuinka sitä voidaan tarvittaessa parantaa. Työni on ajankohtainen toimeksiantajayritykselle. Toimeksiantajayritys menestyy tällä hetkellä, mutta tulee budjetoinnin avulla varmasti menestymään vielä paremmin. Nyky-yhteiskunnassa toimeksiantajan kustannukset nousevat jatkuvasti yleisen kustannustason noustessa. Tämän takia toimeksiantajan on viimeistään seuraavalla tilikaudella aloitettava budjetointi, jotta yritys saisi koko ajan reaaliaikaista tietoa taloudellisesta tilastaan, eikä tieto tulisi esiin vasta tilinpäätöksessä. Työstä on minulle puolestaan paljon hyötyä siksi, ettei budjetointi ole kouluissakaan enää muotia. Tämän takia budjetoinnin kursseja on karsittu, vaikka budjetointi on yksi tärkeimmistä liiketoiminnan osa-alueista. Työni avulla pääsen tutustumaan tärkeään aiheeseen, joka ei ole muuten koulun penkillä tullut tutuksi.\n8 5 1.2 Tutkimusmenetelmä Opinnäytetyöni tutkimusmenetelmä on tapaustutkimus. Tapaustutkimuksen tarkoituksena on saada selville yksityiskohtaista tietoa tarkastelun kohteeksi valitusta yksittäisestä tapauksesta. Tapaustutkimukselle on tyypillistä, että tutkijan kiinnostuksen kohteena ovat toiminnot, joita tutkitaan luonnollisissa tilanteissa. Lisäksi tapaustutkimukselle on luonteenomaista, että tutkimuksen aineisto kerätään eri menetelmien avulla. Menetelminä voivat esimerkiksi olla havainnot, haastattelut ja dokumentit. (Hirsjärvi, Remes & Sajavaara 2000, 123.) Työssäni on tarkoituksena perehtyä toimeksiantajayrityksen toimintoihin perusteellisesti, jotta voin antaa toimeksiantajalle ohjeet budjetoinnin aloittamiseksi. Toki minulla on jonkinlaisia ennakkotietoja yrityksestä, sillä olen työskennellyt toimeksiantajayrityksessä muutaman vuoden ajan. Työni aineisto on kuitenkin suurimmaksi osaksi kerätty lähdekirjallisuudesta ja haastattelemalla toimeksiantajayrityksen toimitusjohtajaa ja kirjanpitäjää. Lisäksi olen tarkastellut yrityksen tilinpäätöksiä, joiden perusteella olen laatinut toimeksiantajalle esimerkkibudjetit. Kvantitatiivinen ja kvalitatiivinen tutkimus ovat tapaustutkimuksessa lähestymistapoja, joita on toisinaan melko vaikeaa erottaa toisistaan tarkkarajaisesti. Usein tutkimusta tehtäessä käytetäänkin sekä kvantitatiivisia että kvalitatiivisia menetelmiä. Kvantitatiivinen ja kvalitatiivinen tutkimus on usein jaettu niin, että kvantitatiivinen tutkimus keskittyy numeroiden käsittelemiseen kun taas kvalitatiivinen tutkimus pohtii asioiden merkityksiä. (Hirsjärvi, Remes & Sajavaara 200, ) Tekemääni tutkimusta ei voi tarkasti määritellä joko kvantitatiiviseksi tai kvalitatiiviseksi, sillä työni sisältää piirteitä kummastakin lähestymistavasta. Kvantitatiivisuutta työssäni edustaa yrityksen tilinpäätöksiin perehtyminen. Kvalitatiivista tutkimusotetta työssäni sen sijaan edustaa yrityksen toimitusjohtajan ja kirjanpitäjän haastattelut. Lisäksi minulle on työssäoloajaltani kertynyt toimeksiantajayrityksestä paljon erilaisia havaintoja.\n9 6 2 BUDJETTI JA BUDJETOINTI Budjetti on yrityksen tai sen osaston toimintaa varten laadittu, mahdollisimman edullisen taloudellisen tuloksen sisältävä ja määrättynä ajanjaksona toteutettavaksi tarkoitettu rahamääräinen, joskus määrällisestikin ilmaistu toimintasuunnitelma (Neilimo & Uusi-Rauva 2005, 231). Budjettia pidetään yrityksen vuositason talousjohtamisen keskeisimpänä instrumenttina. Budjetin avulla yritys asettaa tavoitteensa, toteuttaa määriteltyjä toimenpiteitä ja tarkkailee asetettujen tavoitteiden toteutumista. Budjettia voidaankin pitää yrityksen tavoitteellisena toimintasuunnitelmana, jossa määritellään muun muassa yrityksen resurssit, aikataulut ja vastuuhenkilöt. (Neilimo & Uusi-Rauva 2005, ) Asetettu budjettitavoite ilmaisee rahamääräisesti sen tilan, jossa yrityksen toivotaan ja halutaan olevan budjettikauden lopussa (Ikäheimo, Lounasmeri & Walden 2007, ). Budjetointi puolestaan on budjettien suunnittelua ja laatimista sekä niiden käyttöä jokapäiväisessä yritystoiminnassa. Lisäksi budjetoinnin tarkoituksena on seurata jatkuvasti laadittujen suunnitelmien toteutumista. Mikäli toteutuneiden ja laadittujen budjettien välillä on huomattavia eroja, tulee erojen taustalla olevia syitä analysoida ja ryhtyä korjaaviin toimenpiteisiin. (Eskola & Mäntysaari 2006, 88.) Budjetoinnin tarkoitukseksi voidaan myös ymmärtää yrityksen toimintasuunnitelman luvullistaminen. Tällöin ajatellaan, että budjetointi esittää euroina sen, mitä toimintasuunnitelmassa on suunniteltu. (Vilkkumaa 2005, 395.) Budjetoinnin yksi tärkeimmistä tavoitteista on antaa yritykselle sellaista tietoa, jonka perusteella yritys pystyy reagoimaan ja sopeutumaan nopeasti muuttuviin tilanteisiin. Täytyy kuitenkin muistaa, että yritysten ei ole pakko budjetoida, sillä mikään määräys ei sitä edellytä. Budjetointi onkin järkevää vain silloin, jos siitä on todellista hyötyä yritykselle. (Eskola & Mäntysaari 2006, ) Yritysten ei siis kannata tehdä budjetoinnistaan liian vaativaa ja monimutkaista tapahtumaa. Hyvään budjetointiin kuuluu se, että budjetointi on riittävän yksinkertaista. (Neilimo & Uusi-Rauva 2005, 235.)\n10 7 2.1 Budjetoinnin tehtävät Budjetoinnin yksi tärkeimmistä tehtävistä on toimia siltana yrityksen strategian ja arkisen tekemisen välillä (Pellinen 2005, 109). Budjeteilla onkin yrityksissä useita eri käyttötarkoituksia. Se, minkälaisiin asioihin yritys budjetteja hyödyntää, on pitkälti riippuvainen vallitsevasta johtamistyylistä, yrityksen ympäristöstä ja kannattavuudesta. Tavallisimmin budjetteja käytetään yrityksissä seuraavan vuoden tapahtumien ennustamiseen ja suunnitteluun sekä toiminnan koordinointiin ja tiedonvälitykseen. Lisäksi budjetointia voidaan käyttää motivoimis- ja arviointikeinona. (Ikäheimo, Lounasmeri & Walden 2007, 168.) Ennen kuin tulevaisuutta voidaan suunnitella, tarvitaan ennusteita. Ennusteita saadaan keräämällä ympäristöstä tietoja, jotka kootaan yhteen ja tämän jälkeen analysoidaan. Ennustusmenetelmät jaetaan usein kvalitatiivisiin ja kvantitatiivisiin ennustusmenetelmiin. Kvalitatiiviset ennustusmenetelmät ovat asiantuntijoiden näkemyksiä tulevaisuuden kehityksestä. Yleensä kvalitatiivisia menetelmiä käytetään, jos historiaan pohjautuvaa tietoa ei ole saatavilla. Kvantitatiiviset ennustusmenetelmät perustuvat sen sijaan historiasta saatujen tietojen analysointiin. Kvantitatiivisten menetelmien avulla etsitään niitä trendejä ja suuntauksia, joiden perusteella tulevaisuutta voidaan ennustaa. Kvantitatiivisten menetelmien käyttö ennustamisessa on perusteltua silloin, jos olosuhteiden odotetaan pysyvän samanlaisina kuin ennenkin. (Ikäheimo, Lounasmeri & Walden 2007, ) Suunnittelu on tärkeä osa budjetointia. Suunnittelulla tarkoitetaan päätöksentekoa etukäteen. Suunnittelu on kuitenkin mahdollista vasta sitten, kun yritys on määritellyt tavoitteensa. Lisäksi suunnittelussa tulee huomioida tehdyt ennusteet. Tavoitteiden ja ennusteiden perusteella yrityksessä voidaan miettiä, mihin tekijöihin heidän tulee vaikuttaa, jotta tavoitteisiin päästäisiin. Suunnitelma toimii ikään kuin reittinä, jota seuraamalla asetetut tavoitteet toteutuvat. Yksi budjetoinnin tehtävistä on siis asettaa yrityksen tavoitteet. Tämän jälkeen tulee vielä määritellä vastuualueet. Budjetti jaetaan osabudjetteihin, joiden avulla päätetään, kuka yrityksessä vastaa mistäkin osabudjetista ja vastuualueesta. (Ikäheimo, Lounasmeri & Walden 2007, 170.)\n11 8 Budjetointia voidaan siis hyödyntää toiminnan koordinoinnissa. Koordinointia yrityksessä tarvitaan sekä eri osastojen sisällä että niiden välillä. On tärkeää, että kaikki samalla osastolla työskentelevät ovat selvillä oman osastonsa tavoitteista ja suunnitelluista toimenpiteistä. Toisaalta on myös tärkeää tietää, mihin yritys kokonaisuutena pyrkii ja kuinka se aikoo tavoitteisiinsa päästä. (Ikäheimo, Lounasmeri & Walden 2007, 170.) Budjetoinnista voidaan yrityksessä saada yhteinen tapahtuma, johon osallistumalla työntekijät lisäävät yhteenkuuluvuuden tunnetta. Yleensä työntekijöiden suhtautuminen ja asenteet budjetointia kohtaan tarttuvat helposti. Jos yrityksessä pidetään budjetointitavoitteita tärkeinä, niiden luoma motivaatiovaikutus kasvaa. Lisäksi budjetointitavoitteiden saavuttaminen antaa aina hyvänolontunteen työntekijöille, vaikka he eivät saisi suorituksestaan edes rahallista palkkiota. Tavoitteisiin pääseminen lisää heidän itseluottamustaan ja lisäksi he saavat kehuja hyvin tehdystä työstä. Tämä motivoi työntekijöitä jatkossakin pysymään budjettitavoitteissa. Budjetin motivoivan vaikutuksen voidaankin sanoa perustuvan sen käyttämiseen työntekijöiden suoritusten arvioinnissa ja palkitsemisessa. Usein budjetoinnin merkitys kasvaa, mikäli budjetointi ja palkitseminen sidotaan yhteen. Jotta budjetoinnilla olisi mahdollisimman hyvä motivoiva vaikutus, tulee yrityksen ja yksilöiden tavoitteet asettaa tarpeeksi täsmällisiksi ja haasteellisiksi. Tavoitteiden asettamisessa tulee kuitenkin huomioida se, että ne ovat haasteellisuudestaan huolimatta myös saavutettavissa olevia. Lisäksi on tärkeää, että tavoitteisiin pääsemistä seurataan ja tuloksista tiedotetaan. (Ikäheimo, Lounasmeri & Walden 2007, 171.) Budjetoinnin käyttäminen työntekijöiden suoritusten arvioinnissa edellyttää sitä, että he saavat jatkuvasti tietoa oman toimintansa tuloksista. Näin ollen työntekijät pystyvät myös itse valvomaan työnsä tuloksia. Lisäksi on tärkeää, että budjetointikauden päättyessä toteutuneita tuloksia verrataan budjetoituihin tavoitteisiin myös yksilötasolla. (Ikäheimo, Lounasmeri & Walden 2007, 173.)\n12 9 2.2 Budjetointivaihtoehdot Yrityksillä on käytössään erilaisia vaihtoehtoja budjetointiin. Budjetointi voidaan tehdä joko aikaulottuvuuden tai budjetoinnin ensisijaisten kohteiden näkökulmasta. Aikaulottuvuuden mukaiset budjettivaihtoehdot ovat kiinteä budjetti, tarkistettava budjetti ja rullaava budjetti. Budjetoinnin ensisijaisia kohteita tarkasteltaessa voidaan hyödyntää joko vastuualuebudjetointia tai kululajibudjetointia. Lisäksi yrityksissä voidaan puhua muutosbudjetoinnista tai nollapohjabudjetoinnista. (Pellinen 2005, ) Kiinteä budjetti laaditaan normaalisti vuodeksi kerrallaan yrityksen tilikautta vastaavaksi ajaksi. Budjetti tehdään valmiiksi ennen budjettikauden alkua, joten se antaa selkeän pohjan liiketoiminnan seurannalle. (Stenbacka, Mäkinen & Söderström 2003, 290.) Tarkistettava budjetti kootaan myös ennen budjettikauden alkua, mutta budjettikauden kuluessa siihen tehdään tarkistuksia. Yleisimmin tarkistukset tehdään tietyn vuosineljänneksen päätyttyä ja muutokset koskevat jäljellä olevia neljänneksiä. Tarkistettavan budjetin etu on se, että yrityksessä pystytään sopeutumaan nopeasti markkinoilla tapahtuviin muutoksiin. Huonona puolena voidaan taas pitää sitä, ettei alkuperäisiin budjetointilukuihin suhtauduta vakavasti, koska lukujen oletetaan muuttuvan myöhemmin budjetointikauden kuluessa. (Stenbacka, Mäkinen & Söderström 2003, 291.) Rullaavalla budjetoinnilla tarkoitetaan puolestaan menetelmää, jossa budjettiin otetaan kuukauden välein mukaan uusi kuukausi. Tätä menetelmää käytettäessä yrityksellä on jatkuvasti tuotot ja kustannukset budjetoituina vuodeksi eteenpäin. Rullaavaa budjettia voidaan käyttää myös niin, että kuusi ensimmäistä kuukautta budjetoidaan mahdollisimman tarkasti, kun taas kuusi seuraavaa kuukautta ainoastaan suuntaa antavasti. Kuukauden välein yrityksessä otetaan yksi suuntaa antavista kuukausista mukaan tarkkoihin budjettikuukausiin ja yksi uusi kuukausi suuntaa antaviin kuukausiin. Tarkkojen kuukausien osalta budjetti on koko ajan hyvin yksityiskohtainen, mutta suuntaa antavilla kuukausilla muutokset ovat hyvin mahdollisia. (Stenbacka, Mäkinen & Söderström 2003, 292.)\n13 10 Rullaavan budjetin negatiivisena puolena on menetelmän työläys. Yrityksessä onkin mietittävä, tuoko parantunut ennustustarkkuus yritykselle lisäarvoa. Mikäli rullaava budjetointi auttaa yritystä tavoitteisiin pääsemisessä, kannattaa yrityksen nähdä vaivaa rullaavan menetelmän ylläpitämisessä. (Ikäheimo, Lounasmeri & Walden 2007, 178.) Rullaavan budjetoinnin lisäksi voidaan puhua rullaavasta ennustamisesta. Rullaava ennustaminen ymmärretään yrityksen säännölliseksi, ennakoivaksi ja aktiiviseksi seurantajärjestelmäksi. Rullaavan ennustamisen avulla yritys saa ympäristössä tapahtuvista muutoksista nopeaa palautetta ja pystyy täten reagoimaan muutoksiin riittävän ajoissa. Joskus siirtyminen budjetoinnista rullaavaan ennustamiseen ymmärretään budjetoinnista luopumisena, sillä yleensä asiat ovat ainakin osittain sitä, miksi niitä kutsutaan. Onkin melko hankalaa sanoa, milloin yrityksessä on kyse budjetoinnista ja milloin rullaavasta ennustamisesta. Käsitettä ennustaminen on hyödyllistä käyttää, mikäli se luo yrityksessä positiivisia mielikuvia ennustamisesta ja toiminnan suunnittelemisesta. (Järvenpää, Partanen & Tuomela 2001, 169, 173.) Rullaavan ennustamisen idea on samankaltainen kuin rullaavassa budjetoinnissa: rullaavan ennustamisenkin tarkoituksena on ennustaa säännöllisin väliajoin tietty ajanjakso eteenpäin. Rullaava ennustaminen onnistuu parhaiten, mikäli vastuu ennustamisesta annetaan yrityksen eri yksiköille ja nämä yksiköt myös seuraavat ennusteiden toteutumista ja miettivät jatkuvasti mahdollisia kehittämistoimenpiteitä. Näin ollen yrityksen johdon tehtävänä on ainoastaan tarkkailla toteutunutta ja ennustettavaa tulosta. Onnistuneeseen rullaavaan ennustamiseen kuuluu myös se, että yrityksen likviditeetti on aina kunnossa. Lisäksi on pidettävä huolta siitä, että yrityksen myynti, hankinnat ja investoinnit ovat tarkasti koordinoidut. (Järvenpää, Partanen & Tuomela 2001, 171.) Rullaavan ennustamisen tavoitteena on vahvistaa yrityskulttuuria niin, että sisäinen yrittäjyys ja luovuus innostavat yrityksen henkilökuntaa ratkaisujen etsintään ja niiden toteuttamiseen. Rullaavan ennustamisen avulla yrityksen johto on koko ajan tietoinen ympäröivistä epävarmuustekijöistä, joten johdon tuntuma todellisuuteen säilyy hyvänä alati muuttuvassa ympäristössä. (Järvenpää, Partanen & Tuomela 2001, 171.)\n14 11 Yksi rullaavan ennustamisen heikoista puolista on se, ettei yrityksessä ole kovin helppoa päättää, miten yksiköiden ja yksilöiden tavoitteet tulisi asettaa. Yrityksessä tuleekin miettiä, ovatko tavoitteet kiinteät koko ennustamisvuoden ajan vai muuttuvatko ne samassa tahdissa ennusteiden kanssa. (Järvenpää, Partanen & Tuomela 2001, 171.) Vastuualuebudjetoinnista puhutaan silloin, kun budjetoinnin tärkeimpänä kohteena ovat eri vastuualueet. Vastuualuebudjetoinnissa johto antaa vastuualueille melko suurpiirteiset tavoitteet ja rahamäärät. Tämän jälkeen vastuualueiden työntekijät määrittävät itse tarkemmat tavoitteet ja suunnittelevat annetulle rahamäärälle tehokkaat käyttötarkoitukset. Kululajibudjetoinnin ideana on sen sijaan antaa tietyt tarkat rahasummat tiettyihin menoihin. Yleistä on, että nämä kaksi budjetointivaihtoehtoa yhdistetään niin, että budjetointi hoidetaan eri vastuualueiden sisällä kululajeittain. (Pellinen 2005, 111.) Budjetointia voidaan hoitaa myös muutosbudjetoinnilla tai nollapohjabudjetoinnilla. Muutosbudjetoinnin lähtökohtana on yrityksen nykyinen toiminta. Muutosbudjetointi kohdistuu toiminnassa mahdollisesti tapahtuvien muutosten ennakointiin ja kokonaisuuden sopeuttamiseen muutoksia vastaavaksi. Nollapohjabudjetoinnin tarkoituksena on sen sijaan asettaa kaikki yrityksen nykyinen toiminta kyseenalaiseksi. Nollapohjabudjetointia käytettäessä yrityksen on tärkeää selvittää yrityksen tärkeimmät toiminnot ja niihin käytettävissä olevat voimavarat. (Pellinen 2005, 112.) Nollapohjabudjetoinnissa uusia suunnitelmia ei rakenneta edellisten suunnitelmien pohjalta, vaan suunnittelu aloitetaan aina puhtaalta pöydältä. Nollabudjetoinnissa on esimerkiksi tulevat kustannukset perusteltava, sillä syyksi ei kelpaa edellisten vuosien rahankäyttö. (Ikäheimo, Lounasmeri & Walden 2007, )\n15 Budjetointimenetelmät Budjetteja laadittaessa yrityksillä on valittavana kolme erilaista menetelmää budjetoida: keskitetty, hajautettu tai yhteistyömenetelmällä toteutettu. Keskitetyn budjetoinnin idea on, että kaikki suunnitelmat tehdään keskitetysti koko yrityksen osalta. Etuna tässä menetelmässä on nopeus ja se, että koko yrityksessä käytetään samoja budjetointimenetelmiä. Toisaalta yrityksen eri osat eivät pääse vaikuttamaan oman yksikkönsä budjetointiin, sillä kaikki ratkaisut tulevat yksiköille ylemmältä portaalta annettuina. (Stenbacka, Mäkinen & Söderström 2003, ) Hajautetulla budjetoinnilla tarkoitetaan sitä, että budjetoinnissa lähdetään liikkeelle organisaation eri yksiköistä ja niiden tavoitteista. Näistä yksiköiden tavoitteista kootaan koko yrityksen yhteinen budjetti. Hajautetun budjetoinnin etu on eri yksiköiden vaikutusmahdollisuudet oman vastuualueensa budjettiin. Huonona puolena hajautetussa budjetoinnissa on sen viemä aika yrityksessä. (Stenbacka, Mäkinen & Söderström 2003, 293.) Lisäksi huonoina puolina voidaan pitää sitä, että hajautetussa budjetoinnissa jätetään usein liikaa pelivaraa ja näin ollen budjettitavoitteista jää puuttumaan haasteellisuus (Pellinen 2005, 113). Yhteistyömenetelmällä toteutetun budjetin tavoitteena on yhdistää keskitetyn ja hajautetun budjetin edut. Yhteistyömenetelmää hyödynnettäessä yrityksen johto määrittää yksiköille taloudelliset ja toiminnalliset rajat, joiden sisällä eri yksiköt saavat toteuttaa omat budjetointiratkaisunsa haluamallaan tavalla. (Stenbacka, Mäkinen & Söderström 2003, 293.) Yrityksessä voidaan sen elinkaaren aikana käyttää erilaisia budjetointimenetelmiä. Yleensä budjetointimenetelmän valintaan vaikuttaa yrityksen taloudellinen tilanne. Vastaperustetun ja pienen yrityksen budjetoinnista vastaa yleensä yritysjohto, kun taas liiketoiminnan kasvaessa on usein tarpeen ottaa käyttöön hajautettu budjetointi. Täyskasvuinen yrityksen budjetointi hoidetaan puolestaan yhteistyömenetelmällä. Jos yritys kuitenkin joutuu talousvaikeuksiin ja karsii toimintojaan, on yritysjohdon otettava budjetointivastuu takaisin itselleen. Näin ollen yrityksen elinkaari vaikuttaa myös budjetointimenetelmän valintaan. (Neilimo & Uusi-Rauva 2005, 242.)\n16 Budjettien laadinta ja budjettitarkkailu Budjetin suunnittelu alkaa edellisten vuosien arvioiden ja toteutumien tarkastelulla sekä tulevan budjettikauden toimintaympäristön kehityksen ja yrityksen omien toimintasuunnitelmien hahmottelemisella (Neilimo & Uusi-Rauva 2005, 234). Yrityksessä onkin mietittävä, kuinka mahdolliset ulkoiset tekijät saattavat vaikuttaa yrityksen toimintaan ja tätä kautta myynnin määrään. Ulkoisia tekijöitä ovat esimerkiksi yleinen taloudellinen kehitys sekä markkina-alueella tapahtuvat ostovoiman ja kilpailutilanteen muutokset. (Jyrkkiö & Riistama 2004, 75.) Yrityksen on myös mietittävä niitä toimenpiteitä, joilla se itse pyrkii vaikuttamaan myyntiinsä. Myynnin kasvattamiseen tähtääviä toimenpiteitä voivat olla toimitilojen laajentaminen, tuotevalikoiman muutokset, mainos- ja tarjouskampanjat sekä muutokset hinnoittelussa. Budjettia laadittaessa on myynnin kasvattamisen lisäksi hyvä huomioida tuotteiden hankintakustannukset. Budjettia suunniteltaessa on täten huomioitava myös ostotottumusten ja ostopaikkojen muuttamisen vaikutukset hankintahintoihin. (Jyrkkiö & Riistama 2004, 76.) Myyntien ja ostojen budjetoinnin lisäksi on budjetoitava yrityksen kiinteät kustannukset. Suurimman osan kiinteistä kustannuksista muodostavat palkat ja henkilösivukustannukset sekä vuokrat. Koska palkat ja henkilösivukustannukset ovat yritykselle yleensä melko suuri menoerä, on niiden budjetointi erityisen tärkeää. Lisäksi huomiota on kiinnitettävä muun muassa henkilöstön määrän muutoksiin ja työehtosopimuksen edellyttämiin palkkojen korotuksiin. Vuokrien osalta yrityksen tulisi ennakoida tulevat kustannustason muutokset. (Jyrkkiö & Riistama 2004, 76.) Suunnitteluvaiheen jälkeen vuorossa on budjetin laadinta yrityksen ja sen tulosyksikköjen eri toimintoja varten. Tämän jälkeen keskeiset budjettitavoitteet on vielä kohdistettava henkilökohtaisiksi tavoitteiksi. Ennen budjetin vahvistamista on myös hyvä määritellä ne budjetin tavoitteet, joiden saavuttamista pidetään tulevan budjettikauden aikana tärkeänä. Tärkeää on myös sitouttaa henkilökunta noudattamaan laadittua budjettia. (Neilimo & Uusi-Rauva 2005, )\n17 14 Budjetoinnissa on tärkeää tarkkailla budjetoitujen lukujen ja todellisten lukujen välisiä eroja. Lisäksi tulee selvittää, mistä mahdolliset erot johtuvat. Yleensä erot ovat määrä- tai hintaeroja. (Eskola & Mäntysaari 2006, 89.) Määräero voi johtua siitä, että yritys on ostanut jotakin tuotetta enemmän kuin mitä on budjetoitu. Hintaero puolestaan syntyy esimerkiksi siitä, että yritys on budjetoinut tehdyt työtunnit liian alhaisella työtuntihinnalla. Eroja analysoitaessa on muistettava, että budjetoidut summat voivat sisältää samalla sekä määrä- että hintaeroja. Yrityksessä on esimerkiksi voinut käydä niin, että toteutuneet määrät ovat budjetoituja pienemmät, kun taas toteutuneet hinnat ovat budjetoituja korkeammat. Yritysten tulisikin aina tarkastella niin budjettierän kokonaiseroa kuin määrä- ja hintaerojakin. (Neilimo & Uusi-Rauva 2005, 245.) Budjettipoikkeamien taustalla on yleensä löydettävissä selvät syyt siihen, miksi laaditut budjetit eivät toteutuneet. Poikkeamien perimmäiset syyt muodostuvat yleensä ympäristössä tapahtuneesta odottamattomasta muutoksesta, epärealistisista suunnitelmista tai suunniteltujen toimenpiteiden väärinarvioinnista. Lisäksi syynä saattaa olla se, ettei liiketoiminta ole vastannut suunnitelmia. (Neilimo & Uusi-Rauva 2005, 245.) Jokin yrityksen osasto saattaa myös arvioida tahallaan budjetin tuloksen liian alhaiseksi, jotta se olisi helposti ylitettävissä (Eskola & Mäntysaari 2006, 90). Budjettitarkkailua voidaan toteuttaa esimerkiksi vuosittain tai neljännesvuosittain. Vuositarkkailussa yritys tarkastelee budjettivuoden päätyttyä keskeisten budjettitavoitteiden toteutumista, syntyneitä eroja ja näiden syitä. Tulos- ja rahoitusbudjettien analysoinnin lisäksi keskitytään erityisesti myyntibudjetin toteutumien tarkasteluun. Neljännesvuositarkkailun toimenpiteet eivät oikeastaan eroa vuositarkkailun toimenpiteistä muuta kuin siinä, että neljännesvuositarkkailu on luonteeltaan lähinnä toteavaa. (Neilimo & Uusi-Rauva 2005, ) Hyvän budjettitarkkailuun kuuluu myös se, että tarkkailuraporttien erojen analyyseja hyödynnetään yrityksen johtamisessa. Tarkkailuraporttien tuleekin olla aina luotettavia eikä niissä saa olla tulkinnanvaraisuutta tai mittausvirheitä. Lisäksi tarkkailuraportit on mitoitettava niin, että ne vastaavat käyttäjien tarpeita. (Neilimo & Uusi-Rauva 2005, 247.)\n18 Tietotekniikan hyödyntäminen budjetoinnissa Useiden yritysten ensimmäinen apuväline budjettien laadinnassa on taulukkolaskentaohjelma. Taulukkolaskentasovellusten etuja ovat niiden joustavuus sekä se, että niiden perusominaisuudet ovat tuttuja tietokoneita käyttäville. Toisaalta taas taulukkolaskentaohjelmien heikkoutena voi olla se, etteivät budjettien laatijat osaa käyttää sovellusten monimutkaisimpia ominaisuuksia. Näin ollen budjeteista ei välttämättä osata tehdä taulukkolaskentaohjelmien avulla sellaisia, että ne vastaisivat täysin yrityksen tarpeita. (Granlund & Malmi 2004, ) Taulukkolaskentabudjetoinnista yritykset siirtyvät usein budjetointiin tarkoitettuihin valmisohjelmistoihin. Valmisohjelmistojen etuna on, että yritykselle pystytään räätälöimään juuri sellainen ohjelmisto, joka sopii yrityksen tarpeisiin. Lisäksi valmisohjelmistojen avulla yritys voi helposti tehdä muutoksia budjetoituihin lukuihin esimerkiksi mitä jos -tarkasteluja varten. Valmisohjelmistojen käyttökään ei nykyaikana ole vaikeaa, sillä yritys voi hoitaa budjetointiaan internetselaimen avulla. (Granlund & Malmi 2004, ) Tietotekniikasta on paljon apua budjetoinnissa, mutta tietotekniikan käyttäminen tuo mukanaan myös haasteita. Budjetit tulee laatia tietyn aikataulun mukaisesti ja mahdollisimman pienellä vaivalla, vaikka budjettien kokoamisessa käsitelläänkin suuria tietomääriä. Haasteena tietotekniikalle on myös yritysrakenteiden muuttuvat olosuhteet ja yritysten muuttuvat tarpeet. Budjetteihin tulisi olla helposti sekä lisättävissä uusia osia että poistettavissa vanhoja ja turhia. Lisäksi budjeteista tulisi helposti saada tulostettua erilaisia raportteja. (Granlund & Malmi 2004, ) Sekä taulukkolaskentaohjelmien että valmisohjelmistojen budjetointisovellusten tulisi kyetä käsittelemään sujuvasti annettuja budjettitietoja sekä antamaan erilaisia ennuste- ja toteutumatietoja eri aikaväleillä ja eri tarkkuustasoilla. Lisäksi budjetointisovellusten tulisi myös olla riittävän läpinäkyviä. Yrityksen johdon on tarvittaessa päästävä porautumaan budjeteissa jopa tileihin asti. (Granlund & Malmi 2004, 76.)\n19 Budjetoinnin asema Sana budjetointi ymmärretään usein väärin. Budjetoinnin kuvitellaan olevan ainoastaan tarkkojen lukujen asettamista, jonka jälkeen näiden lukujen toteutumista valvotaan. Nykyaikana budjetoinnin merkitys on kuitenkin muuttunut, vaikka useiden yritysten ja ihmisten mielikuva budjetoinnista ei ole vaihtunut. Useat yritykset ovat jo ilmoittaneet luopuneensa budjetoinnista. Tällöin sanalla budjetointi on juuri tarkoitettu perinteistä määrärahabudjettia. Jos budjetointia kuitenkin tarkastellaan laaditun toimintasuunnitelman toteuttamisen ja sen saavuttamisen ohjauksen välineenä, tuskin mikään yritys voi sanoa luopuneensa budjetoinnista. Nykypäivänä yritykset vain budjetoivat eri asioita kuin ennen. (Vilkkumaa 2005, 395.) Vuonna 2000 tehdyn tutkimuksen mukaan neljäsosa suomalaisyrityksistä ei ollut luopumassa budjetoinnista. Sen sijaan yli puolet yrityksistä harkitsi budjetointinsa kehittämistä. Loput yrityksistä joko harkitsivat luopumista, olivat luopumassa tai olivat jo luopuneet budjetoinnista. (Järvenpää, Partanen & Tuomela 2001, 169.) Budjetoinnista luopumisen tai sen kehittämisen taustalla voi olla erilaisia syitä. Yleisimpiä budjetointiin liittyviä ongelmakohtia ovat yrityksen strategian ja budjetoinnin väliset ristiriidat sekä budjetointivastuullisten suuri työmäärä. Lisäksi saatetaan ajatella, ettei budjetointi ole relevantti ja motivoiva menetelmä yritykselle. (Järvenpää, Partanen & Tuomela 2001, 166.) Usein budjetin ajatellaan muodostavan katon yrityksen kasvulle ja lattian sen kustannuksille. Budjetointia voidaan pitää työkaluna, jolla on käyttöä ainoastaan siinä tapauksessa, että sitä käytetään oikein. (Åkerberg 2006, 30, 54.) Budjetoinnin tulisikin aina liittyä yrityksen strategian ylläpitämiseen ja tätä kautta kiinnittää huomiota strategisiin epävarmuustekijöihin. Budjetoinnin tulisi myös antaa johdolle jatkuvasti niin arvokasta tietoa, että johto voi hyödyntää kyseisiä tietoja yrityksen johtamisessa. Lisäksi budjetoinnin tulisi olla yrityksessä niin tärkeää, että johto odottaisi malttamattomana tietyn ajanjakson tulosta. (Järvenpää, Partanen & Tuomela 2001, 168.)\n20 17 Jos yritys ei ole valmis luopumaan budjetoinnista kokonaan mutta ei myöskään arvosta perinteistä menetelmää, tulee budjetointia kehittää yrityksen tarpeita vastaavaksi. Tällöin budjetoinnista tulee rakentaa yrityksen toimintoja tukeva työkalu. Budjetoinnin tavoitteeksi asetetaan toiminnanohjausnäkökulman lisäksi sisäinen oppiminen, toiminnan kehittäminen sekä kommunikaation lisääminen yrityksen sisällä. Budjetoinnista unohdetaan myös kaikki pienet, mutta paljon työtä vaativat osuudet, mikäli niiden merkitys ei ole kovin suuri budjettien kokonaistarkkuuden kannalta. (Alhola & Lauslahti 2003, 303.) Jotkut yritykset haluavat kuitenkin kokonaan eroon budjeteista. Yritystoimintaa voidaan toki harjoittaa ilman budjetteja, mutta tällöin on muiden ohjauskeinojen oltava tarpeeksi hyviä. Jos yritys aikoo pärjätä ilman budjetointia, tulee sen asettaa tavoitteet tarpeeksi pitkälle aikajänteelle. Asetettujen tavoitteiden tulee keskittyä yrityksen arvon ja kilpailukyvyn parantamiseen. Lisäksi yrityksen strategian tulee olla tarpeeksi lähellä operatiivista toimintaa. Näin pyritään varmistamaan tarpeeksi nopea reagointikyky ympäristön muutoksiin. Yrityksen kulttuuria tulisi myös kehittää sellaiseksi, että yrityksessä ollaan tarpeen vaatiessa valmiita mukautumaan ympäristön mukaan. Ilman budjetteja toimiminen vaatii myös johtamista, jota on suunniteltu pitkälle tulevaisuuteen. Lisäksi yrityksen koordinoinnin on oltava kunnossa. (Alhola & Lauslahti 2003, ) Ilman budjetteja toimivissa yrityksissä kustannusten hallinta perustuu ajatukseen, aiheuttavatko kustannukset arvon lisäystä yritykselle. Yrityksen toiminnasta kertovat mittarit pohjautuvat erilaisiin mittareihin eikä tarkkoihin numeraalisiin raportteihin. Myös vastuu on usein hajautettu. Jos yritys aikoo menestyä budjetoimatta, tulee sen osata delegoida vastuuta ja toimintavapauksia työntekijöille. (Alhola & Lauslahti 2003, ) Budjetoimattomuuteen siirtyminen ei siis suju ilman muutoksia. Jotta budjeteista voidaan luopua, se vaatii muutoksia yrityksen johtamisessa, asenteissa, kulttuurissa, osaamisessa ja järjestelmissä. Yrityksen johdon on luotettava työntekijöiden kykyihin ja annettava heille vastuuta. Tätä kautta yrityksestä muovautuu pikku hiljaa itseohjautuva, muutoshalukas ja oppiva. Jos tämä saadaan onnistumaan, on yritystoiminta ilman budjetointia mahdollista. (Alhola & Lauslahti 2003, 303.)\nKYMENLAAKSON AMMATTIKORKEAKOULU Liiketalous, Taloushallinto. Saara Tommiska PIENYRITYSTEN BUDJETOINTI\nKYMENLAAKSON AMMATTIKORKEAKOULU Liiketalous, Taloushallinto Saara Tommiska PIENYRITYSTEN BUDJETOINTI Opinnäytetyö 2009 TIIVISTELMÄ KYMENLAAKSON AMMATTIKORKEAKOULU Liiketalous,taloushallinto Tommiska Saara\nBudjetointijärjestelmän suunnittelu case isännöintitoimisto\nBudjetointijärjestelmän suunnittelu case isännöintitoimisto Voutilainen, Arto 2013 Laurea Hyvinkää Laurea-ammattikorkeakoulu Laurea Hyvinkää Budjetointijärjestelmän suunnittelu case isännöintitoimisto\nRAHOITUSBUDJETOINTI. Case Starkki Oy Ab\nRAHOITUSBUDJETOINTI Case Starkki Oy Ab LAHDEN AMMATTIKORKEAKOULU Liiketalouden koulutusohjelma Taloushallinnon suuntautumisvaihtoehto Opinnäytetyö Syksy 2006 Jenna Holttinen Lahden ammattikorkeakoulu Liiketalouden\nKeskipitkän aikavälin taloussuunnitelma Tämän hetkinen tilanne ja todennäköinen toteutuma\n1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 Keskipitkän aikavälin taloussuunnitelma 2013 2015 1. Yleistä Ylioppilaskunnan hallitus on valmistellut keskipitkän aikavälin taloussuunnitelman (KTS). KTS:n


Sohvapohdintoja, osa 2 - Pilviraitti - sisustusblogi\nUnknown 7. lokakuuta 2013 klo 19.51\nItse oon huomannu että vaikka Ikea tarjoaa paljon erilaisia vaihtoehtoja, etenkin just sohvia ja nojatuoleja ihan ok hinnoin, on niissä usein puutteita pehmustuksessa. Kun sohvatyynyn avaa huomaa ettei vaahtomuovi ole kovin hääppöistä laatua eikä sen päälle ole laitettu vanua joka pehmentää istumista. Kannattaa olla tarkkana!\nPilviraitti 8. lokakuuta 2013 klo 10.39\nKiitos vinkistä. :) Ikeassa on kyllä sohvia ja nojatuolia moneen hintaluokkaan ja monen laatuisia, joten valinnassa saa olla tarkkana. Itseäni hieman epäilyttää, kuinka ne säilyvät ryhdikkäänä vuodesta toiseen kovassa käytössä. Tosin paljon kehujakin olen kuullut.\nSaga / Niittykulma 7. lokakuuta 2013 klo 20.36\nOi oi. Paha valinta, kun kaikki ovat kauniita. Meillä on Ikean sohva ollut reilun vuoden ja olen siihen ollut kyllä tyytyväinen hinta-laatusuhteeltaan ainakin tähän asti. Empä osaa veikata mikä teille tulee, mutta jään odottamaan mielenkiinnolla :)\nPilviraitti 8. lokakuuta 2013 klo 10.45\nKiva kuulla Ikean sohvasta positiivinen mielipide. Yleisesti ainakin nämä vähän niitä satasen tai parin sohvia hintavammat ovat olleet monen mielestä hyvälaatuisia ja kestäviä. Irrotettavat ja pestävät päälliset niissä on tietty myös plussaa.\nSaana 9. lokakuuta 2013 klo 10.28\nMeillä on Ikean Karlstad sohva ollut nyt jo 6 vuotta, ja ollaan oltu siihen tosi tyytyväisiä. Päällinen on vaihtunut pariin otteeseen lähinnä värin takia. Tykkään siitä, kun kaikki päälliset ova pestäviä (Ei pelkästään tyynyjen). Ja esim. tuohon Karlstad sohvaanhan olisi helppo vaikka itse tehdä päälliset, jos haluaisi/viitsisi.\nEnnen tuota Ikean sohvaa meillä oli huomattavasti kalliimpi Askosta ostettu sohva, joka ehti olla meillä 3 vuotta, ja sen laatu ei todellakaan ollut kohdillaan. Siitä tuli äkkiä epämukava istua, kun selkänojan tyynyt ja istuintyynyt alkoivat valahtelemaan alas, yms. Lisäksi värikään ei pitänyt samalla tavalla kuin tuossa Ikean sohvassa.\nVoin siis lämpimästi suositella sohvan ostoa Ikeasta. Ainakin tuo Karlstad on meillä hyväksi havaittu.\nPilviraitti 9. lokakuuta 2013 klo 11.08\nMonet sohvat ovat juuri sellasia, että ehkä vain tyynynpäälliset voi pestä, mutta tuo koko päällisen pestävyys on kyllä kätevä ominaisuus Ikean sohvissa. Sen tiedän, että meille ei valahtelevia selkänojatyynyjä tule. On epämukavat ja saa sohvan näyttämään epäsiistiltä. Karlstadissa tyynyt vaikuttaisi pysyvän jämäkästi paikallaan. Jokunen kerta sitä on tullut Ikeassa testattua.\nMarttilan tilan Jonna 8. lokakuuta 2013 klo 10.05\nToi Estelle on ihana, joten mun veikkaus osuu siihen. :) me sitte päädyttiin tylsästi ektorppiin. Ikean stockholmin (vihreenä) olisin halunnu, mut siinä ei ollu niin hyvä istua. Toisaalta ihan hyvä että kaikki päälliset on irrotettavat, ainakin tässä huushollissa! :D\nPilviraitti 8. lokakuuta 2013 klo 10.48\nHmmm, katsotaan oletko oikeassa. Voi olla. ;) Ektorp on kyllä kiva sohva ja sopii moneen sisustukseen. Stockholmia itsekin mietin aluksi neljäntenä vaihtoehtona, mutta se on jo kuitenkin sen verran hintava sohva ja jos samalla hintaa saa kotimaisen, niin se vetää kyllä pidemmän korren.\nAnsukka 8. lokakuuta 2013 klo 12.48\nIskun Estelle on mun silmään ♥ :) Meiltä löytyy kotoa Ektorp ja en voi valittaa. Pehmoinen on ja ennen kaikkea pestävät päälliset on tässä kolmen lapsen ja neljän kissan (+pari aikuista) taloudessa ihan must! Mä olen pessyt noita sen sata kertaa ja meillä on ollut neljä kissanpentuettakin niitä raapimassa ym. tämän 7 vuoden aikana ja nyt alkaa viimein olla se tilanne, että vois ostaa uudet päälliset noiden vanhojen tilalle. Harmi, ettei tuota luonnonvalkoisesta, valkoisilla kukkakirjailuilla enää ole valikoimissa.. :) Taisin jo hypätä aiheesta! ;)\nPilviraitti 9. lokakuuta 2013 klo 8.16\nPäällisten pestävyys on kieltämättä plussaa. Toivottavasti meidän kisu jättää uuden sohvan rauhaan. :)\nJos siitä 50-luvun tyylistä nappaa, niin tuo Estelle. Meillä sama projekti menossa, vaikiaa on, epäilyttää kaikki irtoavat tyynyt, nykyinen askeettinen, kova sohva on 60- lukua, mitään ei irtoa. Semmonen ois ihana, vähän isompana, että voi kintut nostaa sohvalle kans.\nPilviraitti 9. lokakuuta 2013 klo 8.18\nVaikeaa tämä valinta on, kun vaihtoehtoja on niin runsaasti. Itsekään en halua sellaista helposti irtoilevilla tyynyillä olevaa sohvaa, kun niitä ei jaksa koko ajan asetella.\nEsmeralda 19. lokakuuta 2013 klo 17.15\nKylläpä tuo Estellekin on kaunis! Silloin kun minä sohvaa etsin, sitä ei tainnut olla saatavanakaan, olisin varmasti siihen silloin törmännyt. :) Tosin, kaarevien käsinojien vuoksi olisin varmaankin sen joutunut hylkäämään, vaikka muuten todella kaunis sohva onkin! Ja tällä hetkellä näytti olevan varsin sopivan hintainenkin!! Mainio valinta siis!\nPilviraitti 21. lokakuuta 2013 klo 8.30\nEn itsekään ollut aiemmin tähän törmännyt, mutta sain siskolta vinkin, että Iskussa saattaisi olla meille sopiva sohva. Ihastuin siihen sitten heti ja tuo harmaa väri oli oikein sopiva.


Pato tukkii meritaimenten tien - Kaupunki | HS.fi\nPato tukkii meritaimenten tien\nOhitusuomat voisivat pelastaa uhanalaisen meritaimenen. Kalateiden rakentaminen tyssää vesilakiin.\nMustionjoki kuuluu Karjaanjoen vesistöön, joka on Uudenmaan suurin vesistöalue. Joen alin voimala on Åminneforsissa. Kalatien rakentamista voimalan kohdalle on puuhattu 30 vuotta. (KUVA: Markus Jokela HS)\nVesivoiman väitetty vihreys korpeaa, täräyttää Markku Marttinen Uudenmaan ely-keskuksesta. Ryhmäpäällikkö Marttinen on lohen ja meritaimenen asialla. Uudenmaan joista valtaosaan on rakennettu voimaloita ja muita patoja, jotka tukkivat vaelluskalan reitin.


Obaman suunnitelma maahanmuuton helpottamisesta torpattiin - Ulkomaat - Uutiset - MTV.fi\nNokian 17-vuotiaan tytön surmaa tutkitaan murhana – epäilty estänyt uhrin hengityksen ilmastointiteipillä Obaman suunnitelma maahanmuuton helpottamisesta torpattiin\nYhdysvalloissa presidentti Barack Obaman suunnitelmat maahanmuuton helpottamisesta on torpattu korkeimmassa oikeudessa. Oikeuden äänet jakautuivat asiassa tasan 4-4, minkä vuoksi alemman oikeusasteen kielteinen kanta jäi voimaan.Korkeimmassa oikeudessa on tavallisesti yhdeksän jäsentä, mutta yksi jäsenistä kuoli helmikuussa ja senaatti on kieltäytynyt äänestämästä Obaman hänelle valitseman seuraajan nimittämisestä. Mainos (uutinen jatkuu alla)\nObama kuvaili ratkaisua sydäntäsärkeväksi miljoonille maahanmuuttajille, jotka ovat rakentaneet elämänsä Yhdysvaltoihin. Hän kuitenkin lupasi, että maahanmuuttajien unelmien toteutumista ei pystytä estämään enää kauaa. – Lupaan, että uudistus toteutuu ennemmin tai myöhemmin. Kongressi ei pysty sivuuttamaan Yhdysvaltoja ikuisesti. Marraskuussa yhdysvaltalaisten täytyy päättää, mistä välitämme ja keitä olemme, Obama sanoi viitaten presidentinvaalien äänestykseen. Obaman uudistuksessa laittomat siirtolaiset, joiden lapset ovat Yhdysvaltain kansalaisia, voisivat hakea lupaa jäädä maahan. Heitä on miljoonia. Toinen keskeinen muutos olisi ollut laajentaa ohjelmaa, jossa helpotetaan lapsena maahan tulleiden asemaa.\nFarage: Euroskeptikot "koko sodan" voittajia Britannian EU-leirien ero odotettua pienempi ensituloksissa


Salaperäinen epidemia aiheuttaa kaaosta. JON-TV-yhtiön Francine (Gaylen Ross) ja Stephen (David Emge) aikovat ottaa hatkat ja paeta helikopterilla. Samalle pakomatkalle liittyvät myös Roger (Scott H. Reiniger) ja Peter (Ken Foree) ja se on vaikea. Seurue pysähtyy hylättyyn supermarkettiin mikä muodostuu heidän tukikohdakseen kuukausien ajaksi, mutta paikalle osuva prätkäjengi on syy resurssitaisteluun jonka lopullinen voittaja on elävien kuolleiden apaattinen massa vaikka molempien osapuolien edustajia pääsee pakoon.\nGeorge A. Romero jatkoi zombie-saagassaan sosiaalisten olojen kriittistä tarkastelua ja italialaisten avulla hän operoi aihetta moninkertaisella budjetilla ja ammattitaidolla, mutta näkemyksensä säilyttäen. Yhteiskunnan romahdus ei ole kaunista katsottavaa ja Tom Savini näyttää mursuviiksiensä alla piileskelevän taidokkuuden, joten mukana on veripärskeitä, lismaisia zombieita ja mustaa huumoria. Alku rakentaa henkilöhahmot ja tilanteen, supermarketin linnoittamista ja asuttamista käsitellään pikkutarkalla otteella ja loppua värittää prätkäjengin äänekäs riehunta ja luonnollisesti veriset mässäjäiset ja supermarketti palaa samaan olotilaan kuin missä se oli. Pääroolien nelikko on stoalainen ja harkitseva rooleissaan, joskin pienillä eleillä ja kohtauksilla Romero osoittaa näiden kokeman paineen ja mikään "tarinapanssari" ei heitä suojaa ympäristön todellisuudelta.\nVastapuolen prätkäjengiä ei paljoa henkilöidä, mutta näillä on huomattavan paljon yhteistä molempien yhteisen vihollisen: zombieiden kanssa. Molemmat ryhmät kuvataan yksilöllisyydessään massana joka on vaarallinen päähenkilöille. Zombieta kuvatessaan Romero on kylläkin myötätuntoisin ja vaikka niitä murjotaan ja silvotaan mielikuvituksellisilla tavoilla ja ne repivät ihmisiä paloiksi ja syövät niitä paloja ovat ne kuitenkin olosuhteiden uhreja jotka eivät ymmärrä itseään, ympäristöään tai tekojaan. Jokin heikko muisto mitä ne eivät ymmärrä ajaa ne tutuille paikoille ja niissä on myös irvokkaita yksilöitä. Erityisesti Hare Krishna-zombie (Mike Christopher) on irvokkaan näköinen ja oloinen.\nLauma sinertäviä dementiapotilaita horjuu ostosparatiisissa ymmärtämättä kulutusvaurautta joka heidän ympärillään on ja kuluttajat ovat pelkkiä syötäviä pakolaisia. Satiirinen sävy on voimakas kokonaisuudessa missä on ylenpalttinen määrä gorea. Yksityiskohtiin pureutuminen on ihailtavaa, joskin enemmän olisi Allekirjoittanutta kiinnostanut seurata epidemian etenemistä enemmänkin.


pmunkki | Asiakaskokemusjohtaja\nKaikki kirjoittajan pmunkki artikkelit\nOdotukset ylittävä holistinen ja monimuotoinen asiakaskokemus syntyy liiketoimintamuotoilulla.\nKirjoitus on alunperin julkaistu Vere:n blogissa huhtikuussa.\nTässä 5 tilannetta, joista tunnistat asiakaskokemuksenne tilaa:\nMikä näistä ei teillä ole kunnossa? Ja onko nuo erillisiä osia, joita kukaan ei johda asiakaskokemuksen ehdoilla? Jos kaipaat sparrausta liikkeelle lähdön kanssa tai kaipaat lisäeväitä matkan varrelle, niin autan mieluusti.\nMiten yhdistää asiakaskokemus saumattomasti nettikaupassa ja kivijalkakaupassa niin, että arvo asiakkaalle kasvaa? Ja miten muotoilla liiketoimintakonsepti niin, että arvo kasvaa myös kauppiaalle.\nKatso video Polaroid-kameran hankinta @Verkkokauppa.com\nRobotiikasta ja asiakaskokemuksen tulevaisuudesta\n08/12/2016 Asiakaskokemus, Business Design, Digitalisaatio, Robotiikkapmunkki\n”The best way to predict the future is to invent it” -Alan Kay. Onko robotiikka uhka vai mahdollisuus? Miten robotiikka mahdollistaisi paremman elämän? Voisiko robotiikka muuttaa positiivisesti työntekijä- ja asiakaskokemusta? Miksi tämän pohdinta on juuri nyt niin aiheellista?\nUsein oikeat kysymykset on vaikeampi löytää kuin oikeat vastaukset. Robotti on mekaaninen laite, joka toteuttaa ihmisen määrittelemiä toimia. Botti on ohjelmisto, joka korvaa ihmisen työtä. Asiakaskokemus on asiakkaan subjektiivinen kokemus yrityksestä ja tuotteesta. Se muodostuu kaikista tunteista, kohtaamisista ja mielikuvista, joita asiakkaalle ko. toimijasta kertyy.\nOnko robotiikka uhka vai mahdollisuus? Osittain robotiikan vauhdittamana perinteisiä työpaikkoja katoaa ja työaika menettää merkitystään, luotettavuus mietityttää ja hakkeroinnin uhkat ovat olemassa. Mutta kuka kaipaa tylsiä aikaan sidottuja töitä, jos saat turvallisesti enemmän vapaa-aikaa ja terveytesi sekä koko yhteisösi hyvinvointi paranee?\nJa mitä tämä on tänään käytännössä? Amazon on avannut USA:ssa ensimmäisen Amazon Go –pilottimyymälän, joka mahdollistaa ostosten tekemisen ilman kassaa. Kauppaan mennessä kirjaat puhelimella itsesi yhdellä heilautuksella sisään, valitset tuotteet ja kävelet ulos. Sensorit kaupassa ovat lukeneet ostoksesi ja saat kuitin sähköpostiisi. Uusi konsepti disruptoi Uberin lailla ostokokemuksen ja vie perinteiset kassatyöpaikat. Samalla se mahdollistaa resurssien uudelleen kohdistamisen paremman asiakaskokemuksen tuottamiseksi esim. hyvinvointi- ja ravintotiedon opastuksella kaupassa. Ja juuri tätä me kuluttajat nykyään yhä enemmän arvostamme.\nTieto on nimittänyt robotin johtoryhmään ja sillä on myös äänioikeus. Alicia T. -niminen tekoäly avustaa tiimiä löytämään innovatiivisia tapoja hyödyntää datan mahdollisuuksia ja kokeilulla testataan millaiseen päätöksentekoon roboteista sekä ihmisistä koostuva tiimi kykenee.\n”Olemme menossa kohti aikaa, jota kutsun ihmiskeskeisyydeksi. Teknologian rooli kasvaa ja luo edellytyksiä parempaan inhimilliseen kommunikaatioon. Me voimme vapautua oikeasti olemaan ihmisiä. Meillä on paljon mahdollisuuksia, että mennään totaalisesti harhaan. Jos emme saa luonnonvarojen tuhlausta kuriin, niin kaikki se hyvä mikä meitä on odottamassa ei toteudu” -Markku Wilenius, tulevaisuuden tutkija. Katso lisää tulevaisuuden pohdintaa upeasta 7 minuutin videosta Tulevaisuuden palvelut – Tulevaisuuden ammattilaiset.\nMielestäni robotiikka on tärkeä tapa tehdä muutosta elämään, josta tulee näin meille kokemuksellisempi ja merkityksellisempi. Mutta robotiikka ei ole tärkein ajuri vaan me, tuotantokansalaisista vastuullisiksi kuluttajakansalaisiksi muuttuvat ihmiset.\nMe haluamme tätä, rakkaudesta elämään ja tulevaisuuteen!


OpusCapita on vienyt päätökseen taloushallinnon ulkoistusliiketoiminnan myynnin - Posti\nOpusCapita on vienyt päätökseen taloushallinnon ulkoistusliiketoiminnan myynnin\nAsiakkaiden hankinta-, laskutus- ja maksuprosessien automatisointiin ja digitalisointiin keskittynyt OpusCapita on tänään vienyt päätökseen prosessin, jossa se siirtää rahoituksen ja kirjanpidon ulkoistusliiketoimintansa (FAO) norjalaiselle yksityiselle pääomasijoittajalle Longshipille. Taloushallinnon ulkoistusliiketoiminnan luopumisesta kerrottiin 4. toukokuuta 2017. Sopimuksen arvoa ei julkisteta.\nYhteensä 800 työntekijää kahdeksassa maassa on siirtynyt Longshipin palvelukseen nykyisillä työsuhteen ehdoilla. Sopimuksen toteutumisen jälkeen OpusCapita työllistää 1 300 työntekijää yhdeksässä maassa.\nViestintäjohtaja Karoliina Haikonen, OpusCapita\np. 044 345 5554\nLisätietoja Longshipistä: www.longship.no


Nykymaailmassa on lähes loputon määrä mahdollisuuksia valita erilaisia mielekkäitä harrastuksia. Lukeminen on yksi tuhansia ihmisiä kiehtovista harrastuksista, joka näyttää kuitenkin olevan viime aikoina vähenemään päin yhteiskunnassamme. Ihmiset ovat ehkä hektisessä arjessa aina vain kiireisempiä, jolloin lukemiselle ei juuri jää aikaa tai voimavaroja. Aikaa vievät nykyään yllättävän suuren määrän sosiaaliset mediat, jossa monet kommentit ja julkaisut vaativat käyttäjän alituista huomiota. Erään tutkimuksen mukaan ihminen käyttää länsimaissa keskimäärin kaksi tuntia sosiaalisessa mediassa vastaten kommentteihin ja viesteihin, ladatessaan kuviaan tai seuratessaan muita ihmisiä. Tuo tarkoittaa lähes kuuttakymmentä tuntia kuukaudessa! Muiden arjen työpaineiden ja perhevastuiden lisäksi ei ole siis ihme, ettei viihteelliselle lukemiselle jää yleensä aikaa.\nLukeminen kuitenkin kannattaa, koska sillä on tutkimusten mukaan moninaisia hyödyllisiä vaikutuksia. Eräs tutkimus selvitti, että aktiivisesti lukemista harrastavilla oli muita kehittyneempi keskittymiskyky ja muisti. Lapset ja nuoret, jotka lukevat, menestyvät tutkitusti paremmin koulutehtävissä ja ratkovat menestykkäämmin ongelmia ja monimutkaisia kirjallisia tehtäviä. Ihmisen lukukyky kasvaa ja nopeutuu mitä enemmän hän lukee, joten koukuttavien kirjojen läpilukeminen hyödyttää myös aivoja käsittelemään tietoa nopeasti. Lukeminen siis kehittää aivojamme huolimatta siitä, minkälaista materiaalia luemme.\nNykyajan medioissa, kuten television ohjelmissa, sarjoissa ja elokuvissa visuaalinen monimuotoisuus on häkellyttävää ja taidokasta, mutta se ei anna juurikaan varaa mielikuvien luomiseen ja luovuuden kehittämiseen. Kirjaa lukiessaan nimittäin henkilö aktiivisesti kuvittelee tapahtuman mielessään ja luo kuvailluille henkilöille kasvot ja tilanteille paikan, joka kehittää luovaa myönteistä ajattelua. Lukeminen on siitä johtuen myös yksi tehokas stressinhallintakeino, sillä aivot joutuvat tekemään mielekästä ajatustyötä keskittyessään lukemiseen, jolloin stressin aiheiden miettimiselle ei jää tilaa.\nTämän harrastuksen ylläpitäminen iltaisin ennen nukkumaanmenoa auttaa myös nukahtamiseen ja levollisen yöunen saamiseen. Myöhään illalla käytettävät elektroniset välineet, kuten kännykät aiheuttavat unettomuutta, sillä niistä suoraan silmiin heijastuvalla näytön valolla on tutkimusten mukaan ollut vaikutus unen huonoon laatuun ja univaikeuksiin. Aivomme reagoivat valoon olettaen, ettei ole aika nukkua, jolloin nukahtaminen luonnollisesti vaikeutuu. Mielenkiintoisen, muttei liian jännittävän tai pelottavan kirjan lukeminen sitä vastoin rauhoittaa mieltä saaden aikaan sen, että nukahtaminen on helpompaa ja unen laatu säilyy yön aikana parempana.\nLukeminen siis todellakin kannattaa, joten aloita jo tänään!


SDP:n kannatus laskussa - Kotimaa - Uutiset - MTV.fi\nJulkaistu 03.12.2001 07:10\nHallituksen ja opposition johtavien puolueiden kannatus on tasoissa. Sosiaalidemokraatteja kannatti Ylen radiouutisten teettämässä kyselyssä 23,8 prosenttia ja keskustaa 23,4 prosenttia vastaajista. Kokoomus sai loka-marraskuulla tehdyssä kyselyssä 20:n prosentin kannatuksen.\nTutkimuksen mukaan sosiaalidemokraattien kannatus oli edellisestä kuukaudesta laskenut vajaan prosentin. Keskustan kannatus oli pysynyt suunnilleen ennallaan, ja kokoomuksen noussut reilun prosentin. (MTV3)


Yritysvastuu - rahaa, aikaa, tuotteita? Vai jotakin muuta?\nOlin hiljattain ryhmässä, jossa keskusteltiin yritysten vapaaehtoisista, kirjoittaa varainhankinnan asiantuntija Iiris Kivimäki. Yritysvapaaehtoiset antavat aikaansa ja osaamistaan järjestön työhön esimerkiksi nuorten taloustaitojen vahvistamiseksi vaikka muutamana päivänä vuodessa. Tällainen vapaaehtoistyö voi olla rekrytoinnissa tärkeä vastuullisuusteko. Se voi vaikuttaa siihen, minkä työpaikan tulevaisuuden työntekijä valitsee. Kaikenlaisessa työssä kaivataan oman työn merkityksen kokemusta.\nKeskustelussamme nousi pieneksi kiistaksi kysymys, onko vapaaehtoistyö jotenkin vanhanaikaista hyväntekeväisyyttä. Onko rahan antaminen tai tällainen osallistuminen jo mennyttä aikaa? Onko moderni yritysvastuuajattelu ikään kuin lineaarisella kehityskaarella ”vastuullisuusevoluutiossa” pidemmällä?\nJäin pohtimaan asiaa. Itse olen ollut innoissani vastuullisuuden kasvusta ja sen nivomisesta YK:n kestävän kehityksen tavoitteisiin. Se on isompi kuva meistä ihmisistä eri töissämme järjestöissä ja yrityksissä tekemässä muutosta niin, että tulevilla sukupolvilla on myös hyvä elää. Agenda 2030 tavoitteista löytyy ympäristövastuuta, kiertotaloutta ja sosiaalista vastuuta paitsi omasta henkilökunnasta myös yhteisöstä, kaupungista tai kunnasta, missä elämme.\nTutkimus järjestöjen ja yritysten välisestä yhteistyöstä\nMarketing Finland Oy ja Vastuullisen lahjoittamisen yhdistys VaLa julkaisivat lokakuun alussa tutkimustuloksia järjestöjen ja yritysten välistä yhteistyöstä. Tutkimuksen mukaan yritykset haluavat lisätä tulevaisuudessa rahallista tukea järjestöille, tehdä esimerkiksi tuotemyyntisidonnaisia lahjoituskampanjoita järjestöille sekä lisätä omien työntekijöiden mahdollisuuksia osallistua järjestötyöhön. Sen sijaan niin kovassa nosteessa ei ole järjestöjen itsensä toivoma järjestön osaamisen ja asiantuntijuuden hyödyntäminen esimerkiksi palveluita ostamalla tai tekemällä sisällöllistä yhteistyötä esimerkiksi jossakin kampanjassa.\nTulevaisuudessa yritykset haluavat tukea erityisesti lasten ja nuorten hyvinvointia, sosiaalisen eriarvoisuuden purkamista sekä ympäristöä ja luonnonsuojelua. Tavoitteena yrityksillä on vahvistaa omaa brändiä nykyisten ja uusien asiakkaiden keskuudessa. Samoin halutaan hakea pitkäaikaista sitoutumista ja kumppanuutta järjestön kanssa.\nLahjoituspaketit – selkeä malli tukea nuoria\nOlemme Diakonissalaitoksella kesän aikana tehneet yhteistyötä vastuullisuuskampanjoita rakentavan ja niistä tunnetun Måndagin kanssa. Olemme pohtineet ja käyneet läpi tutkittua työtämme Vamos-nuorten parissa pandemian jälkeen. Millainen työ on ollut vaikuttavaa? Mitä asioita työtä tekevät ja nuorten omat ohjaajat pitävät sopivana sanoituksena? Miten konkretisoida, mitä milläkin lahjoitusmuodolla saadaan aikaan?\nMarkkinoinnissa mietimme luonnollisesti, miten saamme yritykset mukaan tukemaan nuoria. Mikä olisi yrityksille helppo ja luonnikas tapa? Miten luoda selkeä malli tukea nuoria?\nLoimme yrityslahjoituspaketteja, jotka kertovat, mitä milläkin lahjoitussummalla saadaan aikaan. Toimme esiin vastuullisuusnäkökulman. Yritys voi haluamallaan summalla ryhtyä nuoren ystäväksi, koutsiksi, mentoriksi tai nuorten asioiden puolesta puhujaksi, vaikuttajaksi yhteiskunnassa. Ja me puolestamme tuotamme yhteistyöhön viestintämateriaalia ja katsomme yhdessä, millaista julkistamista pidämme yhdessä hyvänä ja mitä toteutamme.\nJärjestöille voi olla edelleen helpompaa kerätä varoja ruokalahjakortteihin, harrastevälineisiin tai antaa ruokaa tai lahjakortteja suoraan sen toiminnan piirissä oleville nuorille. Olisi kuitenkin tärkeää saada viestittyä yrityksille, että nuorten parissa työskentelevä ohjaaja saattaa olla nuoren elämässä ensimmäinen tukihenkilö, joka osaa luoda nuoren kanssa sellaisia tavoitteita, että nuori alkaa itse löytää tien eteenpäin työhön ja opiskeluun. Ja, että ohjaajien, ammattilaisten, palkkaamiseen tarvitaan rahaa.\nIloinen olen siitä, että liikahduksia tapahtuu. Niitä tapahtuu yrityksissä, jotka etsivät uusia keinoja yritysvastuuseen ja niitä tapahtuu omassa työssämme, kun otamme mukaan vapaaehtoiset, lahjoittajat ja yritykset osaksi verkostoamme.\nLahjoittaminen ja yritysyhteistyön monet muodot luovat osallisuutta ja toimijuutta. Ne ovat myös rohkea teko ihmisarvon puolesta. Ja yhdessä me olemme myös rohkeimpia. Kiitos monenlaisista lahjoista – jatketaan yhteistyötä!\nKirjoittaja Iiris Kivimäki työskentelee Diakonissalaitoksella varainhankinnan asiantuntijana.\nLue lisää Taloustaito-hankkeesta!\n16 seconds sitten


Virtamiehen säveltämä Edvin Piira -ilta Helsingin Temppeliaukion kirkossa 7.11.2019 klo 18 – Virtamies\nVirtamiehen säveltämä Edvin Piira -ilta Helsingin Temppeliaukion kirkossa 7.11.2019 klo 18\nVirtamies Muita kirjoituksia 15.10.2019 15.10.2019\nEdvin Piira -ilta on kunnianosoitus hiljattain edesmenneelle helsinkiläisrunoilija Edvin Piiralle (1931 – 2018). Piira oli arjen realisti ja vuodenaikojen intohimoinen kuvittaja. Hänen runouteensa syntynyttä musiikkia kuullaan sekä Oodi vuodenajalle -konsertissa että Kuusi ja kataja -kamarioopperassa, jotka yhdessä muodostavat Edvin Piira -illan.\nEdvin Piira käsittelee vuodenaikojen vaihtumista, “keskeisarkea” ja romanttisia aiheita, kuten merta ja luontoa, mitä omaperäisimmällä tavalla. Runot ovat pieniä, mutta niiden jokainen sana on punnittu. Piira oli aikansa lahjakkuus, jonka tuotanto on jäänyt katveeseen.\nIllan ensimmäisellä puoliajalla kuullaan Oodi vuodenajalle -konsertti, joka koostuu Veli-Pekka Bäckmanin säveltämistä Piiran runoista\nToisella puoliajalla esitetään Veli-Pekka Bäckmanin säveltämä kamariooppera Kuusi ja kataja, joka pohjautuu Piiran kahteen runoon.\nKonserttiin on vapaa pääsy, käsiohjelman hinta on 10 euroa. Tuotto menee lyhentämättömänä Naisten Pankin toimintaan. Naisten Pankki tukee kehitysmaiden naisten toimeentuloa ja yrittäjyyttä kestävän kehityksen periaattein.\nOodi Vuodenajalle: Markus Bäckman ja Veli-Pekka Bäckman\nKuusi ja kataja: Janne Hautsalo, Pekka Haahti, Tia Svanberg\nCamerata Amoroso -jousikvartetti\nOhjaus: Evan Schoombie\nVisualisointi: Terhi Ihalainen ja työryhmä\nValotekniikka: Jari Piitulainen\nLämpimästi tervetuloa kuuntelemaan ja katsomaan esitystä!\n← Virtamiehen limonaadeja ja musiikkia tarjolla Turun Café Qwenselissä la 12.10 klo 13.00.


Paikallis-Sähkö - Paikallis-Sähkö Oy\nSähkötöihin tarvitaan ammattilainen\nSähkötöiden tulee olla sähkö- ja paloturvallisia ja näitä töitä tekevällä tulee olla hommaan tarvittava pätevyys. Hyvän sähköurakoitsijan avulla säästät hermoja, aikaa, vaivaa ja jopa rahaa. Voit olla varma, että työ tehdään ammattitaidolla ja annetut aikataulut pitävät. Kaikki käytettävät sähkötarvikkeet ja laitteet ovat laadukkaita, kestäviä ja turvallisia.\nJo yli puoli vuosisataa kainuulaisia ja Oulun talousalueen asukkaita erilaisissa sähköalan asioissa palvellut Paikallis-Sähkö on tänä päivänä 112 henkilön ammattilaisjoukkue, joka tekee sähköurakointia, sähkötarvikekauppaa sekä kiinteistöautomaatiourakointia seitsemällä paikkakunnalla: Kajaanissa, Sotkamossa, Kuhmossa, Suomussalmella, Paltamossa, Oulussa ja Kuusamossa. Lisäksi meillä on toimipiste myös Kuopiossa. Kuopion toimipisteessä on erikoisosaamista mm. lämpökamerakuvauksissa ja sieltä käsin tarjotaankin ennakkohuoltopalvelua koko Suomen alueelle!\n60 vuoden kokemus ja ammattitaitoinen, motivoitunut henkilökuntamme ovat luoneet yrityksestä vakavaraisen ja luotettavan kumppanin sekä yritys- että yksityisasiakkaidemme tarpeisiin. Olipa kohteena joko teollisuuslaitos, iso hypermarket kaupungin parhaalla kauppapaikalla tai yksityisen kesämökin sähköistys itärajan tuntumassa, luonteva kumppanisi kaikissa sähköalan asioissa on Paikallis-Sähkö Oy


Oho! Anni Hautala ja Chisu yhteisessä koulukuvassa – tunnistaisitko julkkiskaunottaria lapsina? | Seiska\nKirosanoilta ei voi välttyä! Juontaja Anne Kukkohovin paljastus Koko Suomi leipoo -ohjelman kulisseista: ”Siitä saisi hauskaa materiaalia”\nPaparazzikuvat julki! Tässä on Miss Suomi Viivi Altosen italialainen Frank-rakas – kiihkeä suudelma Helsingin keskustassa!\nNäyttelijä Jonah Hill näpäytti Daily Mailin toimittajia - samaistuttavasta päivityksestä jättihitti!\nOho! Anni Hautala ja Chisu yhteisessä koulukuvassa – tunnistaisitko julkkiskaunottaria lapsina?\nUutiset | 13.11.2017 09:31\nKoulukuvauksessa perinteisen luokkakuvan ja yksilöpotretin lisäksi moni lapsi haluaa itsestään ja parhaasta ystävästään yhteisen kaverikuvan.\nLue myös: No nyt! Radio Suomipopin suosikkijuontajien hupaisan hellyttävät koulukuvat julkaistiin – tunnistaisitko? "Tämmönen swägäleissön!"\nIdolsin ja Radio Suomipopin Aamulypsyn juontajana työskentelevä Anni Hautala on lapsesta asti ollut poptähti Chisun hyvä ystävä.\nLue myös: Oho, Anni Hautala julkaisi harvinaisen yhteiskuvan miehensä kanssa - esitteli rakkaansa Juha Tapiona!\nAnni julkaisi Instagram-tilillään yläasteella otetun kaverikuvan Chisun kanssa.\nLöysin vanhan koulukuvan ja ai että kuule tääl on kannatettu oikeeta joukkuetta ihan kakarasta saakka näköjään! Et Markkaselle terveisiä!! ???? Voi meitä pienoisia. Ihan isoja oltiin omasta mielestä. ❤Love you to bits @chisuofficial ❤ #bff #meibijees #badass #yläaste #chicagobulls #meibijees\nA post shared by Anni Hautala (@annihautala) on Nov 12, 2017 at 7:52am PST\n– Löysin vanhan koulukuvan ja ai että kuule tääl on kannatettu oikeeta joukkuetta ihan kakarasta saakka näköjään! Et Markkaselle terveisiä!! Voi meitä pienoisia. Ihan isoja oltiin omasta mielestä, Anni kirjoitti kuvansa yhteydessä.\nLue myös: Aamulypsyn tulot: Jaajo Linnonmaalla ja Juha Perälällä mahtitienestit - miksi Anni Hautala häviää miehille tuloissa näin roimasti?!\n1990-luvulla otetussa koulukuvassa Annilla on päällään NBA-joukkue Chicago Bullsin paita. Silloin Bulls oli kovassa huudossa Michael Jordanin supertähteyden myötä. Tänä kautena Suomessa Bulls on Suomessa noussut jälleen puheenaiheeksi, koska suomalainen koripallotähti Lauri Markkanen on debytoinut joukkueessa.\nLue myös: Mikä kaunotar! Tässä on koripallotähti Lauri Markkasen tyttöystävä Verna, seurustelleet jo pari vuotta - kuvat!\nKuvat:Ari Lahti ja Pasi Murto\nanni hautalaChisulapsuuskuvakoulukuvamichael jordanCHICAGO BULLSLauri Markkanen\nMitä ihmettä, Anni Hautalaa piikitetään Jaajon sylissä: "Et jumal***a heilu!" Video!Mitä ihmettä, Anni Hautalaa piikitetään Jaajon sylissä: "Et jumal***a heilu!" Vi...\nKääk, Chisu uudisti radikaalisti hiustyylinsä: "Supersankaritukka!" - Näin julkkisystävät kommentoivat!Kääk, Chisu uudisti radikaalisti hiustyylinsä: "Supersankaritukka!" - Näin julkk...\nAamulypsyn Anni Hautala perusti firman: heti jättivoitot!Aamulypsyn Anni Hautala perusti firman: heti jättivoitot!\nLaulaja Tuuli märkänä! Pisaroiden kastelema sometähti räväkässä suihkukuvassa: ”Vesilasku vain kasvaa!”\nLöytöpalkkio yli 410 000 euroa! Näin Lady Gagan rakkaat koirat löydettiin ja ammuttu ystävä toipuu: "Olet ikuisesti sankari"\nTankotanssija kaipaa jämäkkää tukipylvästä! Henriikka Roo etsii siitosoria Tinderistä: ”Haussa loistavat geenit, joiden kanssa monistaa omiani”\nVeri roiskui Texasissa! Danny kaatui Harley-Davidsonilla – Seiska...\nOhhoh, Maisa Torppa palasi someen rytinällä - kohukaunotar...\nHyvät hyssykät! Bella Thorne pelehtii aikuisviihdetähden kanssa: "Vaimomateriaalia"...\nIskikö Rosanna Kulju entisen Miss Suomen komean veljen?!...\nSiemaili drinksua bikineissä! Samalla reissulla fitnesskaunotar Rita Niemi-Manninen...\nMikä nakunäky! Sinkkuna viihtyvä Kim Kardashian pukeutui pelkkiin...\nVarattu TIS-Anna paljastaa lisää yksityiskohtia hänen ja kumppaninsa...\nTankotanssija kaipaa jämäkkää tukipylvästä! Henriikka Roo etsii siitosoria...\nSuomen seksikkäin lentoemo haaveilee etelän lämmöstä - Anne-Mari...


Huvilat Chiang Mai | Hotels.com\nHuvilat kohteessa Chiang Mai\nHuvilat – Chiang Mai\nMuban Wang Tan6,7 km keskustaan\nMuban Wang Tan6,9 km keskustaan\nChumchon Huai Cho15,6 km keskustaan\nVilla Rajapruek Family Pool Villa\nWong Sawang Lanna Win4,5 km keskustaan\nThe Laguna Home 75,2 km keskustaan\nChang Phueak4,4 km keskustaan\nMuban Di Lai Home6,4 km keskustaan\nBaan Pimut 44,2 km keskustaan\nVilla 89 Nimman - Chiang Mai\nNimman2,9 km keskustaan\nTolani Nimman Villa Chaing Mai\nNimman3,3 km keskustaan\nTolani Northgate Villa Chiang Mai\nVanhakaupunki2,1 km keskustaan\nBaan Pimut 44,1 km keskustaan\nChumchon Huai Cho16,1 km keskustaan\nTolani Southgate Villa Chiang Mai\nHai Ya1,9 km keskustaan\nChiang Mai: Parhaat alueet\nValokuva: The Wankners\nKulttuurisesti rikas Chang Khlan on tunnettu erityisesti temppeleistä ja ravintoloista. Kävijät nauttivat alueen monipuolisista nähtävyyksistä, joihin kuuluvat muun muassa Chiang Mai-yöbasaari ja Art in Paradise (3D-taidemuseo).\nKulttuurisesti rikas Vanhakaupunki on tunnettu erityisesti temppeleistä ja kahviloista. Kävijät nauttivat alueen monipuolisista nähtävyyksistä, joihin kuuluvat muun muassa Wat Chedi Luang ja Three Kings Monument (muistomerkki).\nTrendikäs Nimman on tunnettu erityisesti kahviloista ja baareista. Kävijät nauttivat alueen monipuolisista nähtävyyksistä, joihin kuuluvat muun muassa Nimman-katu ja Wat Suan Dok.\nMuban Wang Tan\nMuban Wang Tan on tunnettu erityisesti temppeleistä ja festivaaleista.\nKulttuurisesti rikas Chang Moi on tunnettu erityisesti temppeleistä ja festivaaleista. Kävijät nauttivat alueen monipuolisista nähtävyyksistä, joihin kuuluvat muun muassa Warorot-markkinat ja Muang Main tori.\nChiang Mai: Suosituimmat nähtävyydet\nValokuva: Tau ScubaDiver\nJos kojujen kiertely on mieleesi, voi Chiang Mai-yöbasaari alueella Chang Khlan tarjota juuri sitä sekä parhaimmillaan laadukkaita löytöjä. Alueella on myös kauppoja ja ravintoloita, joihin voi poiketa. Kortin vinguttamiseen sopivat lisäksi Warorot-markkinat, Muang Main tori ja Sunday Walking Street Market (markkinat).\nValokuva: John Yavuz Can\nChiang Main yliopisto\nJos haluat maistiaisen kaupungin Su Thep opiskelijaelämästä, ota suunnaksi 3,7 km:n päässä keskustasta sijaitseva Chiang Main yliopisto. Vaikutu vierailemalla alueen temppeleissä – aloita kulttuurikierros niistä.\nJos pankkikorttisi polttelee lompakossa, ota suunnaksi Nimman-katu alueella Nimman. Kortin vinguttamiseen sopivat lisäksi MAYA Lifestyle Shopping Center, One Nimmanin ostoskeskus ja Ton Payomin markkinat.\nTha Phae Gate (portti)\nJos nähtävyyksien näkeminen kuuluu lomasi suunnitelmiin, ota suunnaksi Tha Phae Gate (portti) – yksi maamerkeistä, joka sijaitsee 0,9 km:n päässä kaupungin Sri Phum keskustasta. Matkailijat rakastavat myös alueen pyhiä temppeleitä – aloita kulttuurikierros niistä.\nJos haluat maistiaisen kaupungin Mae Jo opiskelijaelämästä, ota suunnaksi 2,3 km:n päässä keskustasta sijaitseva Maejon yliopisto. Vaikutu vierailemalla alueen temppeleissä – aloita kulttuurikierros niistä.\nJos nautit shoppailusta, on MAYA Lifestyle Shopping Center vierailun arvoinen paikka kaupungissa Huay Kaew. Vaikutu vierailemalla alueen temppeleissä – aloita kulttuurikierros niistä. Kortin vinguttamiseen sopivat lisäksi One Nimmanin ostoskeskus, Nimman-katu ja Ton Payomin markkinat.\nChiang Mai: Joukkoliikenne\nChiang Mai (CNX-Chiang Main kansainvälinen lentoasema)\nChiang Main rautatieasema\nChiang Mai: Lisätietoa\nVaraa huvila vierailullesi kohteessa Chiang Mai\nKuten ehkä jo tiedät, alueella Thaimaa on monia kauniita huviloita. Hotels.comista voit varata monet niistä lomaasi varten.\nVoit lukea 34 arvostelua, joiden kirjoittajat ovat jo majoittuneet näissä tyylikkäissä rakennuksissa parhaan hinnan takuulla.\nLue 34 aitoa arvostelua ja ota selvää, mikä on asiakkaiden mielestä siistein tai viihtyisin hotelli.\nAway Phucome Chiang Mai Villa arvioitiin siisteimmäksi hotelliksi kohteessa Chiang Mai\nAway Phucome Chiang Mai Villa arvioitiin viihtyisimmäksi\nAway Phucome Chiang Mai Villa arvioitiin palvelultaan parhaaksi\nAway Phucome Chiang Mai Villa arvioitiin kunnoltaan parhaaksi\nSeuraa meitä Twitterissä, Google+:ssa tai Facebookissa, niin saat Hotels.comin uusimmat uutiset ja tarjoukset.\nVaraa huvila kohteesta Chiang Mai ja ala kerätä yöpymisiä Hotels.com Rewards -ohjelmaan.\nNäin saat parhaat tarjoukset kohteeseen Chiang Mai\nHuoneen hinta kohteessa Chiang Mai maksaa keskimäärin 185 €/yö, mutta sinun ei silti tarvitse maksaa näin paljon.\nValokuva: Seb And Bua World\nHotellit lähellä Wat Phra That Doi Suthep – Su Thep\nHotellit lähellä Chiang Mai International and Exhibition Center – Chiang Mai\nHotellit lähellä Saturday Walking Street Market (markkinat) – Chiang Mai\nHotellit lähellä 700th Anniversary Stadium – Mae Rim\nHotellit lähellä Chiang Main portti – Sri Phum\nHotellit lähellä Chiang Main ostoskeskus – Chiang Mai\nHotellit lähellä Warorot-markkinat – Sri Phum\nHotellit lähellä Tha Paen kävelykatu – Sri Phum\nHotellit lähellä CentralPlaza Chiang Mai Airport – Chiang Mai\nHotellit lähellä Chiang Mai-yösafari – Nong Kwai\nHotellit lähellä Thapae – Sri Phum\nHotellit lähellä Palm Springs Place – Ban Don Chan\nHotellit lähellä Phu Fah Garden Home 2 – Pa Daet (Chiang Mai)\nHotellit lähellä The Urbana – Chaiyasathan\nHotellit – Neljä tähteä – Chiang Mai\nHotellit – Viisi tähteä – Chiang Mai\nHotellit – Kolme tähteä – Chiang Mai\nHotellit – Kaksi tähteä – Chiang Mai\nHotellit – Yksi tähti – Chiang Mai\nHotellit – Boutique-tyyppinen – Chiang Mai\nHotellit – Romanttinen – Chiang Mai\nHuoneistot kohteessa Chiang Mai\nHuoneistohotellit kohteessa Chiang Mai\nAamiaismajoitukset kohteessa Chiang Mai\nHostellit kohteessa Chiang Mai\nLomakeskukset kohteessa Chiang Mai\nLomakodit kohteessa Chiang Mai\nMajatalot kohteessa Chiang Mai\nHotellit – Uima-allas – Chiang Mai\nHotellit – Aamiainen sisältyy hintaan – Chiang Mai\nHotellit – Ilmainen langaton internetyhteys – Chiang Mai\nHotellit – Pysäköinti saatavilla – Chiang Mai\nHotellit – Kuntosali – Chiang Mai\nHotellit – Keittiö – Chiang Mai\nHotellit – Lemmikkiystävällinen – Chiang Mai\nHotellit – Taloudellinen – Chiang Mai\nHotellit – Luksus – Chiang Mai\nLisää hotelleja: Chiang Mai, Thaimaa\nChiang Mai: Parhaat arvosanat saaneet hotellit\nChiang Mai: Viimeksi lisätyt hotellit\nB2 Chang Phueak Gate Premier Hotel\nOYO 338 V-twin Donjan Service Apartment\nSituated on one of Chiang Mai’s most charming Thai streets,\nFamily Home downtown with amazing views (10px)\nKing Room with Balcony best location Chiang Mai\nChiang Mai: Muut hotellit\nChiang Mai: Lähellä olevat kaupungit\nHotellit Nong Phueng\nHotellit Pa Bong\nHotellit Ton Pao\nHotellit Ban Mae Ka Talat Luang\nHotellit Mae Pu Kha\nNäytä lisää hotelleja: Chiang Mai


Sebald, W.G.: Ilmasota ja kirjallisuus (Tammi) by #kirja - issuu\nW. G. Sebald: Austerlitz (2001, suom. 2002) Vieraalla maalla (1992, suom. 2004) Saturnuksen renkaat (1995, suom. 2010) Huimaus (1990, suom. 2011) Ilmasota ja kirjallisuus (1999, suom. 2014)\nIlmasota ja kirjallisuus Suomentanut Oili Suominen\nTeoksessa on sitaatteja seuraavista julkaistuista suomennoksista: Hermann Kasack: ”Kaupunki virran takana” (WSOY 1952), suom. Kristiina Kivivuori. Heinrich Böll: ”Enkeli oli vaiti” (Otava 1993), suom. Markku Mannila. Alfred Andersch: ”Unelma Sansibarista” (Otava 1993), suom. Pekka Mattila. Alfred Andersch: ”Punatukkainen” (Otava 1962), suom. Kristiina Kivivuori. Englanninkieliset sitaatit suomentanut Kersti Juva. Saksankielinen alkuteos Luftkrieg und Literatur ilmestyi 1999. LUFTKRIEG UND LITERATUR Copyright © 2001, The Estate of W. G. Sebald All rights reserved. Suomenkielinen laitos © Kustannusosakeyhtiö Tammi 2014 Painettu EU:ssa ISBN 978-951-31-7128-5\nJohdannoksi Zürichissä loppusyksyllä 1997 pitämiäni luentoja, joiden teemana oli ”Ilmasota ja kirjallisuus”, on tässä julkaisussa hieman muutettu alkuperäisestä muodostaan. Luennoista ensimmäinen perustui Carl Seeligin kuvaukseen retkestä, jonka hän teki keskikesällä 1943 mielisairaalassa potilaana olleen kirjailija Robert Walserin kanssa juuri sinä päivänä, jota seuraavana yönä Hampurin kaupunki tuhoutui pommitusten aiheuttamassa tulipalossa. Seelig ei muisteluksessaan mainitse sanallakaan tätä yhteensattumaa, ja lukiessani oivalsin, minkälaisesta perspektiivistä minä katselin noiden vuosien kauhistuttavia tapahtumia. Olen syntynyt toukokuussa 1944 pienessä kylässä Allgäun alpeilla, joten minulla ei ole juuri minkäänlaista kosketuskohtaa Saksan valtakunnassa tuolloin tapahtuneeseen katastrofiin. Luennossani esitin pitkähköjä sitaatteja omista kirjoituksistani – tarkoitushan oli pitää kirjallisuuden alaan kuuluva luentosarja – ja yritin siten tehdä selväksi, että katastrofi kuitenkin on jättänyt jälkensä myös minun muistiini. Mutta tähän käsillä olevaan 5\nteokseen eivät laajat oman tekstin lainaukset kuulu. Vain osan ensimmäisestä luennosta olen ottanut loppusanoihin, joissa muutoin käsittelen Zürichin-luentojen herättämiä reaktioita ja luentosarjan jälkeen saamiani kirjeitä. Monet kirjeet ja kannanotot olivat hiukan oudonlaisia. Mutta juuri kotiosoitteeseeni tulleissa hyvinkin erilaisissa kirjeissä ja kirjoituksissa ilmennyt vajavaisuus ja ahdistuneisuus osoitti, että miljoonien ihmisten viimeisinä sotavuosina kokemaa ainutkertaista kansallista nöyryytystä ei ollut koskaan ennen puettu sanoiksi eivätkä sen läpikäyneet ihmiset olleet sen paremmin puhuneet asiasta keskenään kuin kertoneet siitä nuoremmilleenkaan. On usein valiteltu, että Saksan kirjallisuudesta yhä puuttuu suuri eepos, joka kertoisi sodanaikaisista ja sodanjälkeisistä vuosista. Tämä (tavallaan hyvinkin ymmärrettävä) kyvyttömyys tuhon käsittelemiseen on yhteydessä siihen seikkaan, että meidän järjestysvimmaisten saksalaisten päässä oli syntynyt vahva vääjäämättömän sattumanvaraisuuden käsite. Vaikka Saksassa on ankarasti pyritty ”menneisyydenhallintaan” (Vergangenheitsbewältigung), kuten sanonta kuuluu, minusta kuitenkin näyttää siltä, että me saksalaiset olemme nykyisin erittäin huonosti perillä historiasta ja omista traditioistamme. Meillä ei esiinny sellaista intohimoista kiinnostusta kansamme varhaisempiin elämänmuotoihin ja oman sivilisaatiomme erityispiirteisiin kuin on havaittavissa vaikkapa IsossaBritanniassa. Ja kun käännämme katseemme taaksepäin, eritoten vuosiin 1930–1950, katsomme aina samalla kohti ja ohitse. Saksalaisten kirjailijoiden sodanjälkeisinä 6\nvuosina kirjoittamille teoksille onkin usein ominaista puolittainen tai vääränlainen tietoisuus, jonka he kehittivät tukemaan kirjailijoiden erittäin hankalaa asemaa silloisessa, moraalisen luottamuksensa lähes täysin menettäneessä yhteiskunnassa. Suurimmalle osalle niistä kirjailijoista, jotka olivat jääneet Kolmanteen valtakuntaan, oli vuoden 1945 jälkeen tärkeämpää määrittää uudelleen oma minäkuvansa kuin ryhtyä kuvaamaan ympäröivää todellisuutta. Malliesimerkki siitä, millaisia huonoja seuraamuksia tästä oli kirjallisuudelle, on tapaus Alfred Andersch. Siksi tähän teokseen on ilmasotaa ja kirjallisuutta käsittelevien luentojen jatkoksi liitetty Anderschista kirjoittamani essee, joka ilmestyi muutama vuosi sitten Lettressä. Sain siitä tuolloin ankariakin nuhteita lukijoilta, jotka eivät mitenkään tahtoneet tajuta, että oppositioasenne ja valpas äly, jotka epäilemättä olivat ominaisia Anderschille, saattoivat tuolloin, ilmeisen vääjäämättä valtapiiriään laajentavan fasistihallinnon kaudella, hyvinkin johtaa ainakin jossain määrin tietoiseen sopeutumispyrkimykseen, minkä vuoksi Anderschin kaltainen julkisuuden henkilö joutui sitten myöhemmin korjailemaan ansioluetteloaan muun muassa jättämällä tiettyjä asioita mainitsematta. Olenkin sitä mieltä, että saksalaisten kirjailijoiden into korjailla jälkikäteen sitä mielikuvaa, jonka he halusivat antaa itsestään jälkipolville, on osaltaan syy siihen, että kokonainen saksalaiskirjailijoiden sukupolvi oli kykenemätön kuvaamaan näkemäänsä ja kokemaansa ja säilömään sitä kansakunnan muistiin. 7\nIlmasota ja kirjallisuus Zürichissä pidetty luentosarja Eliminaatiokikka on jokaisen ekspertin torjuntarefleksi. – Stanislav Lem, Opowiadania wybrane (Imaginaarinen suure)\nI On vaikea saada edes puolinaista käsitystä tuhosta, joka kohtasi Saksan kaupunkeja toisen maailmansodan viimeisinä vuosina, ja vielä vaikeampi kuvitella mielessään, millaisia kauhuja tuho toi tullessaan. Liittoutuneiden Strategic Bombing Surveysta, Saksan liittotasavallan tilastokeskuksen tiedoista ja muista virallisista lähteistä käy tosin ilmi, että yksinomaan Royal Air Force teki 400 000 lentoa ja pudotti vihollisen alueelle miljoona tonnia pommeja, että niistä kaikkiaan 131 kaupungista, joita pommitettiin joko vain kerran tai useaan otteeseen, monet hävitettiin lähes maan tasalle, että ilmasodan uhriksi joutui Saksassa noin 600 000 siviilihenkilöä, että pommituksissa tuhoutui kolme ja puoli miljoonaa asuntoa, että sodan päättyessä kodittomana oli seitsemän ja puoli miljoonaa ihmistä, että kivimurskaa oli jokaista Kölnin asukasta kohti 31,4 kuutiometriä ja jokaista Dresdenin asukasta kohti 42,8 kuutiometriä – mutta silti emme tiedä, mitä se kaikki todellisuudessa tarkoitti.1 Tästä 11\nhistoriassa ennenkokemattomasta hävitystyöstä on uudelleen järjestäytyneen Saksan kansan aikakirjoissa vain epämääräisiä yleistyksiä, siitä ei tunnu jääneen kipupisteitä saksalaisten kollektiiviseen tietoisuuteen, sen kokeneet eivät ole juuri edes maininneet sitä tutkaillessaan omaa menneisyyttään, sillä ei ole ollut mainittavaa osuutta keskusteltaessa maamme henkisestä tilasta, sille ei ole koskaan annettu yleisesti ymmärrettävää tulkintaa, kuten Alexander Kluge myöhemmin totesi2 – varsin paradoksaalista, kun ottaa huomioon, miten monet ihmiset joutuivat päivästä päivään, kuukaudesta kuukauteen, vuodesta vuoteen kokemaan pommitukset ja miten pitkään he vielä sodan jälkeisinä vuosina saivat tuta niiden konkreettiset seuraukset, joiden olisi luullut tukahduttaneen kaikenlaiset myönteiset tunteet ja kokemukset. Vaikka ihmiset ryh-\ntyivät jokaisen ilmahyökkäyksen jälkeen aivan uskomattomalla tarmolla rakentamaan elämälleen edes jotakuinkin toimivia puitteita, niin esimerkiksi Pforzheimin kaupungissa, jonka 60 000 asukkaasta melkein kolmannes kuoli helmikuun 23. päivän vastaisena yönä 1945, saattoi jopa vielä vuoden 1950 jälkeen nähdä rauniokasoille pystytettyjä puuristejä, ja varmaan myös Saksan kaupungeissa leyhähtelivät samanlaiset hirveät hajut kuin ne, joiden Janet Flanner kertoo maaliskuussa 1947 nousseen ensimmäisten lämpimien kevätpäivien aikana Varsovan kellarien raunioista.3 Se löyhkä ei ilmeisestikään herättänyt minkäänlaista aistimusta kotiseudullaan sinnittelevien henkiinjääneiden mielissä. Ihmiset kulkivat ”raunioituneilla kaduilla aivan kuin mitään ei olisi tapahtunutkaan ja [– –] kuin kaupunki olisi aina ollut sellainen kuin se nyt oli”, kuten Alfred Döblin kirjoittaa Etelä-Saksasta vuoden 1945 lopussa.4 Tämän apatian kääntöpuoli oli uuden alun julistus, kyselemätön sankaruus, jonka siivittämänä ryhdyttiin viivyttelemättä luomaan uutta järjestystä ja raivaamaan raunioita. Wormsin kaupungin historiaa vuosina 1945–1955 käsittelevässä pienessä kirjasessa kerrotaan: ”Sodan loputtua tarvittiin rehellisiä miehiä, vilpittömiä niin mieleltään kuin päämääriltäänkin. Yhteisvoimin jatkettiinkin sitten vuosikaudet jälleenrakennuksen eturintamassa.”5 Historian on kirjoittanut Willi Ruppert kaupunginhallituksen toimeksiannosta, ja tekstin lomassa on lukuisia valokuvia, muun muassa oheen painetut kuvat Kämme13\n1 Niissä näkyvää täydellistä tuhoa ei pidetärerstraßesta*. kään kollektiivisen harhan kauhistuttavana päätöksenä *Kaikki Kämmererstraßen talot tuhoutuivat. – Katu nousi entistä ehompana.\nvaan ikään kuin menestyksellisen jälleenrakennuksen alkuna. Robert Thomas, joka oli huhtikuussa 1945 keskustellut IG Farben -yhtiön johtajien kanssa Frankfurtissa, 15\nkertoo hämmästelleensä, kun saksalaiset tavalla, jossa oudosti yhdistyivät itsesäälin, nöyristelevän puolustelun, loukatun syyttömyyden ja uhman sävyt, ilmoittivat rakentavansa kotimaansa ”entistäkin suuremmaksi ja mahtavammaksi”6 – missä he sitten kyllä onnistuivatkin, kuten on helppo huomata kun katselee postikortteja, joita turistit nykyään ostavat Frankfurtin lehtikioskeista lähettääkseen niitä ”Mainin metropolista” kaikkialle maail maan. Saksan jo legendaarinen ja tavallaan tosiaan ihailtava jälleenrakennus – joka ikään kuin täydensi vihollisen aiheuttamat tuhot vaiheittain etenevällä oman historian likvidoinnilla – vaati kansalta sekä valtavan työsuorituksen että loi uuden, kasvottoman todellisuuden ja esti siten muistamasta menneitä, suuntasi saksalaisten katseen yksinomaan tulevaisuuteen ja velvoitti vaikenemaan kaikesta, mitä oli jouduttu kokemaan. Saksalaisten silminnäkijöiden kuvauksia tuosta tuskin sukupolven takaisesta ajasta on niin niukasti, että Hans Magnus Enzensbergerin vuonna 1990 ilmestyneessä reportaasikirjassa Europa in Trümmern on pelkästään ulkomaalaisten journalistien ja kirjailijoiden kirjoituksia, joista ei Saksassa siihen mennessä juuri ollut kuultukaan, kuvaavaa kyllä. Teoksen harvojen alun perin saksankielisten raporttien kirjoittajat ovat aiemmin maanpaossa olleita tai muita sivullisia, kuten Max Frisch. Kotimaahan jääneet, esimerkiksi Walter von Molo ja Thomas Mannia vastaan intoillut Frank Thiess, toivat mielellään esille että he olivat hädän hetkellä jääneet kotimaahan, kun taas eräät muut istuivat aitiopaikoillaan Amerikassa, 16\nmutta ei heillä ollut mitään sanottavaa ilmapommitusten toteutuksesta eikä tuloksesta, ilmeisesti siksi että he pelkäsivät joutuvansa miehitysvaltojen epäsuosioon, jos kuvaisivat todellisuutta sellaisena kuin se oli. Vastoin yleistä käsitystä ei tätä aikalaishistoriaan jäänyttä puutetta korjannut myöskään sodanjälkeinen uusi kirjallisuus, Nachkriegsliteratur, jota alettiin tietoisesti kehittää vuoden 1947 jälkeen ja jonka olisi voinut odottaa jollain lailla selvittävän todellista tilannetta. Niinsanotun sisäisen emigraation vanhempi kaarti keskittyi etupäässä luomaan uutta kuvaa itsestään ja – kuten Enzensberger huomauttaa – vannomaan vapauden ja länsimaisen humanistisen perinnön nimeen loputtoman sekavissa ja ylen abstrakteissa puheenvuoroissaan7, kun taas juuri sodasta palannut nuorempi kirjailijasukupolvi oli niin kovin keskittynyt omien sotakokemustensa selvittelyyn, usein ylitunteellisesti ja itsesäälissä piehtaroiden, ettei heillä tuntunut olevan silmää kauheuksille, jotka olivat kaikkialla selvästi nähtävissä. Jopa tässä yhteydessä usein mainittu rauniokirjallisuus, Trümmerliteratur, jonka nimenomainen päämäärä oli kuvata todellisuutta lahjomattoman totuudenmukaisesti ja jossa Heinrich Böllin mukaan oli ennen muuta kyse siitä, ”minkä me [– –] sodasta palatessamme kohtasimme”8, on tarkemmin katsoen hyväksynyt yksityisen ja yhteisen muistinmenetyksen ja pyrkii ilmeisestikin itsesensuurin ohjailemana vain sumentamaan kuvaa maailmasta, josta ei enää millään saanut selvää käsitystä. Saksan todellista tilannetta, eli sitä materiaalista ja moraalista tuhoa joka vallitsi koko 17\nmaassa, ei saanut kuvata – sellainen sopimus oli tehty vähin äänin ja se koski kaikkia yhtäläisesti. Tuhon loppunäytöksen oli joutunut kokemaan suurin osa Saksan väestöstä, ja sen synkimmistä vaiheista tuli näin ollen jonkinlainen tabu, häpeällinen perhesalaisuus, jota ei ehkä sopinut tunnustaa edes itselleen. Kaikista 40-luvun lopussa kirjoitetuista kirjoista oikeastaan vain Heinrich Böllin romaani Enkeli oli vaiti9 välittää edes likimain todellisen käsityksen syvästä kauhusta, joka tuohon aikaan uhkasi vallata jokaisen joka todella katsoi ympärilleen raunioiden keskellä. Kirjaa lukiessaan ymmärtää heti oikein hyvin, että tätä ilmeisestikin parantumattoman raskasmielisyyden leimaamaa kertomusta ei ollut kohtuullista tarjota silloiselle lukijakunnalle, kuten sekä kustantamo että kaiketi myös Böll itse arvelivat, ja että se siksi julkaistiinkin vasta 1992, melkein viisikymmentä vuotta myöhässä. Seitsemästoista luku, jossa kuvaillaan rouva Gompertzin kuolinkamppailua, onkin todella niin järkyttävä kuvaus Jumalan poissaolosta, että sitä on nykyisinkin vaikea lukea. Tumma, tahmeana hyytyvä veri, joka näillä sivuilla valuu ja pulpahtelee kuolevan suusta, leviää hänen rinnalleen, värjää lakanat, läiskähtää lattialle ja muodostaa nopeasti laajenevan lammikon, tämä mustetta muistuttava ja Böllin mukaan erikoisen mustanpuhuva veri on vertauskuva elämänhalun sammuttavasta hengen velttoudesta, acedia cordis, siitä valjusta, parantumattomasta masennuksesta, jonka oikeastaan olisi pitänyt vaivata saksalaisia kaiken heidän kokemansa jälkeen. Heinrich Böllin lisäksi vain muutama muu kirjailija – 18\nHermann Kasack, Hans Erich Nossack, Arno Schmidt ja Peter de Mendelssohn – on uskaltanut puuttua t abuun, joka oli langetettu aineellisen ja henkisen tuhon ylle, ja heistäkin useimmat pikemminkin kyseenalaisella tavalla, kuten tuonnempana käy ilmi. Ja vaikka sota- ja kotiseutuhistorioitsijat sitten myöhempinä vuosina alkoivatkin dokumentoida Saksan kaupunkien hävitystä, ei mikään muuta sitä tosiasiaa, että nämä kauhistuttavat kuvat eivät oikeastaan koskaan ole tulleet täysin osaksi kansallista tietoisuuttamme. Nuo tutkimuskohteeseensa usein omituisen kylmästi suhtautuvat dokumenttikokoelmat ilmestyivät yleensä jotakuinkin oudoissa yhteyksissä – esimerkiksi Hans Brunswigin teoksen  Feuersturm über Hamburg kustansi 1978 stuttgartilainen Motorbuch Verlag – ja niiden tarkoitus oli ennen muuta tervehdyttää, poistaa normaaliymmärryksen ylittävää tietoa, ei niinkään auttaa ymmärtämään sitä outoa omatekoista tunnottomuuden tilaa, jonka turvin ihmisyhteisö ilmeisestikin oli selviytynyt hävityssodasta ilman mainittavia psyykkisiä vaurioita. Saksan kansakunnan sielu ei ole pahemmin vaurioitunut, mistä voi päätellä, että uusi Liittotasavalta jätti ennen syntyäään koetut asiat täydellisesti toimivan torjuntamekanismin hoidettaviksi, joten se saattoi tosin faktisesti tunnustaa syntyneensä absoluuttisesta nöyryytyksestä mutta samalla pyyhkiä koko nöyryytyksen tunnerekisteristään tai suorastaan lisätä sen mainetekojen listaan, luetteloon siitä, mistä kaikesta olikaan selviydytty kaikella kunnialla ja ilman merkkejä sisäisestä heikkoudesta. Enzensberger huomauttaa, ettei 19\n”saksalaisten selittämätöntä energiaa” voi ymmärtää, ”jos ei pysty hyväksymään sitä ajatusta, että he ovat kohottaneet puutteensa hyveeksi. Tunteettomuus oli heidän menestyksensä edellytys”, hän kirjoittaa.10 Saksan talousihmeen perustanahan eivät olleet vain Marshall-avun suunnattomat rahasummat, kylmän sodan alkaminen ja pommituslaivueiden raa’an tehokkaasti hoitama vanhentuneiden teollisuuslaitosten romutus vaan myös totalitaarisessa yhteiskunnassa opittu kyselemätön työmoraali, tiukalle joutuneen talouselämän logistinen improvisaatiokyky, kokemuksen kautta hankittu taito käyttää niinsanottua vierastyövoimaa – ja myös se että lopultakin vain harvojen kaipaama historian painolasti katosi liekkien loimuun, kun vuosien 1942–1945 tulipaloissa tuhoutuivat satavuotiset asuin- ja liiketalot Nürnbergissä ja Kölnissä, Frankfurtissa, Aachenissa, Braunschweigissa ja Würzburgissa. Talousihmeen syntyhistoriassa nämä olivat ne tekijät, joiden vaikutus on jotakuinkin selvillä. Mutta kehityksen katalysaattorina toimi muuan täysin aineeton tekijä: se edelleen ehtymätön psyykkisen energian virta, jonka lähde ovat valtiomme perustuksiin muuratut ihmisruumiit, tuo kaikkien tarkoin varjelema salaisuus, joka sodanjälkeisinä vuosina sitoi ja yhä sitoo saksalaiset yhteen lujemmin kuin voisi sitoa mikään myönteinen päämäärä, vaikkapa demokratian toteutuminen. Ehkei ole aivan väärin muistuttaa näistä asioista nyt, kun jo kahdesti epäonnistunut yleiseurooppalainen hanke siirtyy uuteen vaiheeseen ja D-markan vaikutusalue on jotakuinkin tarkalleen yhtä laaja kuin Wehr20\nmachtin vuonna 1941 miehittämä alue – historialla kun on taipumus toistaa itseään. Royal Air Forcen piirissä oli ryhmittymiä, jotka vuodesta 1940 alkaen kannattivat rajoittamatonta ilmasotaa, jota sitten helmikuussa 1942 alettiin käydä ja joka kulutti suunnattomin määrin niin ihmishenkiä kuin puolustustaloudellisia resursseja. Kysymystä siitä, oliko tällaiselle sodankäynnille olemassa edes jonkinlainen strateginen tai moraalinen oikeutus, ei tietääkseni milloinkaan pohdittu Saksassa julkisesti vuoden 1945 jälkeisinä vuosikymmeninä, mikä lienee johtunut ennen kaikkea siitä, että kansa, joka oli keskitysleireissä kiduttanut ja tappanut miljoonia ihmisiä, ei mitenkään voinut vaatia liittoutuneita selvittämään, millainen sotilaspoliittinen logiikka oli johtanut Saksan kaupunkien hävitykseen. Eikä ole mahdotonta sekään, että – kuten Hans Erich Nossackin raportissa Hampurin tuhosta annetaan ymmärtää – monet ilmahyökkäysten uhreista, niin voimatonta ja katkeraa vihaa kuin he tunsivatkin pommitusten ilmeistä mielettömyyttä kohtaan, kuitenkin samalla pitivät valtavia tulimyrskyjä oikeutettuna rangaistuksena tai suorastaan jonkin korkeamman voiman kostona, jota vastaan ei sopinut hangoitella. Lukuun ottamatta kansallissosialistisen lehdistön ja Valtakunnanradion uutisia, joissa aina puhuttiin samaan sävyyn sadistisista terrorihyökkäyksistä ja barbaarisista ilmagangstereista, ei Saksassa liene juuri kuulunut valituksia liittoutuneiden vuosia jatkuneesta hävityskampanjasta. Monissa raporteissa mainitaan, että 21\nsaksalaiset seurasivat meneillään olevaa katastrofia mykän lumoutuneina. ”Enää ei ollut aika puuttua sellaisiin pikkuasioihin kuin eroon ystävän ja vihollisen välillä”11, kirjoittaa Nossack. Saksalaiset suhtautuivat enimmäkseen passiivisesti kaupunkiensa tuhoamiseen, koska pitivät sitä vääjäämättömänä kohtalona, mutta Britanniassa Saksan kaupunkien hävitys aiheutti alusta alkaen kiihkeitä väittelyjä. Lordi Salisbury ja Chichesterin piispa George Bell korostivat sekä parlamentin ylähuoneessa että julkisuudessa useaan otteeseen ja hyvin painokkasti, että sodankäyntitapa, jossa hyökkäykset ensi sijassa kohdistuvat siviiliväestöön, ei ole oikeutettu sen paremmin sodan oikeussäännösten kuin moraalinkaan kannalta, ja jopa ylimmässä sodanjohdossa esitettiin ristiriitaisia arvioita tällaisesta uudenlaisesta sodankäynnistä. Tuhoamissodan arvioissa koko ajan esiintynyt kaksinaisuus kävi entistäkin selvemmäksi Saksan ehdottoman antautumisen jälkeen. Kun Englannissa alkoi tulla julkisuuteen selostuksia ja valokuvia aluepommitusten vaikutuksista, kasvoi samalla vastenmielisyys sellaista tuhoa kohtaan, jota oli aiheutettu ikään kuin umpimähkään ja ajattelemattomasti. ”Rauhan vuosina”, kirjoittaa Max Hastings, ”olisivat monet poliitikot ja siviilit mieluiten unohtaneet pommitusten osuuden sodassa.”12 Jälkikäteenkään ei eettistä dilemmaa pystytty selvittämään. Muistelmakirjallisuudessa jatkui ryhmittymien keskinäinen kiistely, ja asialliseen ja tasapuoliseen näkemykseen pyrkivät historioitsijat toisaalta ihailevat valtavan voimainponnistuksen organisointia, toisaalta taas kritisoivat turhaa ja tuomittavaa 22\ntoimintaa, joka vastoin parempaa tietoa ja järkeä vietiin armottomasti loppuun saakka. Tämän area bombing -strategian syyt löytyvät siitä äärimmäisen tiukasta tilanteesta, missä Britannia oli vuonna 1941. Saksa oli valtansa huipulla, sen sotavoimat olivat vallanneet koko Euroopan mantereen, jatkoivat valloitustaan Afrikassa ja Aasiassa ja eristivät britit saarivaltakuntaan ilman minkäänlaista mahdollisuutta puuttua asioiden kulkuun. Tämän tietäen Churchill kirjoitti lordi Beaverbrookille,*2että oli vain yksi keino pakottaa Hitler konfrontaatioon: ”and that is an absolutely devastating exterminating attack by very heavy bombers from this country upon the Nazi homeland”.13 Tuohon aikaan ei tosin ollut minkäänlaisia edellytyksiä viedä läpi moista operaatiota. Ei ollut riittävästi tuotantopohjaa, ei lentokenttiä, ei pommikoneiden miehistön koulutusohjelmia, ei tehokkaita räjähdyspanoksia, ei uusia suunnistuslaitteita eikä juuri minkäänlaista käytännön kokemusta. Tilanteen kaikkinainen toivottomuus käy ilmi kummallisista suunnitelmista, joita aivan tosissaan laadittiin 1940-luvun alussa. Suunniteltiin vaikkapa että kylvettäisiin Saksan pelloille teräsnuolia, jotka estäisivät sadonkorjuun, ja Itävallasta karkotettu jääntutkija Max Perutz teki kokeita niinsanotussa Habbakuk- projektissa, jonka tarkoituksena oli rakentaa valtava uppoamaton lentotukialus pykriitistä, jonkinlaisesta tekojäästä. Lähes yhtä mielikuvituksellisia olivat noihin ai*\nLordi Beaverbrook oli Daily Expressin omistaja ja teollisuusjohtaja, jonka Churchill nimitti hallitukseen vastaamaan lentokoneiden tuotannosta.\nW. G. SEBALD syntyi 1944 Wertachissa Saksassa. Hän opiskeli Sveitsissä ja Englannissa ja muutti 1970 pysyvästi Englantiin, missä hän toimi eurooppalaisen kirjallisuuden professorina. Hän sai surmansa auto-onnettomuudessa 2001. Sebaldin teokset ovat saaneet useita palkintoja. Ne ovat vaikeasti luokiteltavia, mutta yleisesti katsotaan, että hän on julkaissut neljä kaunokirjallista kertovaa teosta, yhden runoelman ja neljä esseekokoelmaa.\nIlmasota ja kirjallisuus on kulttikirjailijan pureva esseeteos. Se ruotii Saksan sodanjälkeistä kirjallisuutta, joka unohti sodan ja saksalaisten kärsimät tuhot. ”Useimmat taitavatkin kirjailijat kirjoittavat siitä, mistä voi kirjoittaa. Kaikkein parhaimmat taas kirjoittavat siitä, mistä ei voi. Kuten vaikkapa Ahmatova ja Primo Levi, ja W. G. Sebald.” The New York Times\n84.2 | www.tammi.fi | ISBN 978-951-31-7128-5 Päällys: Markko Taina Päällyksen valokuva lentokoneesta: iStockphoto\n24 K E L T A I N E N\nSebald, W.G.: Ilmasota ja kirjallisuus (Tammi)\nSaksalaisen kirjallisuuden hämmentävä muistinmenetys