Aadan hevoselämää: #555: Vauhdikkaat nelijalkaiset laitumella\n#555: Vauhdikkaat nelijalkaiset laitumella\nViime viikko oli ympäri Suomea monilla talleilla se viikko, jolloin hevoset pääsivät ensimmäistä kertaa laitumelle laumana. Ainakin Ypäjällä laskettiin orit yhteislaitumelle perinteiseen tapaan - sitä olisi hienoa päästä seuraamaan paikan päältä. Tällä kertaa koulujuttujen vuoksi tuo tapahtuma jäi välistä, mutta sen sijaan pääsin ikuistamaan kameralla oman kotitallimme laidunhuumaa ensimetreistä asti.\nChampin tallilla hevoset laiduntavat kesällä erilaisin järjestelyin. Laumoja on kolme: ruunille, tammoille ja suomenhevosille. Sen lisäksi osa hevosista laiduntaa pareittain, osa yksin, osa kokopäiväisesti, osa puolet päivästä ja osa sitten ihan hetkistä muutamiin tunteihin. Champ kuuluu porukkaan, joka on kokopäiväisesti ulkona, mutta jonka laiduntamisesta vastaan itse eli käyn omien aikataulujeni mukaan viemässä hevosta laitumelle ja hakemaan sen sieltä pois. Näiden ensimmäisten laumalaidunpäivien ajan olen jättänyt Champin suosiolla pois omalta laitumeltaan, jotta se ei riehuisi siellä niin paljon. Sen sijaan ruunalle on niitetty tuoretta ruohoa naposteltavaksi ja olen syöttänyt sitä myös narun päässä.\nNostan hattua jokaiselle hevosenomistajalle, joka uskaltaa laittaa hevosensa vieraaseen laumaan laitumelle. Siinä on aina riskinsä ja tänäkään vuonna ei vältytty haavereilta, kun yksi hevonen joutui toisen hevosen osuman seurauksena vähän isompaan operaatioon klinikalle. No, toivottavasti kaikki menee siellä hyvin! Laitumelle laskua oli muuten todella hauska seurata, sillä joukosta erottuivat hyvin erityyppiset laiduntajat. Oli niitä, jotka iskivät turpansa suoraan heinien joukkoon ja niitä, jotka hieman ravailivat ja ottivat muutamat spurtit iloisina muiden seurassa. Ja sitten oli se yksi, joka veteli ties millaisia loikkia, hääräsi jokaisen kaverin ympärillä tervehtimässä eikä lopulta tiennyt, miten päin pitäisi olla. Mulla tuli tästä kaverista Champ mieleen, ne olisivat varmasti melkoinen puuhakaksikko :D\nNe hevoset, jotka eivät laitumelle menneet, otetiin laitumelle laskun ajaksi sisälle. Meidän talli on yleensä todella rauhallinen, mutta nyt kun kaikkien hevosten omistajat surevine omaisineen (heh) olivat paikalla, oli tallissa todellinen hulina! Champ huomasi tietysti heti tilanteen erikoisuuden ja se esitti karsinassa jo ennen hevosten lähtöä sellaisia vinkuloikkia, että sivustaseuraajia nauratti. Kun tilanne laitumilla oli rauhoittunut, pääsi ruunakin takaisin ulos. Se pällisteli parinkymmenen metrin päässä olevalle laitumelle ja juoksi hirveää rallia ympäri tarhaansa. Välillä se kävi juomassa ja sitten meno jatkui taas. Reilun kymmenen minuutin kuluttua nelijalkainen kyllästyi hääräämiseensä ja siirtyi heinien luokse.\nOlitko sinä kuvaamassa hevosten laitumelle laskua?\nMikä kuvista on suosikkisi? (klikkaa kuvat isommaksi, jotta näät ne parempilaatuisina)\nMikä tuo kimo hevonen on rodultaan? Vinkeän näköinen polttomerkki näyttäisi olevan, olisiko (arabilinjan) lipizza tms, kun vaikuttaa niin sirolta ja jalolta? Upeita kuvia!\naada 2. kesäkuuta 2015 klo 17.26\nLipizza se on, mä en sen tarkemmin tiedä :) kiitos!\nMandi 1. kesäkuuta 2015 klo 21.31\nHeidi 1. kesäkuuta 2015 klo 21.36\nUpeita kuvia ! ((:\naada 2. kesäkuuta 2015 klo 17.27\nmiksi hevoselta otetaan tuo ilo pois että se ei pääse pitämään hauskaa..\nAnonyymi 2. kesäkuuta 2015 klo 9.33\nÄlä jaksa edes aloittaa.\naada 2. kesäkuuta 2015 klo 17.28\nMä olen tämän perustellut niin monesti jo, etten enää viitsisi :)\nJonnaaaa 1. kesäkuuta 2015 klo 22.03\nAivan mahtavia kuvia! (:\nKonvehti 1. kesäkuuta 2015 klo 22.10\nMusta on vaan mielettömän väärin, jos omistaja ei päästä hevostaan laitumelle laumaan. Laitumella hevonen saa kuitenkin olla sen pari kolme kuukautta _hevonen ja toteuttaa itseään. Totta kai oma lukunsa on kaviokuumetapaukset ja muuten laiduntamista kestämättömät hevoset, mutta väittäisin niiden olevan vain pieni osuus koko Suomen hevoskannasta.\nEn yksinkertaisesti ymmärrä yhtään, miten ihmiset voivat ummistaa silmänsä kokonaan siltä, millainen eläin hevonen on - huomattavan osan elämästään laiduntava laumaeläin. Kyllähän ne saattavat vähän rupsahtaa mahan seudulta ja laiskistua laitumella, mutta eläimen psyykkeen kannalta nämä seikat ovat toisarvoisia. Hevonen ei ymmärrä rahallista arvoaan, joten se on kokonaan ihmisen moraalin varassa. Kukin toki päättää omaisuudestaan niin kuin parhaaksi näkee, mutta musta tässä olisi vakavan kehityksen paikka.\nTämä kommentti oli vain yleisen tason pohdintaa, ei kohdistunut sinuun tai kehenkään muuhunkaan yksittäistapaukseen :) Upeita kuvia onnellisista hevosista, teillä on siellä mielettömät maisemat viettää kesää!\nAnonyymi 1. kesäkuuta 2015 klo 22.33\nOlen ihan samaa mieltä! Vaikka itsellänikin on kisaheppa niin sen psyykkeelle tämä joka vuotinen laidun kesä tekee älyttömän hyvää! Siellä se yöt ja päivät hengaa laitumella toki myrskyillä ja kuumina päivinä tulee sisälle. Mun mielestä on tyhmää jos joku ei oman mielen rauhan takia päästä hevosta riekkumaan laitumella se on vähän kuin lapsi jolle voi sattua jotain. Mielummin pidän hevosen kuitenkin onnellisen ja voin väittää että poikkeuksia lukuunottamatta jokainen hevonen viihtyy ulkona lajitoveriensa kanssa jos sille antaa vain mahdollisuuden.\nAnonyymi 1. kesäkuuta 2015 klo 22.41\nNo jos on klinikalla oltu nii ei mistään ihan pikkuhaaverista puhuta, onnellinen hevonen oli ehkä 10 minuuttia? Ja sen jälkeen ties kuin pitkään sairaslomalla.\nKonvehti 1. kesäkuuta 2015 klo 23.53\nJoo, pitikin juuri palata pahoittelemaan klinikkatapauksen puolesta. Mahdolliset haaverit monen toisilleen tuntemattoman hevosen riekkuessa ovat tietenkin tosi ikäviä :(\nAnonyymi 2. kesäkuuta 2015 klo 9.42\nVoi v**** ei ole lähimaillakaan sama asia kun "pikkulasten leikit joissa voi sattua". Eikö juuri aada kertonut että taas joku hevonen on klinikalla ja ties kuinka pitkän saikun saa. Ette te idiootit ymmärrä kun vasta sitten kun on jo liian myöhäistä eli kun "pikku vahinko" käy ja hevonen saa juuri sen kriittisen potkun kriittiseen paikkaan ja sitten saa monttuun laittaa koko hevosen. Aivan sama mitä te sanotte ja syyllistätte (älä väitä yrittäneesi muuta), kaikki meistä eivät laita hevosiaan laitumelle muuten kuin tasan tarkkaan yksin ja sen rinnalla että kerrasta voi koko hevonen mennä lopetuskuntoon se on minulle se ja sama mitä "hevosen psyyke" siitä sanoo. Ei muuten sano mitään, varsinkaan jos koko hevonen ei koskaan elämässään ole siellä helkatin yhteislaitumella ollut, kuten omani eivät ole eikä todennäköisesti myöskään champ. Ymmärtäisitteköhän sitten kun omat hevosenne jouduttaisiin lopettamaan, tai vielä pahempaa, kuolisivat siihen paikkaansa laitumella. Pystyisittekö sanomaan, että kyllä oli sen arvoista!!1! Ette varmasti pystyisi. Ja aivan turha myöskään nillittää, kuinka harvoin näitä käy. Nytkin kävi eikä takuulla ollut mikään yllätys, että tässäkin tapauksessa kaikki tiskit olivat kaikille selvillä.\nAnonyymi 2. kesäkuuta 2015 klo 10.21\nSekin jos hevosen psyykkeestä ei huolehtida, sekin voi johtaa loppujenlopuksi lopetukseen.\nAnonyymi 2. kesäkuuta 2015 klo 10.53\nJoopajoo. Fyysisesti terve hevonen, joka liikkuu oikein päin joka päivä sopivassa määrin ja saa laadukasta ravintoa ja joka asuu tallissa jossa on hyvä ilma ja puhtaat olot ja pääsee tarhaankin tai laitumelle (yksin tosin) pärjää varsin hyvin ilmankin yhteislaidunta tai edes tarhakaveria. Saa aika kehnosti asiat olla että voi sanoa hevosen menneen lopetuskuntoon psyykkeen laiminlyömisestä. Vastaa sinä, osaako mielestäsi hevonen kaivata yhteislaidunta jos ei sellaisella ikinä ole ollut?\nAnonyymi 2. kesäkuuta 2015 klo 11.03\nNiitä hevosia on, jotka eivät osaa olla laumassa. Vaikka se on hevoselle luonnollista, niin jos se ei ole siihen saanut nuoresta saakka tottua, niin tuskin tottuu ikinä. Se olisi tärkeä asia opettaa nuorelle hevoselle, mutta jos vahinko on jo tapahtunut, niin minkäs teet. Kaikki hevoset eivät ikinä opi, koska niillä on puutteellinen taito "puhua hevosta" kun eivät ole sitä varsana oppineet, eli eivät ymmärrä muiden viestejä ja kohta on tappelu päällä. Joko kyykyttävät muita turhan päiten, kun eivät ymmärrä toisen alistuvia eleitä, tai päinvastoin eli ottavat itse kaviosta jatkuvasti, kun eivät tajua muiden pyyntöjä siirtyä kauemmaksi. Vähän niin kuin koiranpennuilla - jos ne eivät ole saaneet harjoitella sosiaalisia taitoja muiden koirien kanssa pienestä asti, ne eivät sitä myöskään vanhemmalla iällä enää opi. Sitä kutsutaan ihan tieteellisin termein herkkyyskaudeksi, ja sellaisia on ihmislapsillakin. Jos tietyllä aikavälillä ei opi jotakin taitoa, sitä ei tule ikinä oppimaan.\nVaikka hevosella on lähtökohtaisesti kivaa laitumella, niin omistajan täytyy ymmärtää katsoa pidemmän aikavälin vaikutuksia. Jos hevosen terveydentila on sellainen (kaviokuumealttiit, vatsahaavalle alttiit jne.), että laitumelle meno saattaa aiheuttaa ongelmia, niin tietenkään sitä hevosta ei silloin sinne laitumelle laiteta. Ei, vaikka hetken aikaa hepalla olisi kuinka kivaa. Vastuullisen omistajan täytyy osata ajatella pidemmälle kuin se hevonen ajattelee. Sama juttu "käytösongelmien" kanssa: vaikka laitsa olisi kuinka kiva paikka ja psyykelle tärkeä juttu, niin ei sitä hevosta sinne päästetä ihan ehdoin tahdoin joko ottamaan itse lättyynsä tai terrorisoimaan muita jos ei kerta osaa laumassa olla.\nAikuisen ihmisen täytyy tajuta miettiä näitä asioita vähän monipuolisemmin. Ei niin, että "laitsa on hevoselle tärkeä!" -> hevonen tungetaan laitumelle, vaikka se olisi riskitapaus. Hevonen ei laidunloman puutteesta kärsi, jos sillä on kuitenkin mahdollisuus tarhailla tarpeeksi ja liikkua omaehtoisesti.\nAnonyymi 2. kesäkuuta 2015 klo 12.35\nKiitos tästä, olet aivan oikeassa! Vihdoinkin joku puki ajatukseni sanoiksi :D olen tuo edellinen ano ja koska itsekin saan niin paljon kritiikkiä juuri kys. asiasta, en jaksa enää näille napisijoille nätisti vastata :D\nAnonyymi 2. kesäkuuta 2015 klo 16.08\nAadahan tässä vähän niinkun kyseli että miten teidän hepat laiduntaa? Toki jos sille on joku oikea syy että on yksin laitumella tai tarhassa esim. Se että riehuu ja oikeasti teloo itseänsä joka paikkaan niin en määkään sillon laitumelle ainakaan kaverin kanssa veis. Itse tarkoitin ainakin enemmän näitä jotka sanovat että mun heppa kisaa niin se ei voi mennä laitumella ja syy siis oli se kisaaminen???? Anteeks mitä? Toki jokainen päättää omasta hevosestaan mutta kyllä mun sielu ainakin lepää kun oma heppa saa kirmata muutaman kaverin kanssa laitumella:) se on mum mielestä hevosen elämää\nKonvehti 2. kesäkuuta 2015 klo 16.18\nParilla asiallisella anolla tosi hyviä pointteja :) Juuri niin, eihän hevosella ole edellytyksiä pärjätä suuressa laumassa ilman nuorena opittuja sosiaalisia taitoja. Se, miten treenatun mutta yksinelävän hevosen psyyke voi fyysisen kunnon rinnalla päästään kysymykseen, onko pitkä elämä yksin mutta hyvässä shaipissa parempi kuin onnellisen hevosen elämä laumassa, jossa tietyt riskitekijät ovat olemassa. Tosiasia kuitenkin on, että elämä on täynnä riskejä ja jos se pumpulissa pidetty (hui mitä sanavalintaa käytin!) on loukkaantuakseen, se loukkaantuu kyllä yhtä lailla yksin tarhassa riekkuessaan.\nMun mielestä on kuitenkin äärettömän hyvä että tästä asiasta keskustellaan, mitä sitten vaikka mielipiteet jakaantuvatkin jyrkästi.\nKonvehti 2. kesäkuuta 2015 klo 16.21\nAiniin ja anojen kysymys oli ilmeisesti osoitettu mulle? Ei tietenkään eläin osaa kaivata sellaista, mistä sillä ei ole harmainta aavistustakaan. Se ei kuitenkaan poista sitä tekijää, että hevonen nyt ei tule laiduntavasta laumaeläimestä muuttumaan hetkessä mihinkään.\naada 2. kesäkuuta 2015 klo 17.39\nPaljon keskustelua aiheen ympärillä, kiva :)\nMä olen kantani monesti tähän perustellut, mutta anonyymi klo 11.03 sanoi asian aikalailla juuri kuten minäkin olisin sen sanonut. Kiitokset siis siitä :)\nMulla ei ole mitään yhteislaitumia vastaan, mutten näe sitä Champin kohdalla järkeväksi vaihtoehdoksi tässä vaiheessa sen elämää. Se on tottunut näihin rutiineihinsa ja mahahaavan ollessa vielä akuutti, en lähde muuttamaan mitään. Sen perusteella, mitä olen tuota hevosta päivittäin 2,5v ajan nähnyt voin todeta (kuten 90% muista ihmisistä jotka tämän hevosen kanssa ovat olleet tekemisissä) että se stressaisi laitumella oloa, joka vain pahentaisi tilannetta.\nToki jos mulla olisi nuori varsa, saisi se olla laitumella ikäistensä kanssa ja tottua siihen hommaan. Champ ei ole siihen tottunut - vielä pari vuotta sitten se ei edes tarhannut! Pelkästään sen opetteleminen vei oman aikansa.\nNämä laidunasiat ovat jokaisen omistajan omassa päätäntävallassa ja pakko sanoa, että mä en lähde arvostelemaan ketään sen takia suuntaan tai toiseen. Hevosen psyyken kannalta laidunta paljon tärkeämpää ovat rutiinit, rutiinit ja rutiinit. Laadukas+monipuolinen liikutus sopivilla pohjilla, ravintorikas ruokinta ja hyvä elinympäristö. Kuten sanottu, hevonen ei osaa kaivata sitä, mitä sillä ei ole.\nMielenkiintoinen aihe, tässä ei varmaan saada sopua aikaan ;)\nKonvehti 2. kesäkuuta 2015 klo 17.50\nEi, tästä ei varmaankaan päästä yhteisymmärrykseen :D Eikä tarvitsekaan! Kirjoitin tosiaan aloitusviestin kenties liian tuomitsevaan sävyyn, tarkoitukseni oli vain ilmaista mielipiteeni. Oleellista tietenkin on, mitä hevonen tekee loput 10kk vuodesta ja ennenkaikkea ne 23h vuorokaudesta mitä sillä ei ratsasteta. Jokainen näitä asioita pohtiva omistaja haluaa varmastikin hevoselleen vain hyvää :)\nKonvehti puhuu täyttä asiaa. Mielestäni on typerää kääriä hevosta pumpuliin. Tuskin se Champin mahahaava yksin tarhaamalla paranee. Tuore ruoho ja kaverit ovat oikea lääke mahahaavalle, ei yksin tarhassa seisottaminen rajoitetulla heinällä. No, Aada saa hoitaa hevosensa miten tahtoo, mutta kannattaa muistaa mistä se mahahaava on saanut lähtönsä. Varmaan niistä olosuhteista, missä se on nyt.\naada 2. kesäkuuta 2015 klo 22.05\nKonvehti: Näinpä juuri :)\nAnonyymi: Voisin lyödä melkein tuon hevosen hinnasta vetoa, että jos laittaisin sen kesäksi laumaan, olisi se loppukesästä lopetuskunnossa joko a) mahahaavan pahentumisen vuoksi tai b) koska se olisi mennyt rikki. Enhän mä voi varma olla, koska en ole kokeillut, mutta kun tuo hevonen ihan tosissaan stressaa siellä laitumella olemista. Eläinlääkärin toimesta meille on sanottu, että ei kannata laittaa laitumelle seisomaan, kun ei se ole siihen tottunut. Kuten sanoin, ne rutiinit ovat edelleenkin tärkeintä hevosen hoidossa. Ei se, että se hevonen saa seistä pellossa 24/7 muiden hevosten potkittavana ja ötököiden syötävänä. Näin kärjistäen, ihan kuten säkin teit ;)\nMahahaava on tällä hevosella ollut krooninen jo pitkään, paljon ennen kuin tälle tallille edes muutimme. Olosuhteet voivat olla yksi tekijä, mutta merkittävämpiä ovat ihan muut seikat.\nKuten sanoit, jokainen saa hoitaa hevosensa miten tahtoo ja niin aion myös jatkossa tehdä. Vaikka täällä blogin kommenteissa räyhättäisiin kuinka, en muuta niitä ohjeita, jotka olen saanut kymmeniltä hevosalan ammattilaisilta, eri alojen parista. Mä en voi ymmärtää, miten se on niin vaikeaa uskoa, etten mä seiso täällä päälläni vaikka joku lukija miten käskisi :D Keskustella toki saa ja ihanaa, että niin tapahtuu. Olen siitä enemmän kuin kiitollinen! Syyttävää sävyä ja toisten toimintatapojen halveksuntaa en sen sijaan siedä, sillä niin pitkään kuin hevosen hyvinvointi on edellä, ei mun mielestä toisten asioihin tarvitse puuttua :) tai ainakin asiat ovat omassa elämässä tosi hyvin, jos kerkeää muiden tekemisistä murehtia!\nOikein leppoisaa alkanutta viikkoa sulle :)\nKaroliina 18. kesäkuuta 2015 klo 23.29\nMinun mielestäni on vähän hölmöä, että samassa viestissä arvostellaan, mutta kuitenkin todetaan, että jokainen hoitakoon hevosensa miten tahtoo. :D Minä kyllä ainakin puutun ja haluan vaikuttaa siihen, miten hevosia täällä hoidetaan; näen ihan liikaa esimerkiksi hevosen epäreilua kohtelua. Sen voi kuitenkin tehdä hyvässä hengessä tuomitsematta. Varmasti moni ajattelee hevosen parasta, mutta kaikilla ei aina tieto riitä siihen, mikä hevoselle on hyväksi. Enkä väitä, että itsekään tietäisin kaikkea. Oppia se on kaikki! :)\nElla 1. kesäkuuta 2015 klo 22.17\nJokaikinen kuva aivan mahtava! Videoiden, kuvien ja livenä on muutama laitumille pääsy jo nähty.\naada 2. kesäkuuta 2015 klo 17.40\nKiitos :) kiva että olet päässyt seuraamaan!\nUnknown 1. kesäkuuta 2015 klo 23.19\nIhania kuvia, joista kuvastuu hyvin ilo!! :')\naada 2. kesäkuuta 2015 klo 17.41\nTosi hyviä kuvia! ;)\nAnonyymi 2. kesäkuuta 2015 klo 7.45\nMahtavan iloisia kuvia! Tuo ruunikko heppa on upea, niin kuin kyllä kaikki! :D\nAnonyymi 2. kesäkuuta 2015 klo 10.17\nMeidänkin suokki laiduntaa yksin, koska sitä ei voi laumaan laittaa. Mutta muut hevoset on viereisellä laitumella ja ihan tyytyväinen on yksin :) Porukassa ottaa liikaa paineita pomona ja sitten ei olekaan kellään kivaa!\naada 2. kesäkuuta 2015 klo 17.42\nMeidänkin tallilla yksi tällainen tapaus. Parempi laittaa siis yksin :)\nAnonyymi 2. kesäkuuta 2015 klo 11.58\nUpeita hevosia! Voisin ottaa noista jokaikisen ikiomaksi♥\nAnonyymi 2. kesäkuuta 2015 klo 12.16\nUpean näköisiä hevosia! Voi kuinka on riemu ylimmillään kun pääsee laukkaamaan vihreitä peltoj pitkin �� hyvää kesää aada ja champ!\nKiitos :) hyvää kesää myös sulle!\nHarmi ettei Champ saa koskaan kokea "riemua ylimmillään", mutta toivottavasti se saa vielä joskus sellaisen ihmisen, joka antaa sen olla hevonen parhaimmillaan. Muista, Aada, että se ihminen voi olla hyvin sinäkin, jos vaan pääset irti kaavoistasi, luuloistasi ja päähäsi iskostetuista tavoistasi :)\naada 2. kesäkuuta 2015 klo 21.55\nHei, mä en edes tiedä mitä mä tähän vastaisin. Eiköhän me osata hoitaa hevonen parhaimmalla mahdollisella tavalla kaikkien niiden kymmenien ammattilaisten kanssa, jotka mun tukena tässä harrastuksessa on :) ei teidän tarvitse huolehtia kenenkään muiden kuin omienne hyvinvoinnista, eikö vaan?\nJa mitä tuohon omistajajuttuun tulee, toivon todella, ettei Champ ole kenelläkään muulla omistajalla mun jälkeen. Eli joko se on meillä vanhuuspäivilleen asti tai menee kuoppaan jos huono tuuri kävisi. Hommataan mulle vaikka joku nuori tähän rinnalle kasvamaan parin vuoden päästä, eihän sitä tiedä ;)\nUnknown 2. kesäkuuta 2015 klo 14.10\nPinja-Sofia 2. kesäkuuta 2015 klo 18.58\nooh näkeekö mun silmäni friisiläisen!?!? upeee♥\naada 2. kesäkuuta 2015 klo 22.07\nJoo, kaksin kappalein ;)\nAnonyymi 2. kesäkuuta 2015 klo 19.17\nTää ei nyt liity tähän mutta mitä eroa on linjalla ja sarjalla ☺\nAnonyymi 2. kesäkuuta 2015 klo 20.07\nSarjaesteen osien (esteiden) väliin mahtuu joko yksi tai kaksi askelta eli voi olla joko yhden tai kahden askeleen väli. Tavallisesti sarjassa on esteitä kaksi tai kolme jolloin puhutaan kaksois- tai kolmoissarjasta. Teoriassa sarjaan voi lisätä osia vaikka kymmenen, mutta kisoissa pisin sarjaeste on kolme (tai joskus harvoin neljä) estettä. Innari eli in-and-out on eräänlainen sarja, jossa esteiden väliin ei tule askelta ollenkaan, mutta niitä ei kilpailuissa ole koskaan.\nLinja taas on samalla idealla kuin sarja, eli esteet tulevat peräkkäin joko suoraan tai kaarteessa ja niiden välissä on vähintään kolme mutta enintään ~8 askelta. En tiedä onko linjan "maksimiaskelia" missään määritelty, mutta minusta yli 8 tai 9 askeleen päässä olevat esteet voi jo lukea yksittäisiksi. Periaatteessa linjalle ei ole maksimipituutta, mutta kahdeksannen askeleen jälkeen en katsoisi, että ne tulevat tavallaan "samassa jatkumossa" jos tajuat.\nNäin juuri kuten anonyymi selvensi, kiitos :)\nMistä löytyy selitys, miksi Champ ei saa olla laitumella? Kun sanot että olet kertonut sen niin monesti, niin osaatko vinkata mistä löydän sen? Onko Champ ollut ikinä laitumella? :)\naada 2. kesäkuuta 2015 klo 22.32\nJos luet tämän postauksen kommentteja, niin saat aika selvän käsityksen jo :) lissää tietyssä postauksessa en varmaan ole kaikkea kertonut, mutta eri vastauksissa kylläkin. On Champ ollut laitumella ja on edelleenkin, parisen tuntia päivässä kunhan tottuu pikkuhiljaa :)\nAnonyymi 2. kesäkuuta 2015 klo 23.34\nHevoseni laiduntaa laumassa kesät ja tarhailee laumassa talvet, ei ole "puskapolle". On sitä ilo katsoa, voin myöntää. Oma hevoseni on kuitenkin tarhannut laumassa (ei samassa) varsasta saakka ja onkin oikein taitava hevosten kielen puhuja, joten ongelmia ei synny vaikka ihan kaikki laumatoverit eivät yhtä sosiaalisesti taitavia olisikaan. Ymmärrän, että kaikki hevoset eivät ole laumaan soveltuvia, enkä sellaisia omani kanssa laumaan haluaisi. Harmittaa kyllä etteivät kaikki hevoset saa mahdollisuutta oppia olemaan laumassa nuorena.\naada 3. kesäkuuta 2015 klo 23.33\nJep, hevoset ovat kovin erilaisia :) Ihana kuulla, että sun hevonen on laitumella nätisti!\nAnonyymi 3. kesäkuuta 2015 klo 9.30\nNo joo, olin kuvaamassa, mutta hepat suunnilleen löntysteli laitumelle :D Muut on saanu niin kivoja kuvia kun hepat riehuu ja riemuitsee, mutta eipä meidän pappaa (saati muitakaan tallin hevosia) kiinnostanut mikään riehuminen! Argh! :DD\naada 3. kesäkuuta 2015 klo 23.34\nMaya 3. kesäkuuta 2015 klo 21.40\nIhania kuvia! Ihan mielenkiinnosta kysyn, että miksi esimerkiksi parissa kuvassa esiintyvällä hevosella on suojat laitumella :)?\nOsa omistajista laittoi parina ensimmäisenä päivänä ihan siksi, että riski kolhuihin pienentyisi :)\nCarina 3. kesäkuuta 2015 klo 22.03\nAivan naurettavia kommentteja, eiköhän jokainen hevosenomistaja tiedä mikä on omalle hevoselle parhaaksi JA kaikki hevoset ovat erilaisia. Ei voi olettaa, että jos oma, varsasta asti laiduntanut laiduntaa koko kesän, että muidenkin hevosten pitäisi. Itselläni on Andalusialainen joka on jo rodunsa puolesta niin hyvä rehun käyttäjä, että jo muutenkin heinät on minimillään. Saatika sitten laittaisin sen koko kesäksi laitumelle ja se söisi itsensä hengiltä. Yhden kesän se oli niukkakasvuisella laitumella jonka takia se ei lihonut kauheasti. Tietenkin jos hevonen saisi valita niin se söisi itsensä kipeäksi ja olisi koko kesän laitumella, mutta ne eivät osaa ajatella omaa parastaan. Siispä meidän täytyy tehdä se. Joten miettikää hevosta yksilönä ennen kuin alatte tuomitsemaan kuka on hyvä ja kuka huono omistaja. Olen siis Aada sun kanssa aaaivan samaa mieltä! :)\naada 3. kesäkuuta 2015 klo 23.35\nNäinpä juuri Carina! :)\nSanni 3. kesäkuuta 2015 klo 22.51\nEikä kuinka nauroin tolle 6 viimeselle kuvalle! :D kivat pohkeenväistöt menossa:D mutta upeita kuvia ja hevosia!\nHaha, niinpä :D Kiitos!\nAnonyymi 6. kesäkuuta 2015 klo 9.41\nUpeita kuvia! :) mustakin on ihanaa katsella laumassa laiduntavia hevosia mut hyvin raivostuttavaa on kuunnella noita mielipiteitä, joiden mukaan se on ainoa vaihtoehto. Riskihevosta ei halua omistaja eikä muiden hevosten omistajat laumaan, koska pikkukolahdus voi koitua tuon rakkaan eläimen kohtaloksi. Omani oli varsasta asti laumassa ja munkin omistuksesta pari ekaa vuotta, mut jännevamman, lukuisten haavojen ja paineiden ja leukaluun hiusmurtuman jälkeen sanoin et kiitti riitti. Lisäksi oli aivan jär-kyt-tä-vän lihava kun ahmi päivät. Tallikaverit raportoi "tyytyväisinä" miten on jahdannut ja astunut heidän ruuniaan laitumella.. hevonen on onnellinen kun se on terve, sillä on hevosia lähettyvillä ja ruokaa riittävästi.\nNekkuli 13. kesäkuuta 2015 klo 23.12\n1, 14 ja 19 oli minusta parhaita niin kuin tekin♥\nAnonyymi 15. kesäkuuta 2015 klo 14.16\naivan sairaan hienoja kuvia kaikki\nKaroliina 18. kesäkuuta 2015 klo 23.20\nItse lähden siitä, että hevonen on lähtökohtaisesti laumaeläin, luotu liikkumaan ja syömään jatkuvasti. On kuitenkin tilanteita ja hevosia, jolloin kaikki ei vain mene niin kuin voisi parhaassa tapauksessa toivoa.\nHevoseni muutti reilu kuukausi sitten kesäksi maalle maneesitallilta. Tallipaikka oli hyvä ja hevonen varsin tyytyväisen oloinen, kun ei paremmasta tiedetty. Muuton jälkeen hevonen on ollut todella onnellinen; se on pirteä, mutta levollinen ja sosiaalinen. Se saa olla pitkät päivät ulkona liikkumaan aktivoivassa tarhassa parhaan kaverinsa kanssa (on ihanaa seurata niiden käyskentelyä ja rapsuttelua!). Se saa syödä jatkuvasti eikä sillä ole ollut enää mahaongelmia. Hevonen syö paljon enemmän kuin aiemmin (jopa 15 kiloa päivässä), mutta silti se on hoikistunut (liikkuu enemmän).\nHeinäkuun heppa on suurella laitumella kaverinsa ja kahden muun hepan kanssa. Ei pelota, koska tiedän, että kaikilla laumaan tulevilla hevosilla on laumakäytöstavat kunnossa, koska ovat olleet koko elämänsä laumassa. :) Vaaratilanteita muodostuu usein silloin, kun hevoset laitetaan kylmiltään laumaan, kun ne eivät siihen ole tottuneet. Minunkin hevoseni on saanut kaksi aika pahaa potkua sen takia, että se tarhasi ennen minulle tuloa 10 vuotta yksin eikä osannut olla muiden hevosten kanssa. Se vain meni ihan tyhmänä toisen hevosen lähelle, vaikka se olisi viestinyt, että älä tule. Nyt tällä nykyisellä tallilla jännitin aluksi hevosen laittamista uuden hevosen kanssa, mutta yllätyksekseni se onkin oppinut lukemaan hevosia ja oli todella hienotunteinen. Olisiko pari tärskyä ja pari vuotta opettelua muuttanut tilanteen?\nHevosen pitäminen ei ole yksinkertaista, vaan se on hyvin kokonaisvaltaista. Lauman toimivuuskaan ei ole itsestäänselvyys, vaan siihen vaikutta moni asia kuten tila, ruokintapaikat, yksilöt jne.\nMutta kuten Aada sanoit, Champ ei ole pari vuotta sitten vielä edes tarhannut ollenkaan, joten on hyvä, että totutus uusiin asioihin tehdään ajan kanssa. Mahahaava on nykyisin valitettavan yleinen liiallisen heinän säännöstelyn ja stressin takia. On hyvä pyrkiä hevosta kuunnellen mahdollisimman lajityypilliseen elämään. :)\nKaroliina 18. kesäkuuta 2015 klo 23.21\nTulipa kilometriviesti! :D No nämä asiat eivät ole niitä, joihin voisi tyhjentävästi antaa vastauksen muutamalla lauseella.


Tattimuhennos (vegaaninen) – Mielekäs miellekartta\n22.9.2019 julkaissut Mielekäs miellekartta, kategoriassa Pohdintaa, Reseptit\nLöysimme metsästä niin hyvännäköisiä punikkitatteja, että päätin tehdä tattimuhennoksen.\nTatithan ovat yksiä parhaimmista ruokasienistä, mutta koska myös toukat ovat asiasta samaa mieltä, tatit ovat pahimmillaan täynnä toukkia, mikä tekee niiden putsaamisesta ja paloittelusta vaivalloista ja ällöttävää. Viime vuonna olin ensi kertaa kosketuksissa hyvin toukkaisten tattien kanssa, enkä siksi ajatellut tekeväni minkäänlaista tattimuonaa vähään aikaan. Tällä viikolla metsästä löytämämme tatit olivat kuitenkin niin houkuttelevan näköisiä, etten voinut vastustaa niitä. Tykkään muutenkin hurjasti sieniruoista ja söisin niitä mieluusti muulloinkin kuin vain syksyisin.\nSuuresta tattisaaliista vain pari sientä jouti kompostiin toukkien takia, muut olivat oikein hyvässä kunnossa ja pari suorastaan täydellisen kaunista ja puhdasta. Ihastelin sieniä koko ajan niitä leikatessani ja kerroin apukokilleni eli miehelle ajatuksiani sienistä; miten ihanaa nykyajan älylaitteistetussa, joskin alati tyhmenevässä Suomessa on voida elää niin kuin ennen vanhaan eli mennä metsään poimimaan ruokaa ja valmistaa siitä omin käsin mitä suurinta herkkua. Mieleeni muistui erityisesti tämä lainaus yhdestä Ylen artikkelista:\nTeollisen maailman ja kaupungistumisen myötä olemme vähän irtautuneet siitä, miten vaikkapa puut tai kukat kasvavat. Digitalisaatio on vahvistanut irtautumista. Meidän täytyy palauttaa tämä kyky ymmärtää, miten fyysinen maailma toimii.\nÄlylaitteista ja liiallisesta teknologiauskosta ajattelemme miehen kanssa yksi yhteen, mutta sienistä miesparka ei juurikaan perusta. No, jäipähän minulle sienimuonaa syötäväksi koko viikoksi. Tattien lisäksi meillä oli pussillinen kantarelleja, joista lähes kaikki löytyivät omalta pihalta. Siitä vasta olisinkin keksinyt lisää sieni-ihastelua miehelle kerrottavaksi (”Mikä onni on asua talossa, jonka pihalla kasvaa kantarelleja tuosta noin vain!” jne.), mutta säästin hänet suuremmilta sienihehkutuksilta, varsinkin koska hän suostui silppuamaan sipulin.\nNäyttää paljolta, mutta tatteja oli moninkertaisesti kantarelleja enemmän.\nSopivan reseptin keksin yhdistelemällä ja soveltamalla netissä jo olevia tattimuhennosreseptejä. Reseptin voi puolittaa, jos tatteja ei ole niin paljon kuin meillä oli.\n600-800 g tatteja (ei ole niin tarkkaa)\n2 1/2 dl kaurakermaa\n1/2 – 1 tl suolaa (maista ja mausta)\nSilppua sipuli ja kuullota se öljyssä pannulla. Siirrä silppu sivuun odottamaan.\nPuhdista ja paloittele sienet ja hauduta niistä neste pois pyörittelemällä niitä pannulla. Sienet ovat valmiit, kun nestettä ei enää kerry, mutta sienet ovat yhä kosteita eivätkä tartu pannuun.\nLisää sienten joukkoon sipulisilppu, vehnäjauho, kasvisliemi ja kaurakerma ja sekoita hyvin. Hauduta muutama minuutti, jotta aineet sekoittuvat ja kuumenevat kunnolla.\nLisää suola ja pippuri ja maista ruokaa ennen kuin mahdollisesti lisäät mausteita.\nResepti on simppeli ja nopea toteuttaa sen jälkeen kun sienet on putsattu ja paloiteltu. Koska reseptissä on kasvislientä, jonka suolapitoisuus voi vaihdella merkistä riippuen, kannattaa lisätä suolaa maltillisesti ja maistaa ruokaa maustamisen lomassa.\nTattimuhennoksesta tuli juuri niin herkullista ja perinteistä kuin saattoi odottaakin. Kasvisliemi tuo ruokaan makua ja estää liialla kermalla läträämisen. Yhdenkin reseptin mukaan olisin tarvinnut 8 dl (!) kermaa tähän sienimäärään, mikä olisi ollut aivan hullua ja turhaa, varsinkin kun muhennoksesta tuli jo nyt täyteläistä ja enemmän rasvaisen kuin kevyen oloista.\nTattimuhennosta leivän päällä.\nAvainsanat: kantarelli, punikkitatti, tatti, tattimuhennos\nEdellinen artikkeliTalo täyttää 2 v.\nSeuraava artikkeliKokemuksia kestositeistä\n4 vastausta artikkeliin “Tattimuhennos (vegaaninen)”\nMä tykkään vain kanttarelleista ja kanttarellimuhennos on niiiiiiiiin hyvää! Vähänkö hienoa, että sulla on niitä ihan vaan kotipihassa. <3\nNiinpä, olen kyllä onnekas kantarellipihoineni! Kiva, että sinullekin maistuu kantarellit. :) Nyt jo kolmena vuonna olemme poimineet kantarelleja samasta kohtaa pihaa, joten sienet tuntuvat enemmänkin säännöltä kuin poikkeukselta. Lisäksi kohdassa kasvaa kantarelleja useassa erässä; nytkin siinä on uusia kantarellinalkuja, vaikka paikka tarjosi jo satoa tuon kuvan verran (vain kaksi kantarellia kuvassa ovat metsän puolelta, kaikki muut ovat omalta pihalta). Osuva piha sieniruokien ystävälle! 😍\n…no se oli sit kantarelli, kun arvoin kahden vaiheilla… (kieli-ihmisten ongelmia) :P\nTotta! :D Itse muistin oikean muodon, mutta kelailin päässäni, miten hassulta sana kuulostaa, jos se lausuttaisiin niin kuin kirjoitettaisiin ja jos sana oikeasti tarkoittaisi jotain: kanta-relli. Vähän niin kuin kanta-asiakas tai kengän kanta. Mutta vaikka kantarellin etuosa tarkoittaisikin kantaa, mitä ihmettä on relli? Kieli-ihmisillä tosiaan riittää pohdittavaa! 😄


Visionäärisyydellä ja rohkeudella jatkuvan oppimisen eturintamaan - Executive MBA Tampere\nHeli Harrikari aloittaa Tampereen yliopiston elinikäisen oppimisen johtajana vuoden 2019 alusta. Tällä hetkellä hän toimii Tampereen teknillisen yliopiston koulutuksesta vastaavana vararehtorina.\n30.11.2018\t| Heli Harrikari\nHeli Harrikari on nimitetty elinikäisen oppimisen johtajaksi viisivuotiseen kehittämishankkeeseen uuteen Tampereen yliopistoon, joka aloittaa toimintansa vuoden 2019 alussa. EMBA Tampere – tuoteperheen toimijat onnittelevat! Heli suorittaa itse parhaillaan General Executive MBA XII ohjelmaa – opinnot alkavat olla puolivälissä.\nMillaisena näet Executive MBA -opintojen aseman tulevaisuudessa, osana jatkuvaa oppimista?\nEMBA-ohjelmat ovat yhdenlainen kori osana jatkuvan oppimisen kokonaisuutta. Näen, että tulevaisuudessa meidän tulee kyetä vastaamaan sujuvasti toisaalta täsmätarpeisiin lyhytkestoisten koulutusten kautta ja toisaalta tarjota myös pidemmän aikavälin osaamisen kehittämistä, kuten EMBA-ohjelmat. Ja tietysti kaikkea siltä väliltä.\nMikä on tärkeintä, mitä Executive MBA -opinnot ovat antaneet sinulle tähän mennessä?\nKokonaiskuva omasta johtajuudesta on vahvistunut. Samalla ymmärrys oman organisaation toiminnan eri näkökulmista on selkeytynyt, ja siihen on tullut uusia värejä. Tähänastisen polun pohjalta on syntynyt tukuittain ajatuksia, miten yliopistoa ja laajemmin korkeakoulutusta pitäisi kehittää ja johtaa. Ja tutustuminen uusiin ihmisiin oman ryhmän kautta on tietysti hieno kokemus.\nMitä haluaisit sanoa henkilölle, joka harkitsee Executive MBA -opintojen aloittamista?\nKannattaa. Oman johtajuuden kehittämiselle täytyy olla aina tilaa. Lisäksi hommasta saa mielestäni irti vielä enemmän, jos mielessä on jo etukäteen tiettyjä strategisen johtamisen näkökulmia, joita haluaa ja kehittää ja siten kantaa mielessään läpi koulutuksen. Sellainen oma punainen lanka.


Laukkanen, Piia; Alanko, Annamari (2012)\nVerikaasututkimukset ovat erittäin tärkeitä, koska ne kertovat elimistön happiarvoista. Näitä tutkimuksia tehdään varsinkin potilaille, jotka ovat tehohoidossa tai pitkissä leikkauksissa. Näytteitä saapuu sairaaloiden laboratorioihin päivittäin suuria määriä. Niiden analysointiin on käytettävissä tämänhetkisten ohjeiden mukaan vain 30 minuuttia. Ongelmana ovat siis suuret näytemäärät ja lyhyt analysointiaika.\nOpinnäytetyön tarkoituksena oli tutkia laajan valtimoverikaasunäytteen säilyvyyttä muoviruiskussa. Työ saatiin toimeksiantona Itä-Suomen laboratoriokeskuksen liikelaitoskuntayhtymältä (ISLAB). Heille tulee päivittäin erittäin suuri määrä näytteitä, joten laboratorio-ohjeiden määräämä aika ei riitä analysointiin. Tarkoituksena oli siis selvittää, voisiko näytteiden säilyvyyttä pidentää.\nOpinnäytetyö toteutettiin ottamalla ruiskunäytteet teho-osaston potilaista. Näytteiden kuljetus tapahtui kylmässä styroksilaatikossa ja analysointi ISLAB:n Joensuun kliinisen kemian aluelaboratoriossa. Jokainen ruisku mitattiin usean kerran. Mittaukset tapahtuivat tasaisin väliajoin ja niiden välissä ruiskut säilytettiin kylmässä. Tulokset kerättiin laboratoriopäiväkirjaan ja niitä vertailtiin toisiinsa. Vertailun avulla selvitettiin näytteiden luotettavaa säilymisaikaa.\nTällä hetkellä laboratorion ohjekirjassa kerrotaan, että verikaasunäytteen säilyvyys muoviruiskussa on 30 minuuttia. Opinnäytetyön tuloksien perusteella säilyvyysaikaa voidaan pidentää 45 minuutin pituiseksi, jos näytteet säilytetään kylmässä. Jatkotutkimusaiheina voisivat olla näytteiden säilyvyys huoneenlämmössä sekä näytemäärän vaikutus mittaustuloksiin.


Hybridit - Page 41 — Tekniikan Maailma\nVai niin. Hybrideissä voisi ollakin Start/Stop, polttisautoissa on ilman muuta Stop/Start.\nKyllä järjestyksen on oltava aina teknisesti start stop start stop jne. ensimmäinen start on manuaalinen loput hoitaa automatiikka.\nNimenomaan tuolla perusteella se asian hoitava järjestelmä olisi stop/start, kun se ensimmäinen startti ei perustu tähän järjestelmään vaan (jossain määrin) manuaaliseen toimintoon.\nEn minäkään tuota toiminnan järjestystä kiellä, eli stop-start se on käytännössä tuolla risteyksissä. Mutta pitääkö kaikkia vakiintuneita termejä vastaan kinata?\n11.05.2020 09:58 muokattu 11.05.2020 10:11\nOli miten oli, minun hybridissä ei ole oikein muuta tehtävissä kuin painaa sart ja valita ajosuunta, ei ole edes vaihteita räpellettävänä.\nMjaa, en sitä tiedä. Minä osallistuin tähän ajanvietteenä ajatellen että se oli lähinnä akateemista pohditaa, ennemmin kuin taistelua väärää terminologiaa vastaan.\nAutomatiikka käynnistää myös sen ensimmäisen kerran, kunhan vain antaa napilla luvan. Monilla hybrideillä ollaan vieläpä liikkeelläkin, ennen kuin polttomoottori käynnistyy.\n11.05.2020 15:45 muokattu 11.05.2020 15:50\nMitkä olivatkaan arviosi webaston ja nykyaikaisen voimalinjan kylmäkäynnistyksen kulutuslisistä?\nEnpä muista tuollaista asiaa arvioineeni? Sen sijaan arvioin, että ensimmäinen kilometri kylmällä moottorilla kuluttaa uusissakin moottoreissa merkittävästi enemmän kuin viideskymmenes samoissa olosuhteissa. Onko tämä arvio mielestäsi väärä?\nMenneiden vuosikymmenien arviot eivät enää nykyisillä kehittyneillä lämmönhallinnoilla ja aina vain ohenevilla öljyillä.\nPaljonko nykyajan öljyt ovat ohentuneet menneiden vuosikymmenien automallien käyttämistä 0W-luokituksista?\nYmmärtääkseni varsin suoraan syyllistit saastuttamisen haitoista uhria.\nEn arvioinut haittojen uhrin asemaa, kun en edes tiedä ketä tässä tarkoitetaan uhrilla?\nPuhuin ensimmäisen kilometrin kustannuksista niiden kustannusten maksajan kannalta.\nMitoittipa mitä vain, niin pitkillä esilämmitysajoilla energiasta iso osa menee harakoille.\nTotta. Lämmitän parhaan ymmärrykseni mukaan, mutta olen ilman muuta valmis muuttamaan tapojani, jos osaat kertoa jonkin paremman tavan? Ei minulla ole mitään tarvetta maksaa tarpeettoman suuria sähkölaskuja. Kaikki parannukset ovat tervetulleita eikä niistä ole edes minkäänlaista lisävaivaa, koska vaihtelen kellokytkimen asetuksia sään mukaan ainakin viikottain jo nyt.\nOlen päätynyt pakkaskelillä enintään noin pariin tuntiin puhtaasti sillä perusteella, että sen jälkeen lämpötilan nousu on niin toivottoman hidasta, että siitä on mielestäni enää turha maksaa. Jos uudempi auto lämpenee nopeammin ulos kylmäkäyntiparametreistaan, niin sehän on hyvä asia, koska sitten seuraava automme säästää polttoaineen lisäksi myös sähköä.\nPaljonko sinun mielestäsi vesikiertoisella sähkölämmityksellä pitäisi lämmittää -20 asteessa ulkoilmaan pysäköityä autoa? Miten tuo lämmitysaika muuttuu auton iän funktiona?\nTuskinpa kukaan kiistää kylmökäynnistyksen lisäävän kulutusta. Itsestään selvä asia, josta on aika tylsä keskustellä. Webaston käytön vertaamisessa esilämmittämättä jättämiseen voisi olla enemmän keskusteltavaa.\n0W30-40:stä on tultu 0W16-20:een.\n”Savusta on taajamaan vapaaehtoisesti muuttaneen parasta valittaa peilikuvaallen.”\nEn minä ole vääräksi väittämässä tai korjaamassa esilämmitystapaasi. Sen sijaan haastan ajatuksiasi, joiden mukaan webastolla Esilämmittäminen on hukkalämmöllä lämmittämistä taloudellisempaa ja etteivät nykyisin enää valmistajat viitsi pohtia kylmäkäynnistystä. Menestys on ollut kyllä heikkoa, kun haluat vältellä tuota keskustelua ja jutella jostain aivan muusta.\nEsilämmitys, vaikka kulutusta ajossa alentaakin, on kuitenkin myös kulutusta. Jos ensin lämmittää lohkolämmittimellä (500 W) 2 tuntia ja sitten ajaa 5 km, niin 100 km kohti esilämmitys on kuluttanut 20 kWh. Tai jos on webastolla lämmittänyt puoli tuntia (7 dl/h) ja ajaa sitten 5 km, on 100 km kohti kulunut jo pelkästään esilämmityksessä 7 litraa polttoainetta.\n11.05.2020 22:23 muokattu 11.05.2020 22:50\nYleisestihän puhutaan ainakin suomalaisittain Start/Stop:ista vaikka se onkin asiasisällöltään väärin sanottu. Kivaa olla porukassa typeryksiä, se on ok minulle. Kunhan vain huomautin asiasta.\nOnneksemme myös saksan- ja englanninkieliset ovat liittyneet typerään joukkoomme. Isommassa porukassa on kivempaa.\nMutta ihmisten kielenkäyttö on huolimatonta yleensäkin ja syntyy kaikenlaisia sanontoja niin kuin esim. "Nyt kyllä löit kirveesi naulan kantaan" (vai miten se menikään).\nSanonnassa kirves lyötiin kiveen. Täysin eri asia kuin sanonta naulan kannasta. HR:ltä todella huolimatonta ja edesvastuutonta lähteä typeryyttään näitä vanhoja sanontoja sotkemaan.\nOlen melko varma, että tämä ei Jokeria kiinnosta, mutta kerronpa silti, mistä tuo hieno sanonta "nyt löit kyllä kirveesi naulan kantaan". Radiossa on ohjelma nimeltä Aristoteleen kantapää, jossa kiinnitetään huomioita suomenkielen käyttöön. Areenasta löytyy vanhoja jaksoja. Siellä on mm. kuuntelijoiden löytämiä kielikukkasia lähinnä eri medioista. Esimerkiksi seiväshyppääjän suorituksesta joku toimittaja oli kirjoittanut lehteen: "hyppy ei mennyt yliyrittämiseksi". Usein jutuissa on juuri yleisiä fraaseja sanottuna asiayhteyksissä, joihin ne eivät sovi. Ja fraasien yhdistelyä hassusti. Kerran kuulin lähetyksen, jossa Arvi Lind oli keskustelemassa aiheesta ja ohjelman jakso loppui Lindin toteamukseen toimittajalle: Nyt kyllä löit kirveesi naulan kantaan. Hauska esimerkki osaamattomasta kielen käytöstä jäi mieleen. Vai onko se ajattelemattomuutta vai mitä? Minusta tuo Start/Stop juttu on omituinen, koska kiistattomasti järjestelmä ensin sammuttaa ja siten käynnistää moottorin eli tekee Stop/Start. Miksi ihmeessä sitä pitää nimittää päinvastaisesti? Fingerporissa osattaisiin tämäkin oikein.\nP.S. Arvi Lind siis tietenkin sanoi tahallaan noin huumorimielellä ja osui sillä naulan kantaan.\nValitan että en ymmärtänyt sinun siteraanneen Arvia. Asiayhteys ei tullut ilmi.\nSaat miettiä edelleen ihan miten haluat näitä termejä, mutta kun väität näitä kielikukkasiksi tai huonoiksi suomennuksiksi, niin näinhän ei ole.\n12.05.2020 15:26 muokattu 12.05.2020 15:27\nEli kylmä pää sama 0W.\nKiitos tästä mielenkiintoisesta rinnastuksesta. En itsekään pidä kaupunkiasumisesta, mutta en olisi silti osannut nähdä kaupunkilaista uhrina, koska itse hän on valintansa tehnyt.\nSen sijaan haastan ajatuksiasi, joiden mukaan webastolla Esilämmittäminen on hukkalämmöllä lämmittämistä taloudellisempaa ja etteivät nykyisin enää valmistajat viitsi pohtia kylmäkäynnistystä. Menestys on ollut kyllä heikkoa, kun haluat vältellä tuota keskustelua ja jutella jostain aivan muusta.\nKiitos tästä. Ensimmäistä kertaa ymmärrän kysymyksesi.\nMuista en tiedä, mutta tuntemieni saksalaisvalmistajien osalta tilanne muuttui viime vuosikymmenen puolivälin tienoilla. Vuosikymmenen alussa tehdas-Webasto yleisesti vielä lämmitti sekä moottoria että sisätilaa. Sen jälkeen alkoi moottorin lämmittäminen jäädä pois muodista. Minun autoni vuosimallissa 2012 oli valmistajan mielestä tarpeellista lämmittää Webastolla moottoria, mutta saman moottorin myöhemmin käyttöön ottaneissa korimalleissa 2015 lähtien moottorin lämmittäminen ei enää ollut tarpeen. Tämähän on tietenkin vanhaa tietoa, koska kyseisen moottorin valmistus päättyi 2018.\nNykyinen autoni on ensimmäinen Webastollinen minun käytössäni, joten muiden tavoin pelkäsin polttoaoinelämmittimen suurta kulutusta, jonka seurauksena koko ensimmäinen talvi on ajettu Webastoa "säästeliäästi" vain kovalla pakkasella tai syystä tai toisesta sähköttömästä erämaasta lähtiessä. Sen jälkeen sain tietää mahdollisuudesta konffata Webasto lämmittämään moottoria alusta lähtien ja muutoksen tehtyäni aloin tietoisesti seurata väylältä lämpötilatietoja, joiden pohjalta aloin tähdätä lämmityksen selvästi yli sähkölämmityksen saavuttaman 20 - 30 asteen välisen terminaalilämpötilan. Tavoitteena on lisätä tuohon jäähdytysnesteestä mitattuun lämpötilaan suunnilleen parikymmentä astetta, koska silloin huomaan vaihtokohdista ja hetkellisestä kulutuksesta voimalinjan poistuvan kylmäkäyntiohjelmalta lähes heti ajamaan lähdettyäni.\nAiemmin viitatulla pakokaasujen puhdistuksen lämpötilalla ei näytä olevan minun EU5 versiossani tällä mittaustavalla havaittavaa merkitystä kylmäkäyntiohjelmalta pois siirtymisen kannalta ja syykin on selvä. Ihan sama miten lämmitän, tai vaikka en lämmittäisi ollenkaan, kotikadulta poistuessa pakokaasujen lämpötila painuu yli 200 asteen, 60 rajoitukselle "kiihdyttäessä" yli 300 asteen ja moottoritielle mennessä noin 500 asteeseen.\nTällä käyttötavalla tankkikirjan mukaan suunnilleen talvirengaskauden kulutus on 15.10. - 15.4. mitattuna on vaihdellut keväällä talven jälkeen seuraavasti:\n2018 - 2019 työmatkalla oli moottoritieremontin vuoksi pitkät pätkät 60 rajoitusta ja 2018 lähtien on maastopyörää kuskattu vetokuulassa myös talvella, mutta muuten ympäristötekijät ovat pysyneet niin vakioina kuin ne pääasiassa saman kodin, työpaikan, mökin ja mummolan välillä liikkuvalle tällaisessa epätieteellisessä havainnoinnissa voivat pysyä.\nJätän uusien autojen kommentoinnin niille, jotka sellaisilla ajavat, mutta kokemuksesta olen edelleen sitä mieltä, että vuonna 2012 valmistuneen OM651 dieselin osalta Webaston oikea käyttö on kohtuullisilla ajomatkoilla nollasummapeliä tai jopa pientä säästöä.\nOletan saman moottorin uudemman version Webastolla lämpenemättömyyden syyksi edelleen valmistajan laiskuuden virittää kylmäkäyntikonfiguraation mittapisteet ja hälytykset kohdilleen urearuiskulla varustettuun saman moottorin EU6 versioon?\nJos sinulla on aiheesta parempaa tietoa, kerro toki?\nEikö iljettävien anglismien sijaan tulisi käyttää suomenkielisiä ilmaisuja kuten sammutusautomatiikka?\n12.05.2020 15:38 muokattu 12.05.2020 15:42\nIlman muuta. Nyt tosin tullaan taas lähelle kiellettyä aihetta, josta puhuttaessa jotkut alkavat uhriutua, mikäli sanotaan ääneen arvio, että ensimmäiset kilometrit kuluttavat eniten. Talvipakkasessa 5 km ajomatkat polttiksella ovat joka tapauksessa ekokatastrofi.\nMitä mieltä olet kulutusta vähentävästä sähköauton tai lataushybridin esilämmityksestä ennen ajoa?\nJos on hyvä asia alentaa patteriauton ajonaikaista energiankulutusta sähkölämmityksellä, silloin polttiksen kulutuksen alentaminen sähköisellä esilämmityksellä on vielä parempi asia, koska sillä vältetään paljon huonomman hyötysuhteen lämmitys polttoaineella.\nJuuri tähän tähtään itsekin, eli sähköllä ensin pohjat ja sitten lopuksi Webastolla nostetaan lämpötilaa vain se osuus, johon 500 Watin lohkolämmitin ei ylety.\n12.05.2020 17:11 muokattu 12.05.2020 17:32\nKyllä lämmittäminen etukäteen on monessa suhteessa hyödyllistä, mutta kokonaisenergiankulutuksen laskuun sillä en usko - mutta aina voi huijata itseään, kun mittaristossa näkyy pienempi kulutuslukema. Sähköautoon saa pakkasessa lisää toimintamatkaa, kun on tuhlannut sitä energiaa suoraan pistorasiasta eikä sitä tarvitse ottaa myöhemmin akusta niin paljon. Polttomoottorin pakoputkipäästöt ja kulutus ovat ajossa pienemmät, kun on päästellyt webastolla etukäteen pakokaasuja omaan pihaan tai lämmittänyt sitä sähköllä, jolloin päästöt ovat jossain muualla. Lämmitän toki mielellään autoa itsekin etukäteen ihan moottorin hyvinvoinnin ja oman mukavuuden kannalta mutta en usko säästäväni sillä luonnonvaroja tai CO2-päästöjä - itse vielä maksan sen sähkönkin ja polttoaineen.\nPolttomoottori muuten tuottaa lämpöä aika hyvällä hyötysuhteella - itseasiassa jopa paljon paremmalla kuin millä se sähkö on tuotettu, jolla autoa lämmitetään, varsinkin jos hyötysuhteeseen laskee mukaan myös sen että moottori liikuttaa autoa siinä sivussa. Sähköstä suurin osa on kylläkin tuotettu ilman CO2-päästöjä.\n12.05.2020 21:12 muokattu 12.05.2020 21:13\nSuomenkielinen nimitys olisi paras. Monesti kuitenkin englanniksi saa nasevampia termejä. Sammutusautomatiikka on kankea sana ja kertoo vain puolet asiasta. Pitäisi oikeastaan olla sammutus-käynnistys-automatiikka. Joku uusiosana voisi olla parempi. Esim. "Taukomaatti". Sehän olisi tietysti automaattinen järjestelmä, joka pyrkii poistamaan tyhjäkäynnin sammuttamalla moottorin, kun tehoa ei tarvita ja käynnistämällä sen uudelleen, kun tehoa taas tarvitaan. Tai paussimaatti.Tai Seis/Käy-järjestelmä. Eikö muuten tuntuisikin helpommalta sanoa "Käyntiin-Seis" kuin "Seis-Käyntiin". Joku psykologi ehkä osaisi selittää. Ehkäpä siinä on taustaa sille, että ihmiset helpommin omaksuvat toiminnan kannalta väärin päin sanotun Start/Stop. Olemme tottuneet siihen, että asiat käynnistyvät ja pysähtyvät ja on vaikea mieltää, että jokin pysähtyy ja käynnistyy.Se ei tunnu oikealta. Ei laite voi olla lähtökohtaisesti käynnissä ja vain välillä pysähtyä. Toisekseen auton moottori tietysti aina ensin käynnistyy ja sitten pysähtyy. Moottori tekee vuoron perään Start ja Stop ja aina aloittaa Startista. Mutta automatiikka, joka saa aikaan sen tilapäisen paussin tekee Stop-Start. Ammoisista ajoista lähtien, kun autoja on tehty, ne on täytynyt käynnistää ja sammuttaa, mutta uutena asiana on tuo automatiikka, joka osaa sammuttaa ja käynnistää auton tilapäisesti kuskin asiaan puttumatta.\nOk, en odota, että heti huomenna lehdissä on uusi käänteentekevä nimitys käytössä 🙂\nEikä minulla taida olla enempää sanottavaa tähän asiaan ja kuulenkin jo pienien karvaisten käsien aplodeeraavan, että vihdoinkin se lopettaa!\nAmmoisista ajoista lähtien, kun autoja on tehty, ne on täytynyt käynnistää ja sammuttaa, mutta uutena asiana on tuo automatiikka, joka osaa sammuttaa ja käynnistää auton tilapäisesti kuskin asiaan puttumatta.\nKyllä. Kaikenlaista manuaalista toimea on ollut kuten esimerkiksi kampuran päässä olevaa kampea ja käsirikastinta. Nykyisin automatiikka hoitaa kaiken.\n13.05.2020 11:18 muokattu 13.05.2020 11:19\n13.05.2020 11:56 muokattu 13.05.2020 11:59\nVieläköhän Volkswagen Passat GTE:ssä on se puute ettei autolla voi ajaa pelkällä sähköllä alle kymmenen asteen pakkasessa.\n"De nya laddhybriderna från Volkswagen startar över huvud taget inte vid 27 minusgrader, och bilen kan inte köras på eldrift under tio minusgrader. Det märkte en Volkswagen Golf GTE-köpare och nu skriver auto motor & sport om problemen.\nDe svenska återförsäljarna hade inte fått någon information om hur Volkswagen Golf GTE och Passat GTE fungerar i riktigt kallt svenskt vinterklimat och kunde därmed inte heller informera kunderna.\n"Antingen mörkade VW medvetet inför kunderna att deras laddhybrider inte fungerar med eldrift i minus tio grader, eller så vågade inte teknikerna berätta för sina chefer", skriver auto motor & sports chefredaktör Alrik Söderlind i ett blogginlägg.\nBilarna går in i hybridläge vid –10 grader och går inte att köra i helt elektriskt läge. Vid –27 grader kan bilen få startproblem men det kan å andra sidan även "vanliga" bilar."\n13.05.2020 12:52 muokattu 13.05.2020 12:56\naina voi huijata itseään, kun mittaristossa näkyy pienempi kulutuslukema. Polttomoottorin pakoputkipäästöt ja kulutus ovat ajossa pienemmät\nEdellä kertomani kulutuslukemat eri talvilta on otettu tankkikirjasta.\nLämmitän toki mielellään autoa itsekin etukäteen ihan moottorin hyvinvoinnin ja oman mukavuuden kannalta mutta en usko säästäväni sillä luonnonvaroja tai CO2-päästöjä - itse vielä maksan sen sähkönkin ja polttoaineen.\nMukavuus ja auton pysyminen hyvässä kunnossa ovat minunkin motiivini esilämmittämiseen.\nJuuri oman autoni moottoriversion ensimmäisissä vuosimalleissa vaihdettiin jakoketjuja valmistajan piikkiin luvattoman aikaisin, eli jo alle 200.000 km ajomäärillä. Ongelman syy paikallistettiin 0W öljyistä huolimatta pakkaskäynnistyksissä ketjun liian tiukalle pamauttavaan öljynpaineella toimivaan kiristimeen, josta on tehty sen jälkeen useitakin päivityskierroksia. Lähes aina vain lämpimänä lähtevän autoni 200.000 km huollossa mitattu ketju oli käyttänyt uudelle moottorille sallitusta kulumastaan noin 20 - 25%. Mittausarvo on vielä tuotakin kauempana käytetyn vähintään 250.000 km ajetun ketjun hylkyrajasta.\nItsellenikin yllätyksenä tullut Webaston käyttöä lisäämällä saavutettu marginaalinen ja mittausmenetelmästä johtuen vailla tilastollista merkitystä oleva kulutussäästö on siis käytännössä ilmaista mukavuutta, joka pitää sekä kuskin että auton paikat kunnossa pidempään. Mutta tämän havainnon ja sinunkin yllä kertomasi perusteella olen melko vakuuttunut siitä, että voidaan löytää myös tieteellisen tutkimuksen toistettavuuden täyttävät koeolosuhteet, joissa lämmittämällä säästetään polttoainetta. Mutta koska siihen koejärjestelyyn liittyy aika monta ehtoa, en edes yritä yleistää tätä havaintoa koskemaan kaikkia tilanteita.\nEn jaksa penkoa dataa tarkemmin, mutta saattaa olla, että havaitsemani pieni säästö muodostuu kaikkein suurimpien kulutushuippujen katkomisesta kovimmilla pakkasilla? Jotain kovan pakkasen 7 litran ylitystä en muista nähneeni enää pitkään aikaan yhdenkään tankillisen keskikulutuksena edes pelkässä työmatkapörräyksessä. Kuutosen ylittyminen on sen sijaan valitettava tosiasia talvisessa työmatka-ajossa.\n13.05.2020 13:07 muokattu 13.05.2020 13:08\nPelkän sähköajon estämisen yli -10 asteessa ymmärrän, mutta jos -27 on softaan koodattu lämpötilaraja, niin siihen olisi syytä tehdä melko pikaisesti korjaus.\nNoissa lämpötiloissa tietenkin pitää kaiken olla kunnossa, mutta toisaalta ei ole mitään syytä, miksi ongelmia pitäisi aiheutua vielä noissa olosuhteissa.\nJoo no noista hölinöistä ei kannata stressata. Tämäkin harhaanjohtaminen on oikaistu jo aikaisemminkin, mutta kunnon trollin tyyliin kyseinen tapaus on tietenkin "unohtanut" sen ja jankuttaa edelleen samaa potaskaa.\nJa taitaapa todellisuudessa ero olla suurempikin. Moottori kirjoitti XC90 T8:sta, että normin mukaan sähköllä pästään 40 kilometriä ja käytännössä vähemmän. A-Klassella hätyyttelivät kuitenkin 70 kilometrin rajaa.\nKyllä minä mieluummin uskon Ruotsin Volkswagenin Marcus Thomasfolkin julkiseen lausumaan asiasta verrattuna jonkin surkean yksittäisen nimimerkin NHB:n höpötyksiin. Tuossa lausumassa Volkswagen ilmoittaa että se on valmis ostamaan takaisin ne autot joiden kohdalla ostajia ei ole informoitu pakkasrajoista.\n"Volkswagen har gått ut med ett nytt uttalande och är beredda att köpa tillbaka bilar om köparen är missnöjd. Så här skriver Marcus Thomasfolk:\n"Jag vill gärna vara tydlig med att misstaget att inte informera de första kunderna om temperaturbegränsningarna i våra laddhybrider helt och hållet är något vi tar på oss. Som tidigare skrivet hade vi helt enkelt inte tillgång till den informationen från början, men så fort det kom till vår kännedom så förtydligade vi detta i olika sammanhang."\n"Om det är någon kund som upplever att man inte fått information om temperaturgränserna, och på grund av detta är missnöjd med sitt val av bil, är vi beredda att ta ansvar för ett återköp enligt gällande branschvillkor. Det vill säga med avdrag för körsträcka etc. I så fall ska man ta denna första kontakt med aktuell återförsäljare."


Ei saa mennä ulos saunaiholla: Hillittyä juhlintaa\nLähettänyt Heidi klo 8.07\nHah, hauskaa löytää toinen sakki joka syö kakkua. Meillä 25 hengen kakkukahveille on varattava kakkua sadalle hengelle.\n10. joulukuuta 2017 klo 13.06\nMeilläkin tykätään kakusta :)\nSukulaiskirjailija kiittelee aina kirjaston rojalteja. Tosin nykyään ehkä saa jo muutakin kuin ylähuulen leivän päälle, kun sai pari vuotta sitten valtiolta taiteilijaeläkkeen.\n10. joulukuuta 2017 klo 13.46\nTyhmä kun olen, niin en ole tullut ajatelleeksi että kirjailija saa rojalteja lainatuista kirjoista mutta sehän on ihan järkeenkäypä juttu. Mielestäni summaa voisi olla isompikin koska kirjan kirjoittamisen ei ole mikään yksinkertainen prosessi. Tarkoititko lastenkirjojen kirjoittamisella (kannattavuus) sitä että niitä lainataan eniten vai onko kirjoista saatavat rojaltit jotenkin määritelty sen mukaan minkä lajin kirja on kyseessä?\n11. joulukuuta 2017 klo 9.45\nNiitä lainataan paljon.\n11. joulukuuta 2017 klo 9.52\nSYYSLOMAN RIEMUA UIMAHALLISSA\nTällaista viisautta on vaikea käsittää!\nLike a jo-jo.\nTee ekoteko — älä lisäänny


Markkinatalous – Hearpedia\nEsimerkki pörssikurssin kehityksestä\nMarkkinatalous on planeetta Maan mahtavin instituutio, jonka alaisina toimivat kaikki maailman valtiot. Markkinatalouden päämäärä on talouskasvu, jonka toteuttamiseksi valtiot mm. sotivat. Markkinataloudessa asioiden arvo määritellään sillä perusteella, kuinka paljon ne tuottavat omistajilleen rahaa tai muita hyödykkeitä.\n[muokkaa] Markkinatalouden toimintaa Suomalaisen bisnesmaailman kaunein idea: "Tällaisten asioiden toteuttamiseksi sitä rahaa tehdään" - sokean ideoima miljoonan vesilitran Elämyksien jäävuori (ohjelmasta Leijonan kita (c) & (p) & (etc) MTV3 & kumppanit) katso myös tämä\nMarkkinatalous pyrkii siirtämään kaikki elämän osa-alueet pörssiin, jossa niille säädetään kuvitteellinen arvo sen mukaan, kuinka suuret tuotto-odotukset kyseisellä asialla on. Mistä tahansa asiasta voi tulla tuote, joka on laskettavissa.\nJa lise4tte4kf6f6n viele4, ette4 myf6s ele4imille4 ke4sitys "oikeudenmukaisuudesta" nivoutuu myf6s istelle koituviin kustannuksiin (esimerkki ei tismalleen sama kuin epe4tasaisessa tulonjaossa mutta samansuuntainen): ele4imet ovat valmiita uhraamaan resursseja (=kielte4ytyme4lle4 yhteistyf6ste4 ja palkkiosta) jos kokevat ette4 niite4 kohdellaan epe4reilusti. Ne4in ollen ei olekaan ylle4tte4ve4e4, ette4 ihmiset ovat valmiit maksamaan "turhia" ve4like4sie4 pite4me4e4n hommaa kasassa. On yleisele4imellinen/inhimillinen taipumus kyete4 jopa itse uhrautumaan rankaisemalla petturuudesta ja myf6s epe4oikeudenmukaisesta/epe4tasa-arvoisesta kohtelusta.Filosofinen kysymys: miksi esimerkiksi geneettisiin eroihin ja ahneuteen perustuvat erot menestyksesse4 olisivat parempi asia kuin vaikkapa arvotut tai perityt erot menestyksesse4? Ihmisethe4n nimenomaan pite4ve4t lottoa ve4hiten pahana rikastumiskeinona, jostain syyste4. No, nykyinen systeemi toimii kaiketi painotettuna arvontana: superrikkaaksi pe4e4sysse4 on suurimmaksi osaksi kyse tuurista, vaikka esim. taito ja ahkeruus lise4e4ve4t todenne4kf6isyyte4.\nOhessa Oppilaskunnan hallituksen ilmo keve4e4lle4 2011:Oppilaskunnan hlltiaus aloittaa lukiokirjojen kierre4tte4misen ti 17.5.(2011) ja ke 18.5.(2011)ostamalla ykkf6svuoden ensimme4isten pakollisten kurssien kirjoja, jotka myyde4e4nensi vuonna tuleville ykkf6sille. Tuo tarpeettomat kirjat kiertoon! Kirjojen myyntitapahtuu oppilaskunnan huoneessa ruokave4litunneilla. c4idinkielen ke4sikirjastamaksamme 20€ ja muista kirjoista 5€ seke4 kahden kurssin kirjoista (esim. biologia)10€.\n[muokkaa] Markkinatalouden hallitsemia tuotteita Suomi\n[muokkaa] Tulossa pian Rakkaus\nHaettu osoitteesta http://www.hear.fi/wiki/index.php?title=Markkinatalous&oldid=63759\nLuokat: YhteiskuntaKäsitteet\tNäkymät\nSivua on viimeksi muutettu 1. elokuuta 2012 kello 11.51.\nTämä sivu on näytetty 3 117 kertaa.


Spektrimittauksia ja -kuvantamista voidaan käyttää monimutkaisten materiaalien tutkimiseen\nVäittelijä: Lis. G. M. Atiqur Rahaman\nAika ja paikka: 27.03.2017, 12.00, Louhela auditorio, Joensuun Tiedepuisto\nLisensiaatti G. M. Atiqur Rahaman käsitteli väitöskirjatyössään monimutkaisten materiaalien tutkimista kuvantamistekniikalla, joka hyödyntää materiaalien optisia ominaisuuksia valon aallonpituuden funktiona (ns. spektrisiä ominaisuuksia). Tutkimus keskittyi erityisesti heijastus- eli reflektanssimittausten hyödyntämiseen paperitulosteissa ja tekstiileissä käytettyjen väriaineiden analysointiin. Rasteritulosteissa mikroskooppikuvantaminen ja kuva-analyysi mahdollistivat paremman ymmärryksen valon, musteiden ja paperin vuorovaikutuksesta. Rahaman kehitti myös tehokkaan menetelmän tekstiilien väriaineiden luokittelemiseen, käyttäen reflektanssitietoa myös näkyvän valon aallonpituusalueen ulkopuolelta. Väitöskirjassa osoitetaan lisäksi, että näkyvän valon ja lähi-infrapuna-alueen aallonpituuksien reflektanssitietoa voidaan hyödyntää tekstiilipintojen värivirheiden havaitsemiseen.\nValon, painomusteen ja paperin vuorovaikutusten tehokas karakterisointi on välttämätöntä seuraavan sukupolven monikaista- ja spektritulostamistekniikoiden kehittämiseen. Tyypillisissä semiempiirisissä karakterisointimenetelmissä rasteritulosteen oletetaan koostuvan kahdesta komponentista: musteesta ja paljaasta paperista. Yleisimmät väriennustemallit perustuvat tälle oletukselle. Kuitenkin, musteen absorption ja leviämisen, sekä lateraalisen valosironnan takia painatuspinnan eri osien optiset ominaisuudet muuttuvat. Tässä väitöskirjatyössä on tutkittu mikroskooppikuvantamisella tulosteen pintaa, jonka oletetaan koostuvan kiinteästä musteesta, muste/paperi-sekoitealueista ja paljaista paperialueista. Väitöskirjatutkimuksen tuloksena on saavutettu paremman valoheijastusmallinnuksen lisäksi myös syvällistä tietoa tulosteiden valo/muste/paperi-vuorovaikutuksesta.\nKulttuuriperintökohteiden tutkimuksen alalla on ensisijaisen tärkeää, että tekstiileissä käytetyt väriaineet voidaan tunnistaa vahingoittamatta tutkittavaa kohdetta. Useimmat yleisesti käytetyistä tekniikoista ovat analyyttisia ja hyvin tarkkoja, mutta vahingollisia tutkittaville kohteille. Väitöskirjatyön toisessa osassa esitellään ei-vahingollinen menetelmä väriaineiden luokitteluun niin sanottua spektrikuvantamista hyödyntämällä. Reflektanssitieto infrapuna-alueen lyhyimmillä aallonpituuksilla havaittiin hyödylliseksi luonnollisten ja synteettisten väriaineiden erottelussa. Saatuja tuloksia voidaan hyödyntää luonnollisten väriaineiden ja sidosaineiden tunnistamiseen tekstiileistä.\nMuseoiden ja taidegallerioiden näkökulmasta on tärkeää kyetä fyysisesti mittaamaan tekstiilien värien muuttumista, havaita tahrat, tai jopa kyetä ennustamaan tekstiilin pinnan alueet joissa väri tulee muuttumaan lähitulevaisuudessa. Olemassa olevat spektroskooppiset menetelmät hyödyntävät reflektanssimittauksia näitä tarkoituksia varten, mutta ne ovat yleensä rajoittuneita pistemittauksiin subjektiivisesti valituilta alueilta. Tässä väitöskirjatyössä osoitetaan, että spektrikuvantamalla tekstiilin pintaa näkyvällä ja lähi-infrapuna-aallonpituusalueella, mielenkiintoiset kohteet voidaan saada näkyviin automaattisesti ja ne voidaan esittää kolmiprimäärinäytöllä. Spektriväritietoa hyödyntämällä voidaan tehdä päätöksiä tekstiilien esittelyolosuhde-, säilytys- ja entisöintistrategioista.\nLis. G.M. Atiqur Rahamanin tietojenkäsittelytieteen alaan kuuluva väitöskirja Use of Reflectance Measurements to Study Turbid Media by Imaging tarkastetaan Luonnontieteiden ja metsätieteiden tiedekunnassa. Vastaväittäjänä tilaisuudessa toimii professori Sergio M.C. Nascimento, University of Minho, ja kustoksena professori Markku Hauta-Kasari, Itä-Suomen yliopisto.\nVäittelijän painolaatuinen kuva on osoitteessa https://kuvapankki.uef.fi/A/UEF+kuvahakemisto/10974?encoding=UTF-8


Bond ei juo enää Finlandiaa - Kotimaa - Ilta-Sanomat\nBond ei juo enää Finlandiaa\nFinlandia-vodkan visiitti James Bond -elokuvissa jäi ranskalaiseksi. Vaikka Finlandia satsasi muutama vuosi takaperin "seitsemännumeroisen summan" Kuolema saa odottaa -elokuvaan, uudesta Casino Royale -nimeä kantavasta brittiagenttiseikkailusta jättäydyttiin pois. Leffan tulitaisteluiden, autokaahailun ja naikkosten liehittelyn katsottiin olevan sopimatonta seuraa suomalaisviinalle.\n- Markkinoinnissamme korostetaan nykyään hiukan erityyppisiä asioita, kuin mitä James Bond edustaa: Suomen puhdasta luontoa, keskiyön aurinkoa ja Lapin mystiikkaa, muotoilee Finlandia Vodka Worldwiden toimitusjohtaja Tommi Holmström.\nAmerikkalaisyhtiö Brown-Forman osti kansallisvodkan pari vuotta sitten. Tuolloin Finlandian logo vedettiin pois muistakin elokuvista ja urheilukisoista, kuten formuloista ja alppihiihdosta. Koskenkorvalla tislattavaa ohraviinaa päätettiin alkaa kaupata 1970-luvun malliin Suomi-kliseillä.\nKummallista kyllä, suomalaisille Finlandia ei käy vieläkään kaupaksi. Alkon myydyimpien vodkien tilastossa Finlandia yltää 246 216 litran vuosimyynnillään vasta sijalle yhdeksän. Koskenkorvan vetämä kärki myy miljoonia litroja enemmän.\nRajamäen kahden kuuluisan pullon suhteessa on yksi omituisuus. Koskenkorva kantaa karskimpaa mainetta, vaikka itse juomat eivät eroa kuin kahdessa asiassa: Koskenkorva on Finlandiaa miedompaa ja makeampaa.


Joskus kannattaa lähteä vähän eri alueelle kulkemaan. Katsokaa, miten kaunista on Helsingin Käpylässä! Oletko käynyt katselemassa näitä ihania taloja? #virvanet #365finland #käpylä #visitkäpylä #helsinki #visithelsinki #myhelsinki #finland #suomi #värit #syksy #katunäkymä #turisti #touristinyourowncity #autumn - Virva Lehto\n3.10.2019 25.10.2019 Instagram, Kuvablogi\nJoskus kannattaa lähteä vähän eri alueelle kulkemaan. Katsokaa, miten kaunista on Helsingin Käpylässä! Oletko käynyt katselemassa näitä ihania taloja?\n#käpylä #visitkäpylä #helsinki #visithelsinki #myhelsinki #finland #suomi #värit #syksy #katunäkymä #turisti #touristinyourowncity #autumn\nKun käy ystävien kanssa mökillä, voi oppia jotain uutta. Tällä kertaa esimerkiksi sen, että appelsiinit ja greipit (tässä!) voi leikata eri suuntaan. Meniköhän nyt oikein? Miten sinä leikkaat sitrushedelmät syötäväksi?


Maria Kaisa Aula Tekesin hallitukseen » Lapsiasiavaltuutettu\nMARIA KAISA AULA TEKESIN HALLITUKSEEN\nTiedote 11/2007 (29.6.2007)\nLapsiasiavaltuutettu Maria Kaisa Aula on nimitetty Tekes – teknologian ja innovaatioiden kehittämiskeskuksen hallitukseen. Tekesin uuden hallituksen kokoonpano heijastaa kehittämiskeskuksen laajenevaa toiminta-aluetta.\n”Tekesin tehtävä on laajentunut myös sosiaalisiin ja palveluiden innovaatioihin. Lasten hyvinvointia voisivat edistää esimerkiksi leikkipaikkoihin, peleihin, koulun oppimisympäristöön, lasten vaatemateriaaleihin, pitkäaikaissairauksien hoitamiseen tai päiväkotien turvallisuuteen liittyvä tutkimus- ja tuotekehittely”, toteaa Maria Kaisa Aula.\nTekesin hallituksen puheenjohtajana jatkaa ylijohtaja Petri Peltonen kauppa- ja teollisuusministeriöstä. Varapuheenjohtajana toimii johtaja Timo Kekkonen Elinkeinoelämän keskusliitto EK:sta.\nHallitus päättää Tekesin yleisistä toimintalinjoista ja tavoitteista, talousarvioehdotuksesta, toiminta- ja taloussuunnitelmasta sekä tilinpäätöksen ja toimintakertomuksen hyväksymisestä. Hallitus päättää myös varojen myöntämisestä sellaisiin innovaatio- ja tutkimushankkeisiin, joissa Tekesin rahoitusosuus on yli 2 miljoonaa euroa.\nValtioneuvosto asetti Tekesin uuden hallituksen kesäkuussa 2007. Toimikausi kestää vuoden 2011 kesäkuuhun saakka.


Instant palkkapäivä Lainat - Hyödynnä rahaa hetkessä - Forum SE\nInstant palkkapäivä Lainat - Hyödynnä rahaa hetkessä\nWysłany: Nie 14:21, 09 Lut 2014 Temat postu: Instant palkkapäivä Lainat - Hyödynnä rahaa hetkessä\nTämä menetelmä voit myös oikein päästä eroon haittavaikutuksia artikkelit oman Tutkimus , että sinulla on vuoksi viivästyi laskut. Tarkkailun päätökseen järjestely kanssa rahoituslaitos on yleensä hyvä vaihtoehto . Niille, jotka ovat valittujen sitoutuvat ilman tunnetusti hyödynnetään todennäköisyys arviointi , kuvaajia yleensä varmasti yksi yksinkertainen vaatimus . edellytykset vaaditaan saada päteviä hakemaan hyväksyminen pääoman rahoitustuotteiden tällä hetkellä . Jos olet vain 1 huomioon voit varmasti vain käteisellä raha kerran. In päivän aikaa, rahaa saa siirtynyt osaksi tilillesi [link widoczny dla zalogowanych] Shop käteisennakkoa lainat Internetissä ja kuten paras Edut . On paljon paljon liittovaltion luotonanto vaihtoehtoja vaihtoehtoja sinulle kuin sinun tulee käyttää .\nAuton omistajat ovat varoa ymmärtää, että vakuutus käyttää auton ja kun ne ovat ajokielto jonkun toisen autojen jos heillä on liikenneonnettomuus , ne eivät todellakaan ole suojattu . Kun osto auto plus raha , Muista kuluttaa rahaa maksut ajoissa . Näin sinulle hyvä idea ja status taloudellisesti kun tehdä ratkaisu pankki [link widoczny dla zalogowanych] kuitenkin , jotkut laina yritykset on minimiin kulut kertomuksen täysin lause on palkkapäivä laina . Suurin asia on jonkun, joka on kamala kulutusluottoja voi silti saada autojen .\nKun olet tutkittuja erittäin edullinen luotonanto vaihtoehtoja varten häät ehdotus , saatat keksiä hyvä ja wonderful kohdata kohteelle rakastat . Tuottaa palkkapäivä lainat saatavissa mahdollisimman nopeasti , ei faksauksen maksaa päivä lainat toimittamien palkkapäivä käteisellä lainanantajat . Jos haluat apua vahvistamista luotto jälkeen 13 luvun, haluan jakaa 5 suosituksia jotka voivat auttaa sinua parantaa luotto nopeammin : [link widoczny dla zalogowanych] hän oli päivänä kaksi on kahden muutaman päivän loma . Jos luottokortti velka , tehdä tahtoa maksaa takaisin mahdollisimman pian . Opiskelijat käynnistymässä korkeakoulutuksen vuodesta 2012 voisi takaisin 9000 vuosittain , jossa erityisten koulut pystyy valita, kuinka paljon he will kysyntä .\nLähetä hakemus lainat kunhan vaaditaan . lisäksi , vaikka saada asunto , olet todennäköisin tiedusteli tuottaa kk let maksettava lisäksi entisestään lisää käsiraha kanssa varat . Mutta ainakaan uskoo tyyris edistää tai kulut taulut [link widoczny dla zalogowanych] voit varmasti tarkkailla, miten muuta asuntolaina teoksia arvioitaessa it oman etukäteen asuntolaina että on Lajike et ole käytätte saada kodin . Todennäköisesti laaja asia teet tahansa antaa valtava varasto sinun omaisuus lainat kokoaminen stand on se, lainan tarjoajien tiedä olet todella rehellinen noin vievää huono luotto-pisteet talon laina . Lukuun ottamatta on tekee asianmukaiset maksu alkaen rahamäärä, haluat mahdollisuus nostaa luottoluokitus .\nJohtuen avulla kannettava voit nyt mennä rahoitusapulainan kanssa hetki . Nämä jälleenrahoituksen vaihtoehtoja eivät ole vain löytynyt nopea mutta lisäksi tuulta ja hakea . yritys tekee näiden ärsyttävää ja vastenmielinen viestin tai pyytää ollut valtuutettu ja ammattitaitoinen käyttäen Buenos Aires Kunto Osuus Tilinpäätöksen Järjestöt .


Hinnasto Exeo personal training\nTreenipäivitys! Tämä on hyvä tapa kokeilla, onko personal training sinun juttusi sitoutumatta kuitenkaan pitkiin treenisopimuksiin.\nHinta 95 euroa/tapaaminen\nKolmen kuukauden PT-paketti sisältää alkuhaastattelun ja 10 tapaamista. Pakettiin sisältyy tavoitteen mukaisen ravintoneuvonta, selkeät ruokavalio-ohjeet sekä harjoitusohjelmat. Lisäksi pt-pakettiin kuuluu kehonkoostumusmittaus sekä lihaskunto- ja liikkuvuustestit alkuun ja loppuun.\nHinta 325 euroa/kuukausi\nKuuden kuukauden PT-paketti sisältää alkuhaastattelun ja 20 tapaamista. Pakettiin sisältyy tavoitteen mukaisen ravintoneuvonta, selkeät ruokavalio-ohjeet ja seuranta sekä harjoitusohjelmat. Lisäksi pt-pakettiin kuuluu kehonkoostumusmittaus sekä lihaskunto- ja liikkuvuustestit, jotka tehdään säännöllisesti. PT-paketti sisältää useita treeniohjeita.\nHinta 295 euroa/kuukausi\nVuoden PT-paketti sisältää alkuhaastattelun ja 40 ohjattua treeniä personal trainerin kanssa. Pakettiin sisältyy tavoitteen mukaisen ravintoneuvonta sekä selkeät ruokavalio ohjeet ja seuranta. Lisäksi pt-pakettiin kuuluu kehonkoostumusmittaus sekä lihaskunto- ja liikkuvuustestit, jotka tehdään säännöllisesti. PT-paketti sisältää useita treeniohjeita.\nHinta 260 euroa/kuukausi\nRäätälöity PT-paketti. Sovi aika alkuhaastatteluun. Teen tavoitteesi pohjalta tarjouksen sinulle sopivammasta treenipaketista.\nPT-pienryhmä. Monipuolista treeniä pienryhmässä. Katso tarkempi kuvaus ryhmästä valmennus-valikosta.\nHenkilökohtainen ravintovalmennus ja seuranta. Sisältää laajuudesta riippuen tapaamisia, ruokapäiväkirjan analyysin sekä tavoitteen mukaiset ravinto-ohjeet, joita päivitetään tarpeen mukaan. Oleellinen osa ravintovalmennusta on asiakkaan säännöllinen kirjallinen raportointi sekä motivaatiota ylläpitävät kirjalliset tehtävät.\nAlkaen 299 euroa\nHenkilökohtainen lihaskunto-ohjelma sisältää kuntosali-ohjelman kirjallisine ohjeineen sekä 1-2 ohjausta (kesto noin 1,5h). Ensimmäisellä kerralla käydään läpi oikeat suoritustekniikat ja toisella kerralla tarkistetaan, että kaikki sujuu mallikkaasti.\nHinta 129 euroa (yksi tapaaminen)\nHinta 195 euroa (kaksi tapaamista)\nOpi kahvakuulan perustekniikat yksin tai kaverin kanssa sinulle sopivimmassa paikassa: kotonasi, pihallasi, kuntosalilla tai vaikkapa puistossa. Sisältää kahvakuulaohjelman omatoimiseen harjoitteluun sekä yhteisen, tehokkaan tunnin treenin.


Raid kilpailee Prix Italian ja Prix Europan palkinnoista - Kulttuuri - Helsingin Sanomat\nRaid kilpailee Prix Italian ja Prix Europan palkinnoista\nTV1:n jännityssarja Raid kilpailee sekä lauantaina Bolognassa alkavan Prix Italia -festivaalin että lokakuussa Berliinissä pidettävän Prix Europan parhaan tv-draaman palkinnosta.\nPrix Italia ja Prix Europa ovat tv- ja radio-ohjelmien tärkeimmät vuosittaiset kilpailut. Prix Italian seitsemän suomalaista kilpailuohjelmaa on valinnut Yle itse. Prix Europaan lähtevät ehdokkaat ovat käyneet lävitse järjestäjien esikarsinnan.\nPrix Italia -festivaalissa kilpailevat TV1:n dokumentti Koti kuoleman laaksossa , TV2:n kulttuuridokumentti Valon ja varjon huoneet , Radioateljeen Hiroshiman äänet - muistoa kunnioittaen , ruotsinkielisen radion kulttuuridokumentti Sluta viska, skrik! , Veli-Matti Puumalan radiofoninen teos ja Radioteatterin Lähiösatu .\nPrix Europasta kilpailevat Raidin lisäksi TV1:n dokumentti Kiltit tytöt , TV2:n Silminnäkijä: 730 aamua , FST:n monikulttuurinen Missisippi - Nedervetil , radiodokumentti Vaaraton nainen sekä kuunnelmat Jänishousut ja En bättre uppgift.


Ubuntu 7.10 kettuilee asennuksen jälkeen\nKirjoittaja Aihe: Ubuntu 7.10 kettuilee asennuksen jälkeen (Luettu 1552 kertaa)\n« : 05.08.08 - klo:17.41 »\nEnpä tiedä... Asensin ubuntun toiselle koneelleni samalla cd:llä kuin asensin aikaisemmin saman version ubuntun tälle koneelle. Kaikki oli vallan hyvin ja live-cd aukesi. Asennuksen jälkeen huomasin pieniä vajavaisuuksia jotka voivat johtua vain asennuksen puutteellisuudesta:\n-Käyttöjärjestelmän kieli osittain suomi, osittain englanti(?!?)\n-Ohjelmat ovat engalnniksi\n-Ubuntu ei suostu tunnistamaan laitteita jotka toinen tietokone tunnistaa(tulostin, adsl-modeemi, äänikortti(sama kuin tässä), eikä muutenkaan oikein mitään laitteistoon liittyvää)\n-Ubuntu ei antanut asennuksessa synkata tilien asetuksia winukasta.\nMistä perkuleesta nämä johtuvat? Asennusohjelma kuitenkin ilmoitti että kaikki on valmiina ja kone pitäisi käynnistää uudelleen. Eli mitä ?\nVs: Ubuntu 7.10 kettuilee asennuksen jälkeen\n« Vastaus #1 : 05.08.08 - klo:18.00 »\nOlisin kyllä asentanut suoraan 8.04.1 version. Kunnollisen kielituen saa kun valitsee kielen asetusvalikosta.\n« Vastaus #2 : 05.08.08 - klo:20.21 »\nNiinhän sen teinkin mutta... homma.\n« Vastaus #3 : 05.08.08 - klo:20.30 »\nEi se oo homma, ei kai kaikkea kielipaketteja olekaan ennen päivitystä. Muistaakseni?\nPäivitä ja päivittele sitten lisää.\n« Vastaus #4 : 05.08.08 - klo:20.37 »\nGutsyssä(7.10) muistaakseni ne kielipaketit asentuivat aluksi puoliksi. Täytyy mennä kieliasetuksiin ja kliksuttaa siihen suomen kohdalle väkänen ja sitten "toteuta". Alunperin asennuksen jälkeen on muistaakseni epämäärisen musta/harmaa.\nHardyn(8.04.1) rautatunnistus on paljon pätevämpi kuin Gutsyn, joten suosittelen imuttamaan&polttamaan sen 8.04.1:n, niin säästyt pään seinään hakkaamisesta tunnistamattoman raudan kanssa. Joissain koneissa Gutsykin asentui nätisti, mutta ...\n« Vastaus #5 : 06.08.08 - klo:00.42 »\nEttei käynyt "vanhanaikainen" ja nettipiuha olisi ollut irti asennuksen aikana....itsekin joskus ihmetelleenä , terveisin Timo\n« Vastaus #6 : 06.08.08 - klo:08.59 »\nNo eihän se tunnistanu mun adsl-modeemia jonka saman versioinen ubuntu toiselta koneelta tunnisti.


Eero Rautalahti on toiminut 20 vuotta lakimiehenä Lontoossa – ”Vapaa-ajan käsite on Britanniassa erilainen” | Lontoo | HS\nEero Rautalahti on toiminut 20 vuotta lakimiehenä Lontoossa – ”Vapaa-ajan käsite on Britanniassa erilainen”\nPäivitetty: 28.12.2015 19:12\nEero Rautalahti pistäytyy yksityisklubillaan vähintään kerran viikossa. Lontoon keskustassa Pall Mall -kadulla sijaitseva Reform Club perustettiin 1836. Naisia jäsenistä on 18 prosenttia.\nEero Rautalahden vinkit hänelle, joka etsii pätevää juristia Lontoossa.\n1 ”Kysele kollegoilta tai tutuilta, jotka ovat olleet vastaavassa tilanteessa. Muiden kokemus ja suositukset ovat paras keino edetä.”2 ”Erilaisia lakimies- ja lakitoimistoluetteloita voi käyttää pohjamateriaalina, kun kartoittaa juristipalvelujen tarjontaa. Matrikkeleihin ei kuitenkaan kannata luottaa liikaa, koska ne ovat pohjimmiltaan markkinointimateriaalia.”3 ”Kun olet valinnut asianajotoimiston, pyri luomaan hyvä suhde toimeksiantoasi hoitavaan avainjuristiin. Ilman tiivistä kontaktia voit päätyä toimistossa heittopussiksi.”\nLontoo. Miksi valita helppo urapolku, jos voi kerran lisätä kierroksia ja vaikeusastetta.Jokseenkin näin mietti lakimies Eero Rautalahti 1990-luvun puolivälissä. Juristinura Suomessa oli hyvässä vauhdissa, mutta sitten tuli kutsu Lontooseen.Rautalahti pakkasi tavaransa ja on yhä samalla matkalla. Nyt joulukuussa tuli täyteen 20 vuotta yrityslakimiehenä Lontoon Cityssä.”Ulkopuolisen pitää todistaa täällä osaamisensa joka ainoa päivä. Mutta onhan tämä ollut huikea seikkailu. En kadu yhtään”, Rautalahti, 55, sanoo.Ollaan Rautalahden yksityisklubilla Pall Mall -kadulla. 179-vuotias Reform Club on tunnettu uudistushenkisyydestään ja liberaaleista aatteistaan.Klubin sisällä uudistukset eli reformit eivät tule ensimmäisenä mieleen. Kerho on kuin museo. Kirjaston nahkatuoleihin uppoaa, ja jättimäisessä juhlasalissa klubin jäsenet järjestävät illallisia kynttilänvalossa.”Kävi hyvä tuuri viitisentoista vuotta sitten, kun pääsin klubin jäseneksi. Tutut kysyivät, ja sitten tarvittiin suosittelijoita ja haastattelut”, Rautalahti kertoo.\nYksityisklubin jäsenyys ei ole välttämätöntä töiden takia. Klubi on pikemminkin sosiaalinen valinta. Rautalahti on toiminut Reform Clubin viinikerhossa, ja ajankohtaisaiheiden alustuksetkin ovat huippuluokkaa.”Järjestän täällä mielelläni myös asiakastapaamisia.”Rautalahden asiakkaat ovat useimmiten investointipankkeja ja pörssiyhtiöitä. Yritysjuridiikka on hänen leipäpuunsa.Vuosi sitten alkoi osakkuus McCarthy Denning -asianajotoimistossa. Työ koostuu yrityskauppojen hoidosta, osakeanneista sekä listattujen yhtiöiden vetämisestä takaisin yksityisomistukseen. ”On minulla suomalaisia teknologiayhtiöitäkin asiakkaina.”Ulkomailta tulevan juristin ei ole aina helppo puskea tietään brittiläisessä lakimieskunnassa. Rautalahden kaltaisia Lontoossa kunnon uran tehneitä suomalaisjuristeja on vain kourallinen.Toki Cityyn tulee suomalaisen lakimieskoulutuksen saanutta väkeä paljonkin. Useimmat ovat kuitenkin Lontoossa vain muutaman vuoden, kunnes siirtyvät muualle.Rautalahti vitsailee, että ensimmäiset kymmenen vuotta suomalainen juristi saa hoitaa tehtäviä, jotka liittyvät pohjoismaisiin toimeksiantoihin. ”Sen jälkeen ’ylennetään’ Itä-Eurooppa-laatikkoon.”Hän itsekin on hoitanut monia juttuja entisen Neuvostoliiton alueella kuten Ukrainassa ja Baltiassa. Turkkikin on tullut tutuksi.Pohjoismaiden ja Itä-Euroopan jälkeen ulkomaalainen on todistanut osaamisensa. On ”brittilaatikon” vuoro.Klubilla on aamupäivällä hiljaista. Siitä huolimatta Rautalahti on joutunut varmistamaan, että valokuvaaja saa tehdä työnsä. Reform Clubilla suojellaan yksityisyyttä, eikä selfien räpsijöitä katsota hyvällä.Rautalahti kertoo lakibisneksen muuttuneen Lontoon Cityssä huomattavasti viidennesvuosisadan aikana. Monet isot lakitoimistot ovat nyt rahantekokoneita, joille oman brändin rakentaminen on tärkeintä. Samalla varsinaisen asiantuntijan eli juristin sekä loppuasiakkaan välimatka kasvaa.\nTyypillinen brittijuristi on erikoistunut hyvin kapeaan sektoriin. Se tekee hänestä työnantajatoimistosta riippuvaisen. Siinä missä suomalainen juristi saa yleiskäsityksen oikeusjärjestelmästä yliopistossa, oppii brittikollega ammattinsa töissä.”Osaaminen riippuu paljon siitä, missä toimistossa juristi on työskennellyt.”Juristintyöt ovatkin Britanniassa usein kuin ”hämärässä hapuilua”. Koskaan ei tiedä, mitä vastapuoli osaa ja mitä ei.Rautalahti sanoo haluavansa olla asiakkaan auttaja. Suhteen pitää olla läheinen.Omassa lakitoimistossa osakkaita on 20, ja avustajia 10. Kiinteät kulut pidetään minimissä.”Näin asiantuntija kerää itse oman työnsä hedelmät.”Aitona yrittäjänä Rautalahtikin on aina asiakkaansa käytettävissä. City-juristi ei anna lomailun häiritä työntekoa.”Tämä on suurin ero Suomeen verrattuna. Vapaa-ajan käsite on Britanniassa erilainen.”Työn vaatimukset ohjaavat harrastamista. Lukeminen sopii hyvin. Kirja on pitkämielinen.\nLontoo. Miksi valita helppo urapolku, jos voi kerran lisätä kierroksia ja vaikeusastetta.Jokseenkin näin mietti lakimies Eero Rautalahti 1990-luvun puolivälissä. Juristinura Suomessa oli hyvässä vauhdissa, mutta sitten tuli kutsu Lontooseen.Rautalahti pakkasi tavaransa ja on yhä samalla matkalla. Nyt joulukuussa tuli täyteen 20 vuotta yrityslakimiehenä Lontoon Cityssä.”Ulkopuolisen pitää todistaa täällä osaamisensa joka ainoa päivä. Mutta onhan tämä ollut huikea seikkailu. En kadu yhtään”, Rautalahti, 55, sanoo.Ollaan Rautalahden yksityisklubilla Pall Mall -kadulla. 179-vuotias Reform Club on tunnettu uudistushenkisyydestään ja liberaaleista aatteistaan.Klubin sisällä uudistukset eli reformit eivät tule ensimmäisenä mieleen. Kerho on kuin museo. Kirjaston nahkatuoleihin uppoaa, ja jättimäisessä juhlasalissa klubin jäsenet järjestävät illallisia kynttilänvalossa.”Kävi hyvä tuuri viitisentoista vuotta sitten, kun pääsin klubin jäseneksi. Tutut kysyivät, ja sitten tarvittiin suosittelijoita ja haastattelut”, Rautalahti kertoo.Yksityisklubin jäsenyys ei ole välttämätöntä töiden takia. Klubi on pikemminkin sosiaalinen valinta. Rautalahti on toiminut Reform Clubin viinikerhossa, ja ajankohtaisaiheiden alustuksetkin ovat huippuluokkaa.”Järjestän täällä mielelläni myös asiakastapaamisia.”Rautalahden asiakkaat ovat useimmiten investointipankkeja ja pörssiyhtiöitä. Yritysjuridiikka on hänen leipäpuunsa.Vuosi sitten alkoi osakkuus McCarthy Denning -asianajotoimistossa. Työ koostuu yrityskauppojen hoidosta, osakeanneista sekä listattujen yhtiöiden vetämisestä takaisin yksityisomistukseen. ”On minulla suomalaisia teknologiayhtiöitäkin asiakkaina.”Ulkomailta tulevan juristin ei ole aina helppo puskea tietään brittiläisessä lakimieskunnassa. Rautalahden kaltaisia Lontoossa kunnon uran tehneitä suomalaisjuristeja on vain kourallinen.Toki Cityyn tulee suomalaisen lakimieskoulutuksen saanutta väkeä paljonkin. Useimmat ovat kuitenkin Lontoossa vain muutaman vuoden, kunnes siirtyvät muualle.Rautalahti vitsailee, että ensimmäiset kymmenen vuotta suomalainen juristi saa hoitaa tehtäviä, jotka liittyvät pohjoismaisiin toimeksiantoihin. ”Sen jälkeen ’ylennetään’ Itä-Eurooppa-laatikkoon.”Hän itsekin on hoitanut monia juttuja entisen Neuvostoliiton alueella kuten Ukrainassa ja Baltiassa. Turkkikin on tullut tutuksi.Pohjoismaiden ja Itä-Euroopan jälkeen ulkomaalainen on todistanut osaamisensa. On ”brittilaatikon” vuoro.Klubilla on aamupäivällä hiljaista. Siitä huolimatta Rautalahti on joutunut varmistamaan, että valokuvaaja saa tehdä työnsä. Reform Clubilla suojellaan yksityisyyttä, eikä selfien räpsijöitä katsota hyvällä.Rautalahti kertoo lakibisneksen muuttuneen Lontoon Cityssä huomattavasti viidennesvuosisadan aikana. Monet isot lakitoimistot ovat nyt rahantekokoneita, joille oman brändin rakentaminen on tärkeintä. Samalla varsinaisen asiantuntijan eli juristin sekä loppuasiakkaan välimatka kasvaa.Tyypillinen brittijuristi on erikoistunut hyvin kapeaan sektoriin. Se tekee hänestä työnantajatoimistosta riippuvaisen. Siinä missä suomalainen juristi saa yleiskäsityksen oikeusjärjestelmästä yliopistossa, oppii brittikollega ammattinsa töissä.”Osaaminen riippuu paljon siitä, missä toimistossa juristi on työskennellyt.”Juristintyöt ovatkin Britanniassa usein kuin ”hämärässä hapuilua”. Koskaan ei tiedä, mitä vastapuoli osaa ja mitä ei.Rautalahti sanoo haluavansa olla asiakkaan auttaja. Suhteen pitää olla läheinen.Omassa lakitoimistossa osakkaita on 20, ja avustajia 10. Kiinteät kulut pidetään minimissä.”Näin asiantuntija kerää itse oman työnsä hedelmät.”Aitona yrittäjänä Rautalahtikin on aina asiakkaansa käytettävissä. City-juristi ei anna lomailun häiritä työntekoa.”Tämä on suurin ero Suomeen verrattuna. Vapaa-ajan käsite on Britanniassa erilainen.”Työn vaatimukset ohjaavat harrastamista. Lukeminen sopii hyvin. Kirja on pitkämielinen.


Monipuolinen sijoitussalkku hallitulla riskitasolla | Inderes: Osakeanalyysit, mallisalkku, osakevertailu & aamukatsaus\nInderes analyysi 22.12.2020 8:18 Arvo Sijoitusosuuskunta\nAloitamme Privanetissä kaupan käynnissä olevan Arvo Sijoitusosuuskunnan seurannan. Päivitämme näkemystämme Arvosta kaksi kertaa vuodessa, mutta emme kommentoi uutisvirtaa raporttien välissä. Emme anna Arvolle tavoitehintaa tai suositusta, mutta kommentoimme näkemystämme Arvon markkinahinnasta suhteessa osuudelle määrittämäämme käypään arvoon. Arviomme mukaan Arvon hyvin hajautetun sijoitussalkun osien summa -menetelmällä määrittämämme käypä arvo on selvästi osuuden hintaa korkeampi. Nousuvaraa arvioitaessa suosittelemme sijoittajien kuitenkin ottamaan huomioon Arvon osuuden ohuen likviditeetin ja sijoitusyhtiöiltä tavallisesti vaadittavan sijoitusyhtiöalennuksen.


Nyt heilutaan! Tiktak järjestää jättibileet Hartwall-areenassa!\nUutiset | 23.11.2018 10:30\nSuosikkiyhtye Tiktak juhlistaa 20-vuotista taivaltaan jättikeikalla.\nVuonna 1999 huippusuosioon noussut yhtye esiintyy Hartwall-areenassa 18.4.2019. Tiktak nousi muutamille festivaalilavoille viime kesänä, ja nälkä kasvoi syödessä.\n- Viime kesä selvästi valmisteli meidät tähän isoon Hartwallin-keikkaan. Itselleni ei tullut missään vaiheessa sellaista oloa, että tässä lämmiteltäisiin uudelleen jo kertaalleen jäähtynyttä soppaa, vaan otimme tietoisesti tavoitteeksemme olla parempia kuin koskaan. Tiktak oli viime kesän keikoillaan paremmassa vedossa kuin silloin, kun bändi oli lopettelemassa. Nyt luvassa on pidempi ja näyttävämpi setti, johon saadaan varmasti mahdutettua kaikki ne suosikkibiisit, yhteislaulut ja hitit, yhtyeen solisti Petra Gargano kertoi tiedotteessa.\nLiput Tiktakin areenakeikalle tulevat myyntiin Ticketmasteriin ensi tiistaina (27.11.)\nGrrr, missä kunnossa Tiktakin Petra on - katso paljastavan seksikkäät treenikuvat!Grrr, missä kunnossa Tiktakin Petra on - katso paljastavan seksikkäät treenikuva...\nTiktakin Emilia "Emppu" Suhonen keskittyy nyt soolouraan – suhde muusikkomiehen kanssa päättyi: Olemme hyviä ystäviä!Tiktakin Emilia "Emppu" Suhonen keskittyy nyt soolouraan – suhde muusikkomiehen ...


Honda CR 125 cm³ 2001 - Kalajoki - Moottoripyörä - Nettimoto\nSiitä hyvä honda uuteen kotiin ollu itsellä aika vähällä käytöllä. Ensimmäinen kuva on tämän hetkinen kunto Mäntä vaihettu n 40 tuntia sitte alla ihan ok kuntoset renkaat öljyt vaihettu äsköttäin ja ilmanputsari pesty ja öljytty on myös laitettu valot. mukaan saa piikkirenkaat ja ajokengät Vaihtoa voi ehdottaa autoon . Numero ei oo oikea alhaalla on oikea Parhaiten saa kiinni viestillä n.+358414808359\nMittarilukema Ei ilmoitettu Päivitetty 23.01.2020\nSiitä hyvä honda uuteen kotiin ollu itsellä aika vähällä käytöllä. Ensimmäinen kuva on tämän hetkinen kunto Mäntä vaihettu n 40 tuntia sitte alla ihan ok kuntoset renkaat öljyt vaihettu äsköttäin ja ilmanputsari pesty ja öljytty on myös laitettu valot. mukaan saa piikkirenkaat ja ajokengät Vaihtoa voi ehdottaa autoon . Numero ei oo oikea alhaalla on oikea\nParhaiten saa kiinni viestillä n.+358414808359\nNettimoto ID 2485510


Girls-sarjan uudet jaksot alkavat | Radio ja TV | HS\nGirls-sarjan uudet jaksot alkavat\nHannah (Lena Dunham) ei tule toimeen ilman Adamia (Adam Driver).\nGirls, 3. kausi\nPääosissa Lena Dunham, Allison Williams, Jemima Kirke, Zosia Mamet, Adam Driver\nGirls-sarjan kolmoskausi alkaa Ylellä samana päivänä kuin HBO Nordic ryhtyy näyttämään sarjan neloskautta. Viime viikolla HBO vahvisti, että sarja jatkuu vielä viidennelläkin kaudella.Yleisnero Lena Dunhamin luoma sarja alkoi onnellisten tähtien alla, mutta jotakin ykköskauden ihanuudesta kuivui kasaan jo toisella kaudella. Paljon jäi silti jäljellekin. 2010-luvun Sinkkuelämää, parikymppisten ystävättärien maailmanselitys on edelleen komedialajin uudistaja.Koska sarja on mitä suurimmassa määrin yhteydessä sen pääosanesittäjiin, Lena Dunhamin Hannahista alkaen, on tietysti loogista, että sarjan edetessä kaikki vain yksinkertaisesti aikuistuvat ja tulevat siksi vähän ikävämmiksi. Spontaanisuus menettää merkityksensä, seksi on välillä jyystämistä, ystävät muuttuvat rasittaviksi ja tekee mieli asettua aloilleen riittävän mukavan puoliskon kanssa.Komedian kannalta on kuitenkin surullista, että sekä kakkoskaudella että nyt nähtävällä kolmoskaudella riidellään todella usein. Naisten välisestä ystävyydestä ei ole syytä antaa liian ruusuista kuvaa, mutta veemäinen dialogi ja jatkuva huutaminen käyvät vähitellen katsojan voimille. Ja siihen osallistuvat myös sarjan miehet.Onneksi on Adam, rehellinen, muriseva Hannahin poikaystävä sekä häntä näyttelevä Adam Driver. Ilman Adamia Hannah on hukassa, ja niin tuntuu olevan myös Dunham. Kolmoskaudella Adamin rooli korostuu, sillä hän pääsee näyttelijänuran syrjään kiinni.Hannahin ystävättäret eli Marnie, Jessa ja Shoshanna sen sijaan junnaavat paikoillaan vielä kolmoskaudellakin. Hannahin tolkuton itsekeskeisyys on sarjan keskeisiä teemoja, mutta se jyrää alleen myös sivuhenkilöiden kehityksen. Itse suren varsinkin oman suosikkihahmoni Shoshannan puolesta. Häntä näyttelevä Zosia Mamet on komediataidoiltaan muiden yläpuolella.Kolmannella kaudella matkustetaan paljon. Koskettavin jakso on neljäs, jossa Hannahin isoäiti tekee kuolemaa.


Helsingin olutbaarit, lisäosa 1 - Brewdog, Ohrana, Sori, Bierhaus München\n"Hoi, edeskäypä! Olisiko teillä jotain uutta tarjolla kaduillanne?"\nHelsingin baarikierroksia on enää muutama jäljellä ja ollaan tultu siihen pisteeseen, että täydennyskierrokset voidaan aloittaa jo ennen kuin kaikkia on kierreltykään. Nimittäin sen jälkeen kun kierroksia on tehty, on käydyille alueille avattu uusia olutbaareja tai muutettu vanhoja yleisjuottoloita enempi olueen suuntaaviksi juottoloiksi.\nOlimme Virallisen Kuvaajan kanssa seuraamassa Himabisse-kisan palkinnonjakoa kun ajatus pälkähti päähän: Tästähän voisi käydä parissa baarissa. Sopivasti on noita uusia tossa kävelyetäisyydellä. Tuumasta toimeen.\nLisäksi olimme jo valmiiksi yhdessä, joka jäi edellisellä kierroksella välistä remontin takia: Brewdogissa.\nBrewdog Helsinki, Tarkk'ampujankatu 20\nBrewdog on aika hanavetoinen kuppila. Skottilaisen emoyhtiön tuotteita on yksi hanalistallinen ja toinen listallinen sitten vierailevia tuotteita, joissa on suht vahva kotimainen painotus ja vielä vahvempi "craft"-painotus. Pullolistaakin on, taitaapa olla sellaisessa monesti ylistämässäni paperilistassa oikein, mutta rehellisesti sanoen ei ole tullut sitä hirveästi Brewdogissa käydessä silmäiltyä. Hanoissa on yleensä vähintään helvetin mielenkiintoista tavaraa, jos ei jopa erittäin odotettua.\nSisustukseltaan siellä haisee tietenkin emoyhtiöltään. Sellaista hipsterihtävää craft-meininkiä, mikä viime vuosina on ollut pinnalla. Paljaita seiniä, humoristisia seinämaalauksia, valotekstejä, jne. jne. Ilmeisesti oudosta seinänmuodosta (paikalla oli kai ennen vanhaan pankki, holveineen) inspiraationsa saanut jättimäinen "VHS-hylly" on retroilustaan huolimatta huvittava. Mesta oli tammikuun remontissa, mutta en kahdesta remontinjälkeisestä vierailusta huolimatta ole huomannut mitä siellä olisi muutettu. Ilmeisesti ei mitään näkyvää.\nEi voi väittää, että viiskulmassa majaileva Brewdog Helsinki olisi ollut ihan tyypillisimmillään aivan täyteen ahdettuna palkinnonjakoiltana, mutta toisaalta viikonloppuiltaisin baarissa käydessä tuntuu aina olevan väkeä kuin pipoa. Ei siis ehkä niin kaukana todellisuudesta.\nVähän enemmän toki panimonaamoja kuin tavallisesti. Paikalla oli kilpailun järjestäneen Fat Lizardin sällien lisäksi ainakin Makun ja Brooklynin edustajistoa ja Lehtisen Anikóa sun muuta oluthahmoa. Edellisen aviomies eli viiskulman virallinen oluthörhö eli Donut Islandin ja Hiiden Mika Oksanen kävi pöydässä asti turisemassa olutprojekteistaan, maustamisesta ja baarien hanojen pesufrekvenssistä (siis miten niin olutnörteillä on tylsät jutut?). Tämmöinen skene-elostelu ei kyllä sovi baarikierroksen kuvioon yhtään, tuumin. Onneksi palkinnot jaettiin (ei voitettu) ja pystyimme poistumaan.\nPahoittelen kuvan säkenöivää laadukkuutta.\nOhrana Panimo & Krouvi, Korkeavuorenkatu 27\nToinen baari, joka jäi edelliskerran Punavuoren kiekasta pois, koska ei ollut vielä avautunut. Mm. Ravintola Juuren ja Panimo Huvilan taustajoukoilla perustettu panimoravintola. Oluentekijänä toimii pari vuotta sitten Koffin Olutmestari-kilpailun voittanut Jani Suomalainen. Ukkeli näkyikin nojailevan läppäriinsä tiskin vierellä.\nOhranan oluita oli tarjolla jo aiemmin maistiaiseksi Woltin ja American Expressin pop-up-ravintolassa keskustassa. Maistoin siellä saisonin ja APAn. Sekä laatu, että maku vakuuttivat ensi kosketuksella. Eritoten saison oli loistava. Baarissa valikoimaa on lähinnä tietenkin oman panimon tuotteista\nNyt on itse baarikin auki. Juuren ja Latvan välissä majaileva mesta on lähes tyhjä kun painelemme sisään. On toki vielä suht alkuilta, mutta silti kummastuttaa. Ehkä olutkansa oli vielä Brewdogissa ja/tai kukaan ei vielä ole tajunnut, että naapurissa on panimoravintola.\nKrouvi on niin uusi, että haisee tuoreelle maalille. Muuten ilahduttavasti mesta EI ole uuden karhea, vaan henkii ikäistään vanhempaa tunnelmaa. Vanha rakennus toki auttaa siinä. Hyvempi homma se. Kadun puolella on tiski ja jonkun verran asiakastilaa, mutta parhaana puolenaan asiakastila kiemurtelee myös peremmälle. Pienikin mutka tai edes sokkeloisuuden illuusio lisää jotenkin heti baarin mukavuutta. En tiiä miksi, ehkä se olen vain minä.\nVirallinen Kuvaaja menee ostamaan brown alea ja onnistuu alle kymmenestä baarin asiakkaasta törmäämään tuttuihinsa, eikä meinaa saada oluita pöytään asti jäädessään turvastaan kiinni. Rykäisen muka-huomaavaisesti. Mies kirjaimellisesti ymmärtää yskän.\nBrown Ale tarjoillaan kummallisissa leveissä laseissa, mutta on vallan passelia. Aliarvostettu tyyli, tuumin ääneti. Ihan kiva baari on, tuumaamme ääneen. Tänne voisi tulla toistekin viihtymään. Baari tarvitsee kuitenkin ihmisiä jonkun verran ainakin. Nyt on kovin kuollutta vielä. Jatkamme.\nSori Taproom, Vuorikatu 16\nKaisaniemen ja Kluuvin kierrosta tehdessä yli vuosi sitten Kaislan vieressä oli sushiravintola. Nyt siinä on Viron suomalaisimman panimon Sori Brewingin ravintola, joka sekin on avautunut ihan muutama viikko takaperin. Prokkiksen takana on panimon lisäksi esim. Kolmon3n* ja Loung3 -ravintoloiden taustahahmot. Eli ruokapuolen pitäisi olla kunnossa. Vahvasti ruokapainotteinen paikka baariksi onkin, nimessäkin on "Eatery".\nSitä ei nyt kuitenkaan testata. Heti sisälle astuessa nimittäin ukkeli ilmoittaa ruokapuolen olevan täynnä. Vähän häkellyn kun ei ollut mielessäkään ruokailu.\n"Me tultiin kaljalle" änkytin ja siirrymme tiskille. Baarimikko otti tulijat hanskaan ja jutteli mukavia. Siinä määrin luontaisesti jutusteli, että Virallinen Kuvaaja kysyi pöydässä tunsinko tyypin. En. Kai se vain sitten oli niin joviaali sälli.\nPäädyimme valitsemaan sähköisestä UnTappd-hanalistasta Foundersin Lizard of Kozit, kymmenprosenttiset mustikka-suklaa-vaniljastoutit. Jotenkin tuntui, että valehtelin änkyttäessäni tulleeni "kaljalle". Tämä on pirtelö. Lizard of Koz on kovasti kehuja kerännyt ja onhan siinä makua ja menoa. Sen verran ällömakeaksi yltyi ensi siemauksen jälkeen itse asiassa, että paljon puoltatoista desiä enempää ei viitsisikään.\nPullolista jää tarkastamatta, mutta hanoja on riittävästi ja niistä löytyy monenlaista olutta. Luonnollisesti Sori-painotteisesti, mutta vierailijoitakin on.\nTaproom on käydessämme aika täynnä. Tosin verrattuna siihen miten täynnä se on ollut viime aikoina ohi mennessä, täällähän on suorastaan tilavaa. Taproomilla on kova hype ja mesta on vetänyt alkuviikkoina ihan älyttömästi porukkaa. Uutuus kiinnostaa. Olen nähnyt useammankin netissä mesovan, että tällaista "hyvän ruuan ja laatubissen yhdistävää paikkaa" on kuulemma "kaivattu Helsinkiin". En nyt sellaisia ajatteleville haluaisi olla näsäviisas, mutta Bryggeri Helsinki on ollut Sofiankadulla jo useamman vuoden ja Il Birrificio Fredalla sekin jo pari.\nVaan eipä ihmisten mölinät Sori Taproomin vika ole ja kaipa tämmöisiä kaupunkiin mahtuu. Paikka on siistin moderni ja kuulas. Ei sellaista Brewdogmaista tekokarheutta tai Ohranan vanhan talon viehätystä. Kuvia nähdessäni kammosin ikkunapaikoille asennettuja korkeita pöytiä tuoleineen. Ne näyttivät helvetin ahtailta ja kiikkeriltä. Tietenkin sellainen on ainoa vapaa pöytä. Onneksi, sillä istuttuani tajuan olleeni ihan väärässä.\nSen verran vieraanvaraiseksi tunsimme olomme ja sen verran ylitsevuotavaksi kävi Michiganilainen mustikanmaku suussa, että otimme vielä puhdistavat IPAt. Taproomin totesimme tyylikkääksi, siistiksi, uutuuttaan kiiltäväksi ja moderniksi. Ruoka tullee testattua myöhemmin. Lähdimme viimeiseen pisteeseen.\nBierhaus München, Töölönlahdenkatu 3\nJa sitten kolmas tämän vuoden puolella avannut olutravintola. Tai järjestyksessä toinen Sorin jälkeen. Tämä olisi alunperin kuulunut Rautatieaseman ja City-Centerin kierrokseen, joka käytiin jo kaksi vuotta sitten. Päärautatieaseman kulmalle, Sanomataloa vastapäätä entisen delin tiloihin mainostettiin useampi viikko uuden olutravintolan tulemista. Talo on työmatkani varrella, niinpä altistuin mainokselle erityisen paljon. Kävelin siitä päivittäin ohi aamuin ja illoin ja unelmoin parhaasta paikasta ikinä.\nNoh. Ei se nyt ihan paras ole, mutta ei nyt ihan surkeakaan. Itselleni sijainti on after work -oluiden suhteen melko lailla optimaalinen, niinpä olen ehtinyt käymään siellä jo kahdesti ennen tätä vierailua.\nKuten nimestä voi päätellä, saksalainen teema. Baarityöntekijöillä on Baijeri-henkistä asustetta ja olutlistassa teutonit juhlivat myöskin. Tummapuiset sisätilat voisivat kai olla jotain kneipe-henkistä saksalaista tyyliä nekin. Tosin loosseista johtuen mieleen tulee jotenkin myös brittipubi. Ei oikein kumpikaan sillai kunnolla. Baariksi paikan kuitenkin tunnistaa vaivatta. Baari on osa pientä ketjua, sillä Malmilla on myös Bierhaus Köln (ennen ilmeisesti Bierhaus Malmi), jonka sisarbaari tämä siis on. Siellä en ole (vielä) käynyt, joten hankala sanoa kuinka samanlainen meininki on keskustassa.\nListalla on tosiaan saksalaisia ja jonkun verran kotimaistakin pienpanimokamaa. Sattuvasti Vakka-Suomen Panimon tuotteita on useampi. Lisäksi trendikkäämpää IPA-linjaa mm. Foundersin ja Evil Twinin muodossa hanassa. Terävistä tuntuisi olevan melko hyvä valikoima myös, eikä vain viskiä. En tiedä konjakeista mitään, mutta jonkun kuulin kehuvan valikoimaa.\nKuva on otettu rasvaisella perunalla, mutta\nkuvastanee Bierhausin läheisyyttä asemaan.\nRaiteelta 19 on parhaimmillaan vain\nlaiturin leveys junasta baarin sivuovelle.\nIsot neliömäiset loossit tuntuivat aluksi paikan parhaalta puolelta. Ne ovat nimittäin tosi mukavia. Ikävä kyllä ne vievät myös hirveästi tilaa ja jokaisessa 6-7 henkeä vetävässä pönkelissä istuu tietenkin yksi tai kaksi tyyppiä. Niin nytkin. Baari on "täynnä".\nVK lähtee vessaan, otan oluet ja etsin istumapaikkaa. Koska olen suomalainen ja määly, en aio heretä sosiaaliseksi vain mukavuudenhaluni takia. Niinpä seilaan epätoivoisesti baarin pari kertaa päästä toiseen. Ehkä missasin jonkun pöydän? En. Eiku, eikö tässä suorakaiteen muotoisessa selkeässä tilassa kuitenkin tainnut olla yksi kolo mitä en huomannut? Ei. Vapautuikos tuolta oven luota just yksi? Ei.\nOlen jo tyytymässä baaritiskillä istumiseen, kun yhdestä loossista viitotaan seuraan. Vai niin idiootilta minä näytin. Kai minä sitten liityn. Virallinen Kuvaaja kömpii latriinin ääreltä myös tutustumaan. Pöytään kutsui vanhempi pariskunta, ihan naapurista kuulemma. No Helsingistähän mekin tätä nykyä. Joo me ollaan IT-alalla molemmat. Tossa ihan lähellä. On riitellyt töitä juu. Ai rakennusalalla? Onhan se sellaista bisnestä niin. Jaa on huono se nepalilainen ravintola? Itse olen tykännyt.\nKeskustelu uhkaa venähtää "on ilimoja pidellyt"-tasolle ja turruttaa enemmän kuin illan ties monesko olut. Teemme nopeasti väistöliikkeen. Meidän pitääkin tästä lähteä. Ennen kuin Sodoman mustuus nousee kaupunkiin ja ihmisiin.\nSillä lailla täydennystä pakkiin! Virallista paikallista ei ole tällä kertaa, koska ei ollut aluettakaan.\n*Kolmon3n on muuten ihan mahottoman hyvä ravintola Kalliossa Kolmannella Linjalla. Kaikkien pitäisi käydä siellä ja kuluttaa käydessään mahdollisimman paljon rahaa. Enkä sano tätä lainkaan sen vuoksi, että olen muuttamassa pian samaan kortteliin ja haluaisin naapuriravintolan pysyvän elossa, että voisin käydä siellä syömässä vielä monta vuotta. En lainkaan. No hyvä on, kun väkisin tentaatte, ihan vähän sanon senkin vuoksi. Mutta on se oikeestikin hyvä.\nBrewDog Helsinki Ohrana Panimo Olutbaarikierros Olutbaarikierros 2014 Sori Brewing\nOlutkoira 23. helmikuuta 2017 klo 0.14\nLizard of Koz on tosiaan sellainen puolentoista desin olut. Olin saada taannoin paskahalvauksen, kun huomasin avanneeni 0,75 litran pullon sitä.\nAnonyymi 23. helmikuuta 2017 klo 11.42\nKolmosen sisar-ravintola Loung3kin on varsin hyvä paikka. On siinä mäkeä ylöspäin Sandroa lähes vastapäätä.