Kyykkä – Wikipedia\nvanha karjalainen ulkona pelattava peli\nTämä artikkeli käsittelee peliä. Kyykkä on myös slangisynonyymi eräälle kannabiksenpolttovälineelle\nKyykkä on vuosisatoja vanha karjalainen ulkona pelattava peli. Kyykässä pyritään kyykkämailoja, eli karttuja, heittämällä poistamaan puiset sylinterit, eli kyykät, pelineliöstä mahdollisimman vähin heitoin. Kyykkää voi pelata henkilökohtaisena pelinä, paripelinä tai nelihenkisenä joukkuepelinä. Lajin kattojärjestönä Suomessa toimii Suomen Kyykkäliitto.\nKyykän henkilökohtaisen pelin suomenmestari 2007, Mika Peiponen (Nurmeksen Kyykkäseura), pelaamassa SM-kisoissa Äänekoskella 2003.\n3 Kyykkä nykyään\n5 Kyykän säännöt lyhyesti\n5.5 Pelin kulku\n6 Kyykän henkilökohtaisen pelin ennätykset\nKirjailija I. K. Inha kirjoitti v. 1894 Vienan karjalasta keräämissä tiedoissaan pelin olevan väistymässä ”vanhuuttaan” ja paenneen syrjäkyliin. Laatokan Karjalassa peli tunnettiin lähinnä Suojärvellä ja Salmissa, mutta sielläkin lyötiin kyykkää vain syrjäkylissä. Myös Kannaksella ja Inkerissä peli tunnettiin.\nHeimosotien jälkeen Suomeen siirtyneet Vienan ja Aunuksen siirtolaiset pelasivat kyykkää kesäjuhlillaan. Vuonna 1951 Karjalan Sivistysseura Boris Karppelan ja Kosti Pamilon johdolla aloitti kyykkäpelin elvyttämisen uudelleen. Mukaan tuli kuitenkin niin paljon pelaajia ja joukkueita, että pelaajien paremmuuden selville saamiseksi täytyi laatia säännöt ja tehdä pistelaskusysteemi. Kyykänlyönnin sääntöihin otettiin tarkasti mukaan karjalaisen kyykän vanhat pelitavat ja nimitykset. Ainoastaan pistelaskusysteemi ja joukkuepelistä kehitetty henkilökohtainen peli ovat uutta, samoin parikilpailu ja viisiottelu.\nVuonna 1964 Karjalan Sivistysseura ry. ja Karjalan Liitto ry. muodostivat yhteistyöelimen, Karjalaisen Kyykkävaltuuskunnan, jonka tehtävänä oli kyykkätoiminnan valvonta, sen kehittäminen ja sääntöjen laatiminen, sekä karjalaseurojen välisten mestaruuskilpailujen järjestäminen ja pelituomarien koulutus.\nVuonna 1981 aloitettiin neuvottelut erillisen kyykkäliiton perustamisesta. Karjalainen Kyykkäliitto rekisteröitiin 17.10.1986. Karjalainen Kyykkäliitto ry:n nimi muutettiin Suomen Kyykkäliitto ry:ksi Kuopiossa 19.6.1993 liiton ylimääräisessä kokouksessa. Suomen Kyykkäliitto on ollut SLU:n alainen lajin kattojärjestö, nykyisin osa Valoa (Valtakunnallinen Liikunta- ja urheiluorganisaatio ry.).\nSuomen Kyykkäliiton nykyinen puheenjohtaja on Imatran Kyykkää edustava Jyrki Juvonen. Liiton entinen pitkäaikainen puheenjohtaja vuoteen 2012 asti oli 3 000 metrin estejuoksun maailmanennätysmies Pentti Karvonen.\nMiesten joukkuepeli oli kyykän ensimmäinen pelimuoto. Vuosina 1951–1961 joukkuepelin SM-kilpailut järjestettiin Seurasaaressa, Helsingissä. Vuodesta 1961 lähtien kisat pidettiin ympäri Suomea karjalaisten kesäjuhlien yhteydessä. Miesten henkilökohtaisen pelin SM-kisat järjestettiin vuodesta 1954, mutta varsinaiset ensimmäiset SM-mitalit jaettiin 1964 juuri perustetun Karjalaisen Kyykkävaltuuskunnan alaisuudessa. Vuonna 1971 jaettiin ensimmäiset miesveteraanien SM-mitalit. Henkilökohtainen viisiottelu tuli mukaan ohjelmaan 1980-luvun lopulla. Miesten paripeli tuli SM-kilpailumuodoksi vasta v. 2005.\nNaiset eivät kilpailuhistorian alussa kilpailleet laisinkaan, mutta jäsentoimikunta perustettiin v. 1950, kyykkätoiminta aloitettiin v. 1951 ja naisjaosto perustettiin 1952. Kyykän ensimmäiset henkilökohtaisen pelin naismestarit leivottiin vuonna 1973 ja naisten parikilpailun mestarit vuonna 1980. Laji on kuitenkin aina hieman kärsinyt naiskilpailijoiden puutteesta.\n"Firmakyykkää" Lappeenrannan jäähallin alueella 1.12.2017\nSuomen Kyykkäliiton alaiset seurat järjestävät läpi vuoden valtakunnallisia kilpailuja (nykyisin n. 20–30 vuodessa), piirinmestaruuskilpailuja sekä seurojen sisäisiä kilpailuja. Tavallisesti turnauksia järjestetään lauantaisin, mutta joillakin paikkakunnilla myös sunnuntaisin. Kesällä peliä pelataan ulkona, talvisin hallissa. Kyykässä järjestetään suomenmestaruuskilpailuita miesten joukkuekilpailussa ja naisten parikilpailussa (Karjalan Liiton järjestämien Karjalan kesäjuhlien yhteydessä), henkilökohtaisessa kyykän viisiottelussa, miesten ja miesveteraanien parikilpailussa sekä kyykän henkilökohtaisessa pelissä (miehet, naiset, veteraanit ja juniorit). Näiden lisäksi pelataan hallimestaruuksista talvikaudella miesten joukkuepelissä, naisten paripelissä sekä henkilökohtaisessa pelissä. Henkilökohtaisista SM-mitaleista pääsevät kilpailemaan ne pelaajat, jotka ovat edellisenä kautena heittäneet vähintään kaksi mestaruussarjan tulosta (miehet +22, naiset +10).\nKyykässä käydään myös vuosittain pohjoismaiset mestaruuskilpailut, jolloin käydään myös muun muassa Ruotsi–Suomi-maaottelu. Kyykkää pelataan Suomen ulkopuolella hyvin vähän. Ruotsissa on kuusi kyykkäseuraa ja Venäjällä lajia harrastetaan hyvin rajatusti. Virossa on yksi vahva ja aktiivinen kyykkäseura, jonka miesjoukkueen taso vastaa Suomen seurajoukkueiden kärkeä.\nKyykän maailmanmestaruuskilpailuita on järjestetty vuodesta 2001. Järjestyksessään kolmannet maailmanmestaruuskilpailut järjestettiin 2006 elokuussa Karlsruhessa, Saksassa.\nVuonna 2009 MM-kisat järjestettiin Valko-Venäjällä 31.7. – 6.8.2009 Molodechnossa noin 70 km pääkaupungista Minskistä luoteeseen. Suomesta kisoihin lähti neljä mies- ja kaksi naispelaajaa. Kisoissa pelattiin suomalaisen kyykän lisäksi Gorodkia perinteisin metallimailoin sekä muovimaila-Gorodkia. Suomi menestyi kisoissa mainiosti, voittaen miesten joukkuekilpailun, naisten parikilpailun ja sekaparikilpailun. Lisäksi miehet ottivat kolmoisvoiton miesten henkilökohtaisessa pelissä ja naiset kaksoisvoiton naisten yksinpelissä.\nVuonna 2011 MM-kisat järjestettiin Pietarissa. Suomalaisten menestys oli odotetusti hieman vaatimattomampaa kansainvälisen tason noustessa. Miesten joukkuekisassa tuli kuitenkin mestaruus ja tätä täydensi kaksoisvoitto sekaparikilpailussa. Henkilökohtaisessa pelissä jouduttiin tyytymään miesten pronssiin, voiton mennessä Viroon ja hopeasija Ukrainaan.\nVuonna 2013 järjestettiin Kyykän EM-kilpailut Loksassa, Virossa. Tuliaisina oli sekä miesten että naisten henkilökohtaisen pelin Euroopan mestaruus.\nKesäisin kyykkäkilpailuja pelataan kovilla hiekka- ja sorakentillä, mikä on lajin virallinen kilpailualusta. Talvisin hallikisojen hiekkakentällä pelattavien SM-hallikilpailujen lisäksi lajia voi harrastaa pakatulla lumella ja jäällä (esim. parkkipaikoilla tai järven jäällä).\nMonet suomalaiset karjalaseurat harrastavat kyykkää vain Suomen Kyykkäliiton kilpailutoiminnan ulkopuolella, mutta osa seuroista ottaa osaa myös valtakunnallisiin kilpailuihin.\nSuomen Kyykkäliiton ulkopuolinen kyykkätoiminta on aktiivista varsinkin talvisin opiskelijarintamalla. Tampereen teknillisellä yliopistolla järjestetään vuosittain helmikuussa opiskelijoille tarkoitetut Akateemisen kyykän MM-kilpailut. Nimestään huolimatta kilpailulla ei ole MM-arvoa ja kilpailukykyä parantavien aineiden (ja monessa tapauksessa heikentävien) käyttö on sallittua. Kilpailu on osallistujamäärältään suurin kyykkätapahtuma maailmassa. Muita kaikkialta Suomesta osallistujia kerääviä akateemisia talvikyykkäkilpailuja ovat Oulun Akateemisen Mölökky- ja Kyykkäseuran järjestämä World Cup of Kyykkä ja Lappeenrannassa pelattava PoWiCup.\nOulussa, Lappeenrannassa ja Tampereella akateemista kyykkää harrastetaan enemmänkin, muun muassa talvisin pelattavan kyykkäliigan muodossa. Toimintaa on lisäksi pääkaupunkiseudulla, Turussa ja Jyväskylässä. Kesäkyykän osalta opiskelija-aktiivisuus on myös kasvamassa. Tästä hyvänä esimerkkinä jo perinteeksi muodostunut Kesähauki-turnaus, opiskelijoiden järjestämä avoin joukkuekilpailu. Edellinen turnaus järjestettiin 11.7.2015 Oulussa.\nKyykän historiassa uusia pelaajia on lajin pariin saatu pääasiassa aktiivisista kyykkäsuvuista. 2000-luvulta lähtien kesäkyykän pariin on kuitenkin tullut pelaajia lähinnä juuri opiskelijapiireistä.\nJoidenkin mielestä suomalainen kyykkä on ainoa täysin suomalainen urheilulaji (mallia tai osaa säännöistä ei ole otettu toisesta urheilulajista), jossa järjestetään viralliset MM-kisat.\nKyykkä: puinen, reunoista pyöristetty lieriö, jonka korkeus on 100mm ja halkaisija 65-80mm.\nAkka: kahden pisteen arvoinen kyykkä neliössä tai neliön eturajalla.\nPappi: yhden pisteen arvoinen kyykkä neliön sivu- tai takarajalla.\nVieras: kahden pisteen arvoinen kyykkä, joka on ponnahtanut pelineliön eteen. Yleisesti puhutaan myös kuokkavieraasta.\nKona: kyykkärivi eturajalla.\nHutilyönti: heitto, joka ei lyö yhtään kyykkää ulos pelineliöstä.\nPelineliö: neliö, jossa pois lyötävät kyykät sijaitsevat.\nHeittoneliö: neliö, josta pelaaja suorittaa heittonsa.\nOn myös monia epävirallisia, laajalti käytössä olevia termejä:\nHauki: puhdas hutilyönti, jossa maila ei osu yhteenkään kyykkään (virallisissa säännöissä hutilyönniksi katsotaan myös heitto, joka ei vie yhtäkään kyykkää ulos pelineliöstä, mutta joka voi silti siirrellä kyykkiä neliön sisällä).\nTorni: eturajalle asetettu kyykkäpari, jossa kaksi kyykkää asetetaan päällekkäin. Torneja pyritään poistamaan neliöstä kertaheitolla, ilman että neliöön leviäisi akkoja. Tällöin voidaan puhua mm. päällelyönnistä, pystylyönnistä, konaheitosta ja torniheitosta.\nVyöryttäminen: heitto, jolla pyritään poistamaan pelineliöstä kaatuneita kyykkiä. Muita yleisesti käytettyjä termejä: siivousheitto, lakaisuheitto.\nKarttu: varsinkin opiskelijapiireissä usein kyykkämailasta käytetty nimitys.\nSauva: usein joukkue- ja parikilpailuissa käytetty termi kuvaamaan kentän tyhjennysmahdollisuuksia ja käytössä olevien heittojen määrää. Esim. "kahden sauvan paikka" tai "saimme vastustajalta kolme sauvaa".\nKyykän säännöt lyhyestiMuokkaa\nKesäkilpailuissa pelikenttä on mahdollisimman tasainen sorapintainen alue. Yksi kenttä tarvitsee reuna-alueineen tilaa noin 7x22 metriä. Kenttä koostuu kahdesta neliöstä ja niiden välisestä alueesta. Oman joukkueen heittoneliö on vastapuolen pelineliö. Neliö on kooltaan 5x5 metriä ja neliöiden välinen matka on 10 metriä. Nuorten, 10-vuotiaiden ja alle, pelineliöt ovat 3x3 metriä ja neliöiden väli 6 metriä. Naisten uusi neliö on mitoiltaan 5x4 metriä (neliön takaosasta poistettu yksi metri).\nKyykät ovat puusta sorvattuja, reunoistaan pyöristettyjä lieriöitä, joiden korkeus on 100mm ja halkaisija 65–80mm. Pelin alussa kummankin neliön eturajalle pystytetään rivi kyykkäpareja. Joukkuepelissä 20 paria alkaen 10 cm sivurajasta ja henkilökohtaisessa pelissä 10 paria alkaen 125 cm sivurajasta. Pienellä kentällä 25 cm sivurajasta.\nMailat ovat puusta sorvattuja pyöreitä ja kädensijallisia. Niiden enimmäispituus on 850mm, ja -paksuus 80mm. Mailojen painoa ei ole rajoitettu.\n8-vuotiaat lapset suorittavat aloitusheiton ja jatkon 4 metrin etäisyydeltä pelineliöstä; 10-vuotiaat suorittavat aloitusheiton 6 metrin päästä ja jatkon 4 metrin päästä; 12-vuotiaat suorittavat aloitusheiton 8 metrin päästä ja jatkon 6 metrin päästä; 15-vuotiaat suorittavat aloitusheiton 10 metrin päästä ja jatkon 8 metrin päästä.\nNaiset suorittavat aloitusheiton 10 metrin päästä pelineliöstä ja jatkon 8 metrin päästä; yli 70-vuotiaat naisveteraanit suorittavat aloitusheiton ja jatkon 8 metrin päästä; miehet suorittavat aloitusheiton 15 metrin päästä ja jatkon 10 metrin päästä; yli 70-vuotiaat miesveteraanit suorittavat aloitusheiton ja jatkon 10 metrin päästä.\nJatko-osalle voi siirtyä vasta sen jälkeen, kun avauksessa vähintään yksi kyykkä menee pelineliön ulkopuolelle.\nKyykkää voi pelata nelihenkisin joukkuein, parikilpailuna tai henkilökohtaisena kilpailuna. Joukkue- ja paripelissä kullakin pelaajalla on käytettävissään kaksi mailaa lyöntivuorossaan. Henkilökohtaisessa pelissä mailoja on käytettävissä neljä per lyöntivuoro.\nKukin pelaaja astuu vuorollaan heittoneliöön, ja yrittää mailaa heittämällä lyödä kyykät pois pelineliöstä. Käyttämättä jääneistä mailoista saa plus-pisteitä; neliöön tai neliöiden väliin jääneet kyykät antavat miinuspisteitä.\nPelipuolisko päättyy, kunnes jompikumpi joukkue tai pari tyhjentää pelineliönsä kyykistä. Vastustajalla on mahdollisuus lyödä sama mailamäärä pelipuoliskoa kohden. Tämän jälkeen vaihdetaan pelipuoliskoja, ja pelataan toinen puoli kuten edellä. Joukkueiden keskinäinen paremmuus selviää pelipisteiden erotuksella. Pelin voitosta saa voittaja kaksi pistettä, tasapelistä tulee molemmille yksi piste ja häviöstä nolla pistettä.\nHenkilökohtaisessa pelissä on käytettävissä 20 mailaa per pelipuolisko. Pelaaja heittää neljä mailaa, minkä jälkeen pelivuoro siirtyy vastapelaajalle ja neljän mailan jälkeen taas takaisin. Pelaajan tulos on käyttämättä jääneiden mailojen määrä (1 piste/maila). Kun kenttä tyhjenee kyykistä, vaihdetaan pelipuoliskoja ja pelataan toinen puoli kuten edellä.\nPelaajan lopputulos on molempien puoliskojen yhteenlaskettu tulos. Yleensä henkilökohtaisessa pelissä ei pelata vastapelaajaa vastaan, vaan pyritään lyömään mahdollisimman hyvä oma tulos (vrt. golf). Miesten SE-tulosta sivutakseen on pelineliöt tyhjennettevä yhteensä kymmenellä mailalla (esim. eräkohtaiset tyhjennykset 5 ja 5 tai 4 ja 6 mailalla). Veli-Pekka Ehoniemi löi ennätyspelissään 2011 yhden erän tyhjäksi kolmella sauvalla, mikä lienee ainoa kerta lajin kilpahistoriassa.\nKyykän henkilökohtaisen pelin ennätyksetMuokkaa\nVeli-Pekka Juvonen ja Esko Rautiainen\nMarko Peiponen, Nurmeksen Kyykkäseura (2019)\nHarri Kanto, Janakkalan Kyykkäkerho (1991, 1993)\nHarri Aaltonen, Janakkalan Kyykkäkerho (1992)\nEsko Rautiainen, Kuopion Kyykkäseura (2000)\nVeli-Pekka Juvonen, Imatran Kyykkä (2003)\nVeli-Pekka Ehoniemi, Helsingin Suojärveläisten Seura (2011)\nReima Peiponen, Nurmeksen Kyykkäseura (2013)\nLauri Hokkinen, Tammer-Kyykkä (2017)\nPäivi Ruotsalainen, Oriveden Karjala-Seura (2011)\nGorodki, venäläinen kyykkäpeli, jolla on samat juuret kuin suomalaisella kyykällä.\nMölkky, kyykkää muistuttava nykyaikana kehitetty heittopeli, jossa pois lyönnin sijaan pyritään kaatamaan kohdekeiloja.\n↑ Kyykkäurheilun sääntökirja, Suomen Kyykkäliitto, 2005, s. 31–33.\n↑ a b Karjalan Heimo, 1981 N:o 7–8, s. 152–154.\n↑ Suomen kyykkäliiton tilastotietokanta\n↑ Kyykkäurheilun sääntökirja, Suomen Kyykkäliitto, 2012, s. 11.\n↑ Kyykkäurheilun sääntökirja, Suomen Kyykkäliitto, 2005, s. 20.\nWikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kyykkä.\nKansainvälinen Kyykkäliitto (kyrillinen sivusto)\nOulun Akateeminen Mölökky- ja Kyykkäseura ry[vanhentunut linkki]\nNationaali Kyykkä Liiga (Lappeenranta)\nWorld Cup of Kyykkä\nTurun yliopiston Savo-Karjalainen Osakunta - Kyykkä[vanhentunut linkki]\nPapintappajat, Helsingin yliopiston kyykkäharrastajien yhdistys[vanhentunut linkki]\nDDRNV ry (Tampere)[vanhentunut linkki]\nKesähauki – Akateemisen kyykän kesäturnaus[vanhentunut linkki]\nArtikkeli 22.10.2011: Kyykkäävät Konoset\nNoudettu kohteesta ”https://fi.wikipedia.org/w/index.php?title=Kyykkä&oldid=18365736”\nViimeksi muokattu 26. elokuuta 2019 kello 08.26


Ruusu-unelmia ja villasukkia: Pääsiäisaskartelu ja -käsityöohjeita\nPääsiäinen lähestyy! Martat vinkkaa-livessä (18.3.2021) Marttaliiton Reija Salovaara esitteli Laura Hakkaraisen toteuttamia pääsiäistervehdyksiä. Marttojen vinkkaama pääsiäistervehdys askarrellaan kananmunakennosta.\nIhastuin ideaan ja askartelin tänään pari pääsiäistervehdystä. Minulla oli kaksi suklaamunakennoa, pääsiäisaiheisia pahvikuvioita, pitsejä, pääsiäisaiheisia nauhoja ja nappeja.\nKatso Martat vinkkaa-liven tallenteesta Reijan kertomana ohjeet ja vinkit pääsiäistervehdysten tekoon. Tallenteeseen pääset klikkaamalla tästä KLIK.\nTämän pääsiäistervehdyksen kanteen leikkasin pääsiäiskortin. Tervehdykseen voi laittaa koriste- tai suklaamunia ja erilaisia pääsiäiskoristeita - tipuja ja pupuja.\nKokosin tähän postaukseen vielä linkkivinkit aiempiin pääsiäisaskartelu ja -käsityöpostauksiini.\nTilkkumunien somistamisessa pienet tilkkupalat, pitsit, paljetit ja helmet pääsevät oikeuksiinsa.\nMunapipot ovat nopeita neuloa ja näihin ovat jämälangat ihan mitä parhaimpia. Ohjeen tein Seitsemän Veljestä -langalle, mutta muutkin langat toki käyvät - sovella ohjetta langan vahvuuden mukaan.\nPääsiäisen 2017 hitti, munankuorimaljakko, on jo pääsiäisen klassikko.\nTämä kanakori ilmestyy aina Pihabongauksen aikoihin ja viipyy pitkälle kevääseen. Lienekkö muuttolintu, kun välillä sitä ei näy ja kotkotusta kuulu.\nJos innostut ohjeistani ja jaat töistäsi kuvia somessa, niin muistathan kertoa käyttäneesi Ruusu-unelmia ja villasukkia-blogissa olevaa ohjetta. Kiitos <3\nMukavaa marttamaisen puuhakasta viikonloppua!\nPosted by Tarja K/Ruusu-unelmia ja villasukkia at 16:41\nLabels: askartelu, askarteluohje, käsityö, kässämartta, Martat vinkkaa, marttablogi, marttailu, munankuorimaljakko, neulontaohje, neulotut munapipot, pääsiäisaskartelu, tilkkumuna\nPuikko, koukku ja ompelukone 19. maaliskuuta 2021 klo 17.55\nOn söpöjä. Munapipot ja kangaspäällysteinen valkoinen ovat erityisen ihania.\nTarja K/Ruusu-unelmia ja villasukkia 19. maaliskuuta 2021 klo 19.12\nKiitos <3 Pääsiäisaskartelut ja -käsityöt ovat mukavia puuhia. Mukavaa viikonloppua!\nPuuhastellessa 19. maaliskuuta 2021 klo 18.31\nAskartelu on välillä mukavaa ajankulua.\nPuuhakasta kevättä sinulle! T: Satuli\nTarja K/Ruusu-unelmia ja villasukkia 19. maaliskuuta 2021 klo 19.15\nKiitos <3 Askarrellessa aika kuluu sukkelaan. Kiva tehdä pääsiäisaskateluja. Niitä tehdessä tulee niin keväinen olo :) Mukavaa viikonloppua!\nLiisa 19. maaliskuuta 2021 klo 21.26\nNuo eriväriset munakennot,oletko maalannut ne?\niik! miten söpöjä:💛\npikkumunamyssyt ja tuo kaunis kangaspäälisteinen muna ,oikea taideteos!!\nMunakuorimaljakko on edelleen yhtä kaunis 🤍\nNo jopas erikoinen muuttolintu on teille pöllähtänyt...taitaa tykätä Kainuun maisemista:) 🐦\nTouhukasta viikonloppua!,Tarjalle 🐣🐤🐥🐇\nTarja K/Ruusu-unelmia ja villasukkia 20. maaliskuuta 2021 klo 4.10\nKiitos <3 Noihin kansnmunakennoista toiseen liimasin kuviollista askartelupaperia ja tuohon toiseen liimasin pääsiäiskortin. Sitten vielä lisukkeeksi pitsiä,nappeja, nauhaa... Näihin voi laittaa somisteeksi, mitä kotoa löytyy. Jännä juttu tosiaan tuo lintu. Näissä Kainuun maisemissa sen tapaa:) Mukavaa viikonloppua sinulle!\nLiisa 21. maaliskuuta 2021 klo 12.52\ntänne lennähti "pyryharakka"🦉🐦\nstansta 19. maaliskuuta 2021 klo 22.21\nNo niin, ihastelin munien pipoja ja jäin ihmettelemään, kuinka olet onnistunut tekemään niihin noin pienet tupsut!? *Klik* sille sivulle ja sieltä palattuani kirjoittamani (en vielä julkaissut) kommentti katosi. Eipä siinä mittää. Kerroin vaan, että minäkin kudoin aikoinaan munille pipoja, mutta siitä on vuosia aikaa eivätkä ne olleet noin hienoja. Voisin tehdä ohjeellasi muutaman pääsiäistervehdysten mukaan Rovaniemelle. Kiitos vinkistä sekä ohjeesta!🐣\nTarja K/Ruusu-unelmia ja villasukkia 20. maaliskuuta 2021 klo 4.12\nNoiden munapipojen tekeminen on kyllä kivaa. Jämälangat saavat kyytiä. Hyvä idea laittaa pipoja pääsiäistervehdyksiin. Mukavaa viikonloppua sinulle <3\nPäivi - Kottikärryn kääntöpiiri 20. maaliskuuta 2021 klo 4.41\nOnpa söpöisiä! Tuli juuri mieleeni, etten ole aikoihin askarrellut mitään. Lasten ollessa pieniä, tuli sekä itse että lasten kanssa tehtyä mm. pääsiäisen iloksi kaikenlaista.\nNykyään olen käyttänyt koristeluun vain kukkia.\nAskartelu löytyy varmasti uudelleen siinä vaiheessa kun lastenlasten iloksi pitää tehdä jotakin jännää - ja askarteluhan on lasten mieleen kivaa yhdessä tekemistä.\nTarja K/Ruusu-unelmia ja villasukkia 24. maaliskuuta 2021 klo 6.28\nKun lapset ovat pieniä, tulee tosiaan askarreltua enemmän. Minä innostun aina kokeilemaan uusia askartelujuttuja ja -tekniikoita. Välillä vanhat ja entuudestaan tutut askartelutekniikat nousevat pinnalle kausittain ja niitä on kiva tehdä. Aurinkoista viikon jatkoa sinulle <3\nMetsäntyttö 20. maaliskuuta 2021 klo 4.51\nAivan ihastuttavia ja keväänkin mieleen tuovia:)\nPääsiäisenajan askarteluista tulee niin keväinen olo. Aurinkoista viikon jatkoa sinulle <3\nSuvi Kullström 20. maaliskuuta 2021 klo 6.13\nIhanaa - kohta onkin jo pääsiäinen :)\nTarja K/Ruusu-unelmia ja villasukkia 24. maaliskuuta 2021 klo 6.57\nPääsiäiseen ei ole enää kauan. Pääsiäiskoristeet paikoilleen ja valmiina ollaan pääsiäisen viettoon :) Aurinkoisia päiviä sinulle <3\nKristiina Kortelahti 20. maaliskuuta 2021 klo 10.25\nTarja K/Ruusu-unelmia ja villasukkia 24. maaliskuuta 2021 klo 6.58\nKiitos <3 Marttojen pääsiäistervehdys innosti askartelemaan. Aurinkoisia päiviä sinulle <3\nRita A 20. maaliskuuta 2021 klo 12.31\nKivoja 🌼 Rakastan keltaista, ja keltaisen ja valkoisen yhdistelmää. Nuo pitsitkin ovat ihastuttavia. 🐣\nTarja K/Ruusu-unelmia ja villasukkia 24. maaliskuuta 2021 klo 6.59\nKiitos <3 Keltainen ja valkoinen ovat kaunis ja positiivisen energinen väriyhdistelmä. Aurinkoisia päiviä sinulle <3\nRepu 20. maaliskuuta 2021 klo 13.08\nHauskoja ja kauniita. Minä en vain jaksa askarrella tai sisustaa, joten ihailen muiden aikaansaannoksia.\nTarja K/Ruusu-unelmia ja villasukkia 24. maaliskuuta 2021 klo 7.38\nKiitos <3 Aina ei tarvitse itse tehdä, kun voi ihastella toisten tekemiä juttuja. Aurinkoisia päiviä sinulle <3\nAnne Hagman-Niilola 20. maaliskuuta 2021 klo 14.35\nVoi, miten kivoja!\nTarja K/Ruusu-unelmia ja villasukkia 24. maaliskuuta 2021 klo 7.36\nKiitos <3 Pääsiäisen aika innostaa kässäilemään :) Aurinkoisia päiviä sinulle <3\nPäivien ilot 20. maaliskuuta 2021 klo 15.13\nOi,sentään miten ihanaisen ihania pääsiäis askarteluja. Keltainen väriki sopii niin kevään juhlaa iloistamaan.\nMukavaa rentouttavaa viikonloppua sinulle!\nKiitos <3 Keltainen väri sopii niin hienosti tähän aikaan vuodesta askarteluihin ja sisustukseen, vaatteisiin ja asusteisiin. Ja villasukkiin <3 Aurinkoista viikon jatkoa sinulle <3\nJael 20. maaliskuuta 2021 klo 15.52\nVoi että miten kauniita pääsiäiskoristeita:) Olet kyllä tosi taitava:)\nTarja K/Ruusu-unelmia ja villasukkia 24. maaliskuuta 2021 klo 7.34\nKiitos, Jael <3 Innostuin askartelemaan, kun näin Martat vinkkaa-livessä tämän kivan pääsiäistervehdys idean. Ihanaa pääsiäisen aikaa sinulle <3\nHitunen 20. maaliskuuta 2021 klo 17.28\nIhania askarteluja! Saisikohan itsekin jotain aikaiseksi, jos ajoissa aloittaisi.\nTarja K/Ruusu-unelmia ja villasukkia 24. maaliskuuta 2021 klo 7.29\nKiitos <3 Vielä on aikaa ja ehtii sitä pääsiäisenäkin. Ihanaa pääsiäisen aikaa sinulle <3\nSartsa 21. maaliskuuta 2021 klo 4.13\nKauniin sait aikaiseksi tuosta violetista kennosta. Minulla oli samanlaisia 2 kpl. Katselin niitä aikani ja sitten laitoin biojätteisiin. Ei herännyt mitään inspiraatioita ;)\nElegantti tuo tilkkumuna.\nTarja K/Ruusu-unelmia ja villasukkia 24. maaliskuuta 2021 klo 7.28\nMinä olen säilyttänyt näissä suklaamunakennoissa koristemunia. Nyt käytin ne askarteluun ja tein niistä pääsiäistervehdykset. Noista tilkkumunista saa vaikka ja vallan minkälaisia vaan. Kirjavista kankaista tulee myös hienoja. Ihanaa pääsiäisen aikaa sinulle <3\nRepolainen 21. maaliskuuta 2021 klo 6.01\nOih... ihania muuttolintuja munineen! Ihanan keväistä... tuo munakenno idea - olisimpas huomannut aiemmin.. olisi kiva virpapalkka, kun nuo mummon muruset tulee viikon päästä virpomaan... nukkekoti-tyylistä ajattelin tipuselle... mutta toivottavasti tämä ei ole viimeinen pääsiäinen.... kiitos vinkeistä, ja ihanaa kevään jatkoa...\nTarja K/Ruusu-unelmia ja villasukkia 24. maaliskuuta 2021 klo 7.25\nMummon muruset <3 Hieno idea tehdä tipusille nukkekotityyppinen munakennokoti! Ihanaa pääsiäisen aikaa <3\nmarketta 21. maaliskuuta 2021 klo 8.18\nVoi miten suloiset munapipot!😍\nTarja K/Ruusu-unelmia ja villasukkia 24. maaliskuuta 2021 klo 7.23\nEikö olekin lystikkäitä pikkuisia pipoja! Nämä sopivat niin suklaamunien kuin keitettyjen kananmunien lämmikkeiksi aamiaispöytään :D Aurinkoisia päiviä sinulle <3\nLeena K 21. maaliskuuta 2021 klo 9.43\nKauniita pääsiäiskoristeita munakennoista. Niistä saa ihania yllätys paketteja.\nTarja K/Ruusu-unelmia ja villasukkia 24. maaliskuuta 2021 klo 7.22\nEikö tosiaan olekin hauska idea! Tämä idea oli Martat vinkkaa-livessä ja innostuin ideasta. Aurinkoisia päiviä sinulle <3\nRva Kepponen 21. maaliskuuta 2021 klo 10.24\nMinä taidan tänä vuonna koristella munakennon ja laittaa sinne tipuja ja Mignoneita.\nTarja K/Ruusu-unelmia ja villasukkia 24. maaliskuuta 2021 klo 7.20\nKiitos <3 Hyvä idea laittaa munakennon sisälle tipusia ja Mignoneita! Aurinkoisia päiviä sinulle <3\nenkulin käsityöt 21. maaliskuuta 2021 klo 11.24\nOnps kivoja ideoita ja kauniita askarteluja.\nTarja K/Ruusu-unelmia ja villasukkia 24. maaliskuuta 2021 klo 7.18\nKiitos <3 Tähän aikaan vuodesta sitä aina innostuu kässäilemään pääsiäisjuttuja. Aurinkoisia päiviä sinulle <3\nKruunuvuokko 21. maaliskuuta 2021 klo 11.49\nKivasti toteutettuja pääsiäiskoristeita. Kangaspäällysteinen tilkkumuna on etenkin todella kaunis.\nTarja K/Ruusu-unelmia ja villasukkia 24. maaliskuuta 2021 klo 7.15\nKiitos <3 Tuollaisen tilkkumunan tekeminen on aika helppoa, kun tietää muutamia kikkoja, joita löytyy tuosta tilkkumuna-postauksessani. Aurinkoisia päiviä sinulle <3\nHensku - Sydämellistä 21. maaliskuuta 2021 klo 13.46\nKivoja pääsiäisaskarteluideoita :)\nTarja K/Ruusu-unelmia ja villasukkia 24. maaliskuuta 2021 klo 7.13\nKiitos <3 Askartelu sopii hienosti pääsiäisen ajan käsityöksi. Aurinkoisia päiviä sinulle <3\nBetween 21. maaliskuuta 2021 klo 14.07\nSöpöjä pääsiäiskoristeita. Tilkkumuna pitseineen on ihastuttava.\nKun lähipiirissä ei enää ole pieniä lapsia, eikä koronan vuoksi taida virpojiakaan tulla, taitaa pääsiäisaskartelut supistua korttiin. Jonka jo teinkin.\nTarja K/Ruusu-unelmia ja villasukkia 24. maaliskuuta 2021 klo 7.12\nKiitos <3 Tuollaisen tilkkumunan tekeminen on yllättävänkin helppoa, kun muutamat kikat ovat tiedossa. Niitä löytyy tilkkumuna-postauksestani. Tänä pääsiäisenä ei virpojat kiertele, mutta josko olisi niitä etävirpomisia videoyhteyksillä. Aurinkoisia päiviä sinulle <3\nOLI AIKA - Titta 21. maaliskuuta 2021 klo 19.18\nOnpa niin ihana pääsiäisfiilis jo nyt 😍 Nuo pipot on niiiiin ihania. Mulla taitaa muutenkin olla sellainen "pipofanitus" päällä 😁\nTarja K/Ruusu-unelmia ja villasukkia 24. maaliskuuta 2021 klo 7.02\nTäällä meillä pääsiäisfiilistellään jo melko lailla :D Nuo munapipot ovat kivoja antaa myös vaikka pääsiäistervehdyksenä. Juu, "pipofanitus" on kiva juttu :D Aurinkoisia päiviä sinulle <3\nIhania pääsiäiskoristeita! Ja nuo pipot ovat kyllä niin symppiksia! :D\nTarja K/Ruusu-unelmia ja villasukkia 15. toukokuuta 2022 klo 5.04\nKiitos <3 Pipoja voi käyttää vaikkapa aamiaiskattauksessa.\nRita A 15. huhtikuuta 2022 klo 8.49\nI h a n i a ! Tulin viime vuoden siivousinnossani vieneeksi pääsiäiskoristeet kierrätykseen ja nyt kaipaan niitä. Vautsi miten hieno tuo vallkoinen kangaspäällysteinen tilkkumuna ❤\nTarja K/Ruusu-unelmia ja villasukkia 15. toukokuuta 2022 klo 5.07\nKiitos <3 Kangaspäällysteiseen koristemunien tekoon voi koukuttua, kun niiden tekemiseen on vain mielikuvitus rajana. Aina tekiessään keksii uusia tapoja koristella.


Yli puolet talvituristeista tulee Venäjältä - Kotimaa | HS.fi\nYli puolet talvituristeista tulee Venäjältä\nMatkailu Venäjältä Suomeen lisääntyi viime talvikautena vajaan viidenneksen. Marras-huhtikuun aikana venäläisturisteja kävi Suomessa yli 1,7 miljoonaa.\nJulkaistu: 19.9.2012 12:00\nMatkailu Venäjältä Suomeen lisääntyi viime talvikautena vajaan viidenneksen. Tiedot käyvät ilmi Tilastokeskuksen ja Matkailun edistämiskeskuksen tutkimuksesta. Talven aikana venäläisturisteja kävi Suomessa yli 1,7 miljoonaa. Se on yli puolet kaikista kävijöistä Suomessa.


Mediaseuranta: toukokuuta 2009\nHuomenta Suomi: Poliisitarkastaja Per Ehrsténin haastattelu\nKymmenen uutiset: Iänarvioinnista puuttuu lainsäädäntö\nHelena Liikasen blogi: Ikätesteistä, hyvää päivää\nVihreä Lanka: Frank Johansson kiittelee turvapaikanhakijoiden ikätestien keskeyttämistä 28.5.\nYLE Uutiset: Poliisi keskeytti turvapaikanhakijoiden ikätestit 27.5.\nHelsingin Sanomat: Poliisi joutui keskeyttämään turvapaikanhakijoiden ikätestit\nApulaisoikeusasiamies Jukka Lindstedt: Lausunto turvapaikanhakijoiden henkilöllisyyden selvittämiseen sisältyvän iänmäärityksen oikeusvaikutuksista 5.5.2009\n(lopussa Per Ehrsténin haastattelu tekstimuodossa)\nKäytännöt nuorten turvapaikanhakijoiden iänarvioinneissa vaihtelevat suuresti ympäri maata.\nOikeushammaslääkäri Helena Ranta Helsingin yliopistosta vaatii pikaisesti lainsäädäntöä turvaamaan tutkittavien oikeuksia. Apulaisoikeusasiamies Jukka Lindstedtin mielestä iänmäärityksiä ei pitäisi tehdä pelkän alaikäisen turvapaikanhakijan suostumuksen perusteella, vaan asiasta olisi säädettävä lailla.\nEsimerkiksi Helsingin ulkomaalaispoliisi on teettänyt turvapaikanhakijoille tänä keväänä runsaat 30 iänarviointia.\nKeskustelua turvapaikanhakijoiden iänmäärityksistä jatketaan Huomenta Suomessa maanantaina klo 7:n jälkeen. Studiossa on poliisitarkastaja Per Ehrstén.\n”Maantieteellisistä syistä suurin osa turvapaikanhakijoista tulee Espanjaan, Italiaan tai Kreikkaan, mistä heitä tulisi jakaa tasaisemmin muihin jäsenvaltioihin. Suomi jos joku voisi ottaa lisää turvapaikanhakijoita, koska heitä on täällä väkilukuun nähden niin vähän.\n- Odotamme, että joko ministeriö antaa ohjeet, kuinka niitä suoritetaan tai eduskunta säätää lain iänmäärityksistä. On toki ikävä tilanne selvittää turvapaikanhakijoiden henkilöllisyyttä, jos siihen ei ole lakiin perustuvaa toimivaltaa. Lain puute vaikuttaa myös hakijoiden oikeusturvaan, sanoo komisario Henry Reponen Etelä-Karjalan poliisin ulkomaalaistutkinnasta.\nIkätesti tehdään poliisin määräyksestä, mutta lääketieteen keinoin. Ikä mitataan etenkin hampaista ja luuston rakenteesta.\nAlkuvuonna poliisi sai lisää rahaa testien tekoon, sillä ilmeni, että monet täysi-ikäisetkin turvapaikanhakijat tekeytyivät lapsiksi, jotta turvapaikka heltiäisi helpommin. Toisaalta testejä tehdään, koska kriisialueilta tulevat hakijat eivät välttämättä itsekään tiedä tarkkaa syntymäaikaansa.\nJukka Lindstedtin lausunto:\nSisäasiainministeriö on pyytänyt eduskunnan oikeusasiamiehen lausuntoa turvapaikanhakijoiden henkilöllisyyden selvittämiseen sisältyvän iänmäärityksen oikeusvaikutuksista. Lausuntoa on pyydetty kiireellisenä. Lausuntopyynnön taustalla on alaikäisten turvapaikanhakijoiden määrän voimakas kasvu. Turvapaikanhakijan iänmäärityksen on sisäasianministeriön kirjeen mukaan tulkittu olevan osa henkilöllisyyden selvittämistä. Joissakin poliisilaitoksissa on teetetty yksittäisiä iänmäärityksiä oikeuslääketieteellisenä tutkimuksena asianosaisen suostumuksen perusteella. Sisäasiainministeriön lausuntopyynnön mukaan poliisin teettämiin iänmäärityksiin liittyy muun muassa seuraavia laillisuuskysymyksiä:\n- Lainsäädännössä ei ole nimenomaista toimivaltuutussäännöstä sellaisen iänmäärityksen suorittamisesta, johon sisältyy henkilön yksityisyyden piiriin kohdistuvia lääketieteellisiä ja vastaavia tutkimuksia.\n- Tutkimukset, joita iänmäärityksessä tehdään, ovat henkilön ruumiilliseen koskemattomuuteen puuttuvia (henkilönkatsastus, PKL 5:9).\n- Suostumuksen perusteella tapahtuvan iänmääritystutkimuksen kohteena on lähtökohtaisesti alaikäinen henkilö, jota ei voida pitää itseään koskevassa asiassa täysivaltaisena.\n- Iänmäärityksen tuloksella voi olla merkittäviä vaikutuksia turvapaikanhakijan oikeuksiin ja velvollisuuksiin.\nSisäasiainministeriö pyytää eduskunnan oikeusasiamiehen kantaa ilman nimenomaista toimivaltuutta asianomaisen ja edustajan luvalla tehtävän iänmäärityksen hyväksyttävyyteen ja siihen edellyttääkö iänmäärityksen säännönmukainen teettäminen lakimuutoksia.\nOmana lausuntonani esitän seuraavan.\nLausuntopyynnössä kiinnitetään mielestäni huomiota alaikäisen turvapaikanhakijan kannalta tärkeisiin ja ajankohtaisiin laillisuuskysymyksiin. Turvapaikanhakijan iänmääritykseen liittyvät toimivaltasäännökset ovat epäselvät, eikä iänmäärityksen suorittamisesta ole säädetty lainsäädännössä.\nOikeusasiamiehen saamien tietojen mukaan viranomaisilla, järjestöillä ja muilla alaikäisten turvapaikanhakijoiden asioita hoitavilla tahoilla voi olla hyvinkin erilaisia käsityksiä turvapaikanhakijan oikeasta iästä, varsinkin niissä tapauksissa, joissa turvapaikanhakijan ikä vaikuttaisi olevan lähellä 18 vuoden ikää. Iänmääritykseen liittyvä epäselvä ja sääntelemätön tilanne on sekä alaikäisen että täysi-ikäisen turvapaikanhakijan oikeusturvan kannalta ongelmallinen. Tästä syystä turvapaikanhakijoiden iänmääritykseen liittyvistä toimivaltuuksista, iänmäärityksen suorittamisesta sekä iänmääritykseen liittyvistä oikeusturvanäkökohdista (esimerkiksi tietosuojaan liittyvät kysymykset, valitusmahdollisuudet tai esimerkiksi testeistä kieltäytymisen seuraukset) tulisi säätää lailla. Lainsäädännön valmistelun yhteydessä iänmääritykseen liittyvät kysymykset on normaalin lainvalmistelun tapaan mahdollista selvittää riittävän perusteellisesti. Kiinnitän tältä osin erityisesti huomiota siihen, että perustuslain 7 §:n mukaan henkilökohtaiseen koskemattomuuteen ei saa puuttua ilman laissa säädettyä perustetta.\nHuomenta Suomi: Turvapaikanhakijoiden iän määritys hämmentää (1.6.)\nTurvapaikanhakijoiden iän määritys hämmentää viranomaisia - lainsäädäntö on puutteellinen.\nToimittaja: Jatkamme eilisillan MTV:n uutista, jonka mukaan turvapaikanhakijoiden iänmääritys hämmentää. Nimittäin iän arvioinneista puuttuu edelleen lainsäädäntö. Täällä studiossa on poliisiylitarkastaja Per Ehrstén, hyvää huomenta, tervetuloa. Puuttuuko tästä kokonaan lainsäädäntöohjeisto?\nPoliisiylitarkastaja Per Ehrstén: Sellaisen iänmääritystekstin tekemiseen jotka teetetään turvapaikanhakijan niinsanotulla suostumuksella ei laissa ole sellaista toimivaltuuspykälää, joka suoraan oikeuttaisi siihen ja selvittäisi nämä oikeusturvanäkökohdat ja tämän tyyliset asiat. Sillä tavalla tilanne on epäselvä ja epätyydyttävä tällä hetkellä.\nToimittaja: Kuinka laaja tai vaikea tämä kysymys on eli kuinka paljon tänne tulee turvapaikanhakijoita, jotka sanovat olevansa alle 18-vuotiaita?\nEhrstén: Tulijoiden määrä lisääntyy koko ajan. Nyt esimerkiksi vuoden ensimmäisen neljän kuukauden aikana alaikäisiä turvapaikanhakijoita kaiken kaikkiaan oli noin 260, kun 1822 oli turvapaikanhakijoita kaiken kaikkiaan. Joku pieni prosentti näistä on sellaisia aikuisia, jotka ilmoittaa olevansa alaikäisiä.\nToimittaja: Otetaan tähän luku "lähes 2000 turvapaikanhakijaa". Kuinka monella heistä on henkilöllisyyden aukottomasti osoittava asiakirja tai muu tullessaan Suomeen?\nEhrstén: No yleensä kun turvapaikanhakija tulee tänä päivänä Suomeen, ja se on aika lailla eurooppalainenkin trendi, niin valtaosa tulee ilman minkäänlaista henkilöllisyyttä osoittavaa asiakirjaa. Eli tuommoinen 80-90 prosenttia on tämänhetkinen arvio.\nToimittaja: Miten nämä yhdeksän kymmenestä ovat voineet matkustaa koko sen reitin lentokoneella? Eihän lentokoneeseen pääse ilman matkustusasiakirjaa.\nEhrstén: Tämä on tietysti hyvä kysymys. Yleensä kun lentokoneeseen astuu, väliasemille ja joka paikassa vaaditaan passi tai henkilötodistus. Ei siinä ole muuta vaihtoehtoa kuin se, että ne sitten hävitetään jossain vaiheessa ennen Suomeen tuloa.\nToimittaja: Joko lentokoneessa tai heti koneen laskeuduttua tai...?\nEhrstén: Esimerkiksi. Esimerkkejä on siitä, että ne on löytyneet lentokoneen vessoista ja näin poispäin. Mutta nyt täytyy kyllä muistaa myös se, että noin 90 prosenttia turvapaikanhakijoista hakee turvapaikkaa sisämaassa, ei ulkorajoilla. Eli EU:n sisällä liikutaan aika paljon.\nToimittaja: Toisaalta kun tämä sanotaanko hävikki on aika suuri, se että ei ole osoittaa selkeää henkilöllisyyttä, mistä tämä kertoo, mikä siihen mahtaa olla syynä?\nEhrstén: Sitä voi tietysti vain arvailla että mikä on, mutta saatetaan esimerkiksi pelätä sitä, että joudutaan tavallista helpommin palautetuksi, kun tiedetään mistä päin on tullut. Tämä voi olla yksi peruste tietysti, mutta ei siihen ole mitään faktoja olemassa. Mutta aivan yleinen trendi tämä on.\nToimittaja: Sitten alaikäiset turvapaikanhakijat. Se reitti mitä kautta he tulevat, niin tuntuu että siinä on aikamoinen vastuu nuorella pojalla tai tytöllä löytää esimerkiksi Afrikasta tai Afganistanista tai Irakista tiensä tänne Suomeen joka on aika kaukana. Oletteko keskustellut näistä asioista?\nEhrstén: No onhan nämä olleet julkisuudessa tietysti monta kertaa ja jo vuosia tästä on keskusteltu, että mikä on johtanut tähän tilanteeseen. Ehkä yksi syy on mahdollisesti se, että alaikäisiä ei niin helposti palauteta, saa helpommin oleskeluluvan ja näin poispäin. En tiedä, tämä voisi olla yksi syy.\nToimittaja: Kuinka paljon, jos alaikäinen saa oleskeluluvan, joka on äärimmäisen inhimillistä ja ihan oikeinkin tehty, kuinka nopeasti hänen sukulaisiaan tai muita on mahdollista tulla suomeen?\nEhrstén: No se vie ihan oman aikansa ja vaatii erillisiä päätöksiä, eikä poliisi ole niissä osallisena. Se on sitten myöhemmän ajan kysymys.\nToimittaja: Miten maahanmuutajien henkilöllisyys sitten pystytään todentamaan, jos 80-90 prosentilla ei ole henkilöllisyyttä osoittavaa paperia tullessaan Suomeen?\nEhrstén: Poliisilla on tietysti muitakin keinoja tehdä tämä eli poliisitutkinnassa nämä tehdään. Meillä on tietysti nämä kansainväliset yhteydet. Sitten meillä on esimerkiksi sormenjäljet. Jos EU:n alueella on pyytänyt turvapaikkaa ennen Suomeen tuloa jossain muussa maassa, niin saattaa sormenjäljet löytyä EURODAC-rekisteristä, joka tarkoittaa sitä, että saadaan jotain viitteitä siitä. Meillä on ollut tapauksia joissa on jossain muussa EU-maassa hakenut turvapaikkaa ja siellä esiintynyt aikuisena, mutta sitten kun tulee Suomeen, niin onkin esiintynyt alaikäisenä.\nToimittaja: Onko tämmöisiä tapauksia?\nEhrstén: Tämmöisiä tapauksia on ollut\nToimittaja: Oikeushammaslääkäri Helena Ranta, tässä eilisillan uutisjutussa, vaati pikaisesti lainsäädäntöä turvaamaan tutkittavien oikeuksia. Iän arvioinnissahan käytetään muun muassa röntgensäteilyä ei-lääketieteellisiin tarkoituksiin. Mikä on mielipiteenne tästä?\nEhrstén: Minä en ota kantaa siitä että millä tavalla niitä käytännössä tehdään, enkä ole siinä asiantuntija, mutta se on ihan selvä. Sisäministerin poliisiosaston kanta on selkeästi se, että tarvitaan toimivaltuussääntöä lakiin joka oikeuttaisi tämän tekemisen. Tässä on kyseessä oikeusturvanäkökohdat ja lasten asema, valitusmahdollisuudet, kaikkea mitä tähän kuuluu. Me eletään epäselvässä ja epätyydyttävässä tilanteessa ja ainoa keino päästä sitä kautta eteenpäin on varmasti se, että saataisiin lakiin pykälä.\nToimittaja: Niin, äsken sitä jo sivusitte, mutta mitä tässä laissa pitäisi selkeästi olla?\nEhrstén: Siinä pitäisi nimenomaan selvittää se, että millä tavalla käytännössä nämä iänmääritykset pitäisi tehdä, mitä oikeuksia ja velvollisuuksia puolin ja toisin, valitusmahdollisuudet, oikeusturvanäkökohdat, tietosuoja-asiat... Tässä on monia tämmöisiä asioita jotka vaikuttavat siihen millä tavalla tämmöistä nuorta tai lasta kohdellaan jatkossa. Eli hyvin tärkeästä asiasta on kysymys. Nyt kun nämä testit on suostumuksen perusteella tehty, niin voidaan jopa kysyä sitä, että onko tosiasiallisesti tämä suostumus pätevä, jos on alaikäinen henkilö kyseessä. Jos esimerkiksi seuraisi jotain kielteisiä vaikutuksia siitä, että kieltäytyy näistä testeistä. Tämä on taas hyvin monimutkainen asia ja ainoa keino päästä eteenpäin on se, että saataisiin lakiin se pykälä.\nAvainsanat: alaikäiset turvapaikanhakijat, Astrid Thors, Henry Reponen, ikätestit, maahanmuutto, Per Ehrstén, poliisi, turvapaikanhakijat, xxx\nHS: Käännytyspäätös kolmelle irakilaiselle turvapaikanhakijalle\nKäännytyspäätös kolmelle irakilaiselle turvapaikanhakijalle\nMaahanmuuttovirasto on viime viikkoina päättänyt käännyttää ainakin kolme irakilaista, mutta päätöksiä ei ole vielä pantu täytäntöön.\nPäätökset ovat seurausta Maahanmuuttoviraston kiristyneestä Irak-linjasta.\nVirasto ilmoitti kolme viikkoa sitten, että turvapaikanhakijoita voidaan alkaa käännyttää suurimpaan osaan Irakia, koska maan turvallisuusolot ovat kohentuneet oleellisesti.\nTurvapaikkayksikön johtaja Esko Repo pitää mahdollisena, että Suomi käännyttää satoja irakilaisia kotimaahansa lähivuosina.\nSuomi ei ole palauttanut ketään Irakiin Saddam Husseinin hallinnon kaatumisen jälkeen ja sitäkin ennen vain harvoissa yksittäistapauksissa.\nSuomessa oleskelee parhaillaan noin 1 500 irakilaista, joiden turvapaikkahakemukset odottavat Maahanmuuttoviraston ratkaisuja.\nHeistä noin 1 300 saa oleskeluluvan ja noin 200 käännytyspäätöksen, jos ratkaisulinja säilyy viime viikkojen kaltaisena.\nRepo arvioi, että valtaosa oleskeluluvan saaneista on kotoisin Nineven, Salah al-Dinin, Kirkukin ja Dijalan maakunnista.\nMaahanmuuttovirasto pitää näitä alueita muusta Irakista poiketen yhä lähtökohtaisesti turvattomina ja myöntää kaikille alueilta saapuville oleskeluluvan.\nAvainsanat: Esko Repo, maahanmuutto, turvapaikanhakijat\nAktivistien ja rasistien erimielisyys maahanmuutosta tuskin johtaa katutappeluihin Suomessa, arvelee vasemmistonuorten tuore puheenjohtaja Dan Koivulaakso, 28.\nKoivulaakso on aiemmin toiminut Vapaa liikkuvuus -verkostossa ja Pakolaisneuvonnan hallituksessa.\nKoivulaakso aikoo nostaa rasismin vastaisen taistelun entistä vahvemmin vasemmistonuorten asialistalle.\nLama on lisännyt siirtolaisvastaisuutta ja mellakoita Euroopassa. Kreikassa vastaanottokeskukseen hyökänneet äärioikeistolaiset ottivat toukokuussa yhteen maahanmuuttajia puolustaneiden anarkistien kanssa.\nRuotsissa poliisi epäilee, että vasemmistolaiset aktivistit ovat soluttautuneet Kålleredin säilöönottokeskukseen, koska paot ovat lisääntyneet.\nSuomessa tappeluilta on vältytty. Aktivistiporukat eivät ole järjestäytyneet antifasistisiksi ryhmiksi, koska ne eivät ole halunneet provosoida vastustajiaan liikaa.\nJännitteitä on kuitenkin ilmassa. Talonvaltaajien Sosiaalikeskus Satamassa Helsingin kalasatamassa käy paljon maahanmuuttajia. Viime kesänä Vapaa liikkuvuus -verkosto majoitti romanialaisia Helsingin Rajasaaren vallatussa talossa.\nSamaan aikaan esimerkiksi perussuomalaisten rasistisiipi lietsoo maahanmuuton uhkakuvia.\nKoivulaakson mielestä maahanmuuton suurin uhka on, että Suomeen syntyy maahanmuuttajien alaluokka. Tämän välttämiseksi matalapalkka-alojen työehtoihin, työsuojeluun ja palkkoihin pitää kiinnittää huomiota.\n”Populististen liikkeiden ei pidä antaa kasvaa liikaa, mutta jengisotiin lähtö ei hyödytä ketään.”\nKoivulaakso arvelee, että esimerkiksi skinheadien vähäisyys 2000-luvun Helsingissä johtuu siitä, että maahanmuuttajat ovat järjestäytyneet ja pitävät puolensa.\nVasemmistoliiton imago ei pure\nKokoomuksen puheet työväenpuolueesta eivät ole pelkkä mainostoimistokikka. Imago uppoaa kansaan, Koivulaakso arvioi.\n”Ihmiset kokevat sen todeksi, eikä vasemmisto pysty tarjoamaan vastaavaa.”\nVasemmistoliittoa vaivaa ei-puolueen leima.\n”Aloitteiden pitäisi olla meillä.”\nVeronkevennykset, nuorisotyöttömyys ja kansalaisten yksityisyyttä rajoittavat lait antavat Koivulaakson mielestä vasemmistolle hyvän tilaisuuden koota itsensä.\nRauhan mies. Dan Koivulaakso ei usko, että Suomessa nähdään siirtolaiskysymyksen sytyttämiä mellakoita.\nFestivaali lisää suomalaisten tietoa muiden maiden kulttuureista, kehitysmaista ja kansalaisjärjestöistä. Maailma kylässä -tapahtuma olisikin ollut vallan erinomainen koulutuspaikka kaikille maahanmuuttajakammoisille ihmisille.\nVoi olla, että heitä siellä olikin, vaikka väentungoksessa heitä oli vaikea joukosta erottaa. Eivät he ainakaan ääntä itsestään pitäneet.\nEhkä halla-ahot ja homma-nettiläiset eivät lopulta uskaltautuneet paikalle siksi, että he itse asiassa pelkäsivät. Olisihan voinut käydä niin, että he puolivahingossa olisivat saaneet jonkin sellaisen basiliskon, joka olisi karkottanut heitä riivaavan muukalaiskammon.\nEnnakkoluulojensa riivaamat jäävät paljosta paitsi, kun eivät uskalla antautua edes vuoropuheluun. ”Maassa maan tavalla” -ajattelu sitoo silmät ja kuurouttaa korvat – ja kohta varmaan kolottaa selkääkin.\nMaahanmuuttajien oikeusavun tarve kasvaa\nMaahanmuuttajat tarvitsevat selvästi aiempaa enemmän oikeudellista apua ja neuvontaa. Oikeusavun tarvetta ovat lisänneet ennen kaikkea kielteiset turvapaikkapäätökset. Vastikään Suomeen on perustettu ensimmäinen maahanmuuttajille tarkoitettu lakitoimisto.\nTurkin kurdi Abdurrahim Bagtir tarvitsee perheineen lakimiestä.\n- Emme varmuudella tiedä, saammeko oleskeluluvan tai turvapaikan tästä maasta. Siinä prosessissa lakimiehen pitää auttaa meitä. Emme tiedä, miten prosessi etenee.\nMaahanmuuttajat tarvitsevat selvästi aiempaa enemmän oikeudellista apua ja neuvontaa. Tämä näkyy myös Suomen ensimmäisessä maahanmuuttajille tarkoitetussa lakitoimistossa Helsingissä. Kahta juristia työllistävät ennen kaikkea kielteisistä turvapaikkapäätöksistä tehtävät valitukset.\n- Yli puolessa tapauksista turvapaikanhaussa tulee kielteinen päätös. Töiden määrä varsinkin tulevaisuudessa lisääntyy, sanoo oikeustieteen maisteri Pekka Pyykkönen lakitoimisto Juridixista.\nOikeudellisen avun tarvetta ovat omiaan lisäämään myös turvapaikkahakemusten pidentyneet käsittelyajat.\nMyös syrjintä työllistää\nTurvapaikka-asioiden ohella maahanmuuttajat hakevat lakimieheltä yhä useammin apua syrjintään.\n- Uhrit eivät välttämättä itse halua lähteä viemään syrjintää eteenpäin, mutta totta kai oikeudellinen apu ja neuvonta on yksi osa sitä prosessia, sanoo vähemmistövaltuutettu Johanna Suurpää.\nMaahanmuuttajia koskeva lainsäädäntö muuttuu jatkuvasti, eikä perässä ole helppo pysyä. Tämän huomaa myös turkkilaisen Abdurrahim Bagtirin lähipiirissä.\n- Luulen, että jokaisella on oma lakimies, joko pakolaisneuvonnassa tai yksityinen puolella. Kaikki eivät pysty palkkaamaan yksityistä lakimiestä. Tämän takia jotkut turvautuvat Pakolaisneuvonnan lakimieheen.\nYLE: Turvapaikanhakijoiden kahakoita varten perustettu kriisiryhmiä\nJalkapallo-ottelu sai turvapaikanhakijat rähinöimään\nNuoret turvapaikanhakijat tappelivat Kotkassa\nTurvapaikanhakijat mellakoivat Kotkassa\nViisi poliisipartiota taltutti turvapaikanhakijoiden mellakan Kotkassa\nNuorten turvapaikanhakijoiden mellakka Kotkassa poiki rikosilmoituksia\nMestareiden liigan ottelu kuumensi turvapaikkaa hakevien tunteita Kotkassa. Kymmenet nuoret osallistuivat rähinään Laajakosken tukiasumisyksikössä, ja paikalle tarvittiin useita poliisipartioita tilannetta rauhoittamaan.\nNahistelussa ei tullut henkilövahinkoja, mutta keskuksen kaksi ikkunaa rikkoontui.\nKahinassa oli osallisina somaleja ja irakilaisia. Poliisi vei paikalta putkaan viisi vuosina 1991-92 syntynyttä turvapaikanhakijaa, jotka päästettiin torstaina takaisin vapaalle jalalle. Poliisilla ei enää ole asian kanssa tekemistä, sillä asumisyksikkö selvittää itse tapahtumien kulun ja päättää rangaistuksista.\nLaajakoskella on noin 40 turvapaikanhakijaa. Poliisin mukaan asumisyksikön tilanahtaus on omiaan lisäämään eri ryhmien välisiä kiistoja.\nUseita kymmeniä nuoria tappeli torstain vastaisena yönä Laajakosken tukiasumisyksikössä. Joukkotappelu alkoi tv:n jalkapallo-ottelusta.\nTukiasumisyksikön tappelussa nuoret heittelivät tiiliskiviä ja tuoleja ja rikkoivat ikkunoita. Vakavia henkilövahinkoja ei sattunut.\nTilannetta rauhoitti viisi poliisipartiota. Viisi turvapaikanhakijaa vietiin putkaan. Tukiasumisyksikkö aloittaa tapauksen vuoksi omat rangaistustoimet. Pääpukareita mm. siirretään toisiin vastaanottokeskuksiin.\n-Erittäin voimakkaat turvallisuuskeinot on otettu käyttöön, ja meille tulee paikalle vartija. Tärkeintä on nyt rauhoittaa tilanne, Kotkan vastaanottokeskuksen johtaja Janne Autio sanoo.\nAution mukaan tappelu oli laajin keskuksen historiassa. Hän ymmärtää nuorten tilanteen olevan rankka.\n- Oman kotimaan tapahtumat ja kokemukset, epätietoisuus turvapaikkaprosessin johdosta ja pitkä odotusaika ovat äärimmäisen stressaavaa heille, johtaja Janne Autio kuvailee.\nTurvapaikanhakijoiden mellakka Laajakosken vastaanottokeskuksessa Kotkassa päättyi viiden poliisipartion väliintuloon.\nAlaikäisten somaleiden ja irakilaisten välinen mellakka alkoi viime yönä jalkapallo-ottelun jälkeen. He katsoivat illalla Manchester Unitedin ja FC Barcelonan välistä jalkapallo-ottelua, jonka jälkeen ristiriidat leimahtivat laajamittaiseksi tappeluksi. Mellakkaan osallistuivat lopulta kaikki turvapaikanhakijoiden asuttaman rivitalon asukkaat, yhteensä lähes 40 henkilöä.\n- Täällä heiteltiin tuoleja ja tiiliskiviä. Osa nuorista oli talon katolla. Kolme ikkunaa meni rikki. On ihme, ettei kenellekään sattunut mitään, vastaanottokeskuksen johtaja Janne Autio tiivistää.\nVastaanottokeskuksessa oli tapahtuma-aikaan kaksi yövalvojaa, jotka soittivat paikalle poliisit. Tilanteen rauhoittamiseen tarvittiin lopulta viisi poliisipartiota. Poliisi pidätti yöllä viisi nuorta, jotka vietiin putkaan.\nJanne Aution mukaan vastaanottokeskus ei aio vaatia nuorille rikosoikeudellisia toimenpiteitä. Sen sijaan neljä nuorta sijoitetaan väliaikaisesti muihin vastaanottokeskuksiin.\nLaajakosken vastaanottokeskuksessa asuu reilut 50 alaikäistä turvapaikanhakijaa muun muassa Irakista, Somaliasta ja Afganistanista.\nAlaikäisten turvapaikanhakijoiden vastaanottokeskus Kotkan Laajakoskella teki poliisille tutkintapyynnön vahingonteosta keskiviikkoyönä syntyneestä joukkotappelusta. Naapuri, jonka pihalle nuorten joukkio levisi välejään selvittelemään on tehnyt myös rikosilmoituksen kotirauhan rikkomisesta.\n- Varsinaiset aineelliset vahingot jäivät vähäisiksi, kolmen ikkunan ja vuoteiden rikkomisiksi, mutta on syytä tutkia ketkä ovat aiheuttaneet nämä ja laittaa heidät asianmukaisesti edesvastuuseen teoistaan, sanoo johtaja Janne Autio vastaanottokeskuksesta.\nKeskus on Kastek Oy:n vuokralaisena tiloissa ja tätäkin taustaa vasten emme voi jättää tällaista asiaa huomioimatta, vaikkei kiinteistölle suurempaa vahinkoa syntynytkään.\n- Tärkeää on se että meidän asiakkaat (turvapaikanhakijat) ymmärtävät sen, että kun toimii tietyllä tavalla teoilla on aina myös seuraamuksensa, tässä tapauksessa rikosoikeudelliset.\nAutio pahoittelee vastaanottokeskuksen aiheuttamaa häiriötä naapurille. - Kaikin tavoin tietenkin pyrimme sellaista välttämään, ja tulemme entisestään panostamaan siihen, ettei missään yksikössä näin tule tapahtumaan.\nAution mukaan eilen käytiin tiukat keskustelut nuorten kanssa, he ovat äärimmäisen pahoillaan tapahtuneesta ja jälkikäteen ymmärtävät mitä ovat saaneet aikaan.\n- Tunnelma on nyt täysin rauhallinen ja olemme edennet omien toimintaohjeiden mukaisesti. Joitakin rangaistustoimenpiteitä tulee toteuttavaksi. Torstaina siirrettiin jo kaksi viidestä muualle sijoitettavasta nuoresta.\nLaajakosken vastaanottokeskus perustettiin viime lokakuussa, ja parhaillaan asuvista osa on ollut alusta asti. Kaikkiaan keskuksessa asuu reilut 50 alaikäistä turvapaikanhakijaa, joista nelisenkymmentä on 17-18-vuotiaita. - Suurin osa on ollut vähintään muutamia kuukausia.\nTutkinnanjohtaja Jarmo Rahkola Kotkan rikospoliisista kertoo vastaanottaneensa sekä vastaanottokeskuksen, että sen naapurissa asuvan henkilön tutkintapyynnöt.\n- Asia etenee siten, että harkitsemme, tehdäänkö esitutkimus. Todennäköisesti päätös esitutkinnan suorittamisesta menee syyttäjän päätettäväksi. Päätös tulee viemään viikkoja.\n- Tämäntapaisista teoista seuraa korkeintaan päiväsakkoja.\nMestareiden liigan ottelu kuumensi turvapaikkaa hakevien tunteita Kotkassa keskiviikkona. Kymmenet nuoret osallistuivat rähinään Laajakosken tukiasumisyksikössä, ja paikalle tarvittiin useita poliisipartioita tilannetta rauhoittamaan.\nKahinassa oli osallisina somaleja ja irakilaisia. Poliisi vei paikalta putkaan viisi vuosina 1991–92 syntynyttä turvapaikanhakijaa, jotka päästettiin torstaina takaisin vapaalle jalalle. Poliisilla ei enää ole asian kanssa tekemistä, sillä asumisyksikkö selvittää itse tapahtumien kulun ja päättää rangaistuksista.\nAlaikäisten somaleiden ja irakilaisten välinen mellakka alkoi viime yönä Mestariliigan loppuottelun jälkeen. He katsoivat illalla Manchester Unitedin ja FC Barcelonan välistä ottelua, jonka jälkeen ristiriidat leimahtivat laajamittaiseksi tappeluksi. Mellakkaan osallistuivat lopulta kaikki turvapaikanhakijoiden asuttaman rivitalon asukkaat, yhteensä lähes 40 henkilöä.\nVastaanottokeskuksen johtajan mukaan paikalla heiteltiin tuoleja ja tiiliskiviä. Kolme ikkunaa meni rikki. Tilanteen rauhoittamiseen tarvittiin lopulta viisi poliisipartiota. Poliisi pidätti yöllä viisi nuorta, jotka vietiin putkaan. Vastaanottokeskus ei aio vaatia nuorille rikosoikeudellisia toimenpiteitä.\nIlta-Sanomat: Kokoomus suuttui ehdokkaan vaalimainoksesta\nIlta-Sanomat/Sanna Ukkola: Kokoomus suuttui ehdokkaan vaalimainoksesta 28.5.2009\nVerkkoapila: Maahanmuuttovastaiset EU-mainokset huolettavat\nVerkkoapila: Kokoomus panisi pönttöön Pöntisen vaalimainoksen 29.5.2009\nAamulehti: Kohu kokoomusehdokkaan vaalimainoksesta: "Sosiaalipummi-maahanmuuttajille stoppi"\nKokoomus kielsi Pöntisen rasistiseksi koetun mainonnan\nMari Kamaja: Kokoomuksesta mölähtää\nMTV3: Vaalimainos kiukutti kokoomuksen puheenjohtajan\nNelonen: Kokoomusjohto suivaantui ehdokkaansa vaalimainoksista\nUusi Suomi: Tuliko kokoomukselle hätä? – ”Ehdokkaat liukuvat perussuomalaisten tasolle”\nKokoomuksen euroehdokkaan mainos Hesarin etusivulla: ” Sosiaalipummimaahanmuuttajille stoppi” -puolue kielsi\nHelsingin Sanomat: HS: Pöntisen vaalimainoksen julkaisu perustui sananvapauteen\nKatainen tyrmää puoluetoveri Kai Pöntisen EU-vaalimainoksen\nYLE Uutiset: Katainen puuttui ehdokkaan mainontaan\nSuomen Kuvalehti: Viikon Valopää: Kai Pöntinen\nPohjalainen: Kokoomus sensuroi Kai Pöntisen mainokset\nKarjalainen: Kokoomus kielsi Pöntisen vaalimainonnan\nStadin demarit: Pilvi Torsti muistuttaa kokoomusta maahanmuuttokeskustelun realiteeteista\nVihreiden puoluesihteeri Panu Laturi: Kysymyksiä Kokoomukselle\nKokoomuksen eurovaaliehdokkaan Kai Pöntisen joidenkin rasistisena pitämä eurovaalimainos joutui kokoomuksen puoluetoimiston syyniin.\nKai Pöntinen mainostaa "stoppia sosiaalipummien maahanmuutolle". Hänen mukaansa vastaanottokeskusten seinät "pullistelevat tulijoista" ja heitä pitää majoittaa hotelleihinkin.\nAvainsanat: Johanna Korhonen, Jyrki Katainen, Kai Pöntinen, Kim Remitz, maahanmuutto, rasismi, Sanna Ukkola, Taru Tujunen, turvapaikanhakijat, Umayya Abu-Hanna, vaalit\nSuomen kansalaisuuden saaneissa hurja lisäys\nYhä useampi sai Suomen kansalaisuuden\nUusia suomalaisia Venäjältä, Somaliasta ja Irakista\nSuomen kansalaisuuden saaneiden määrä kasvoi selvästi vuonna 2008\nSuomen kansalaisuuden saaneiden ulkomaalaisten määrä kasvoi viime vuonna reippaasti. Uusien suomalaisten määrä kasvoi 1 800:lla ja oli yhteensä 6 700.\nSuuresta kasvusta huolimatta viime vuosi ei ollut ennätysvuosi. Vuonna 2004 kansalaisuuden sai lähes 7 000 ulkomaalaista.\nSuomen kansalaisuuksia myönnettiin eniten venäläisille (2 200), somalialaisille (600) ja irakilaisille (400). Kansalaisuuttaan vaihtaneista 800 oli kotoisin EU-maista.\nTilastokeskuksen mukaan Suomen kansalaisuuden saaneista naisia oli 3 800 ja miehiä 2 900. Alle 15-vuotiaita oli 1 750 ja 65 vuotta täyttäneitä 200.\nKansan Uutiset: Rasismi nostaa esiin EU-kansalaisuuden\nMinna Sirnö ennustaa muukalaisuudesta EU-vaalien teemaa.\n– Eikä muukalaisviha tule esiin pelkästään siinä, että puhutaan maahanmuuttajista tai pakolaisista vaan myös siitä, miten suhteudutaan toisiin eurooppalaisiin.\n– Tällä hetkellä jotkut ihmiset keräävät irtopisteitä sillä, että lietsovat muukalaisvihaa.\n– Eikä muukalaisviha tule esiin pelkästään siinä, että puhutaan maahanmuuttajista tai pakolaisista vaan myös siitä, miten suhtaudutaan toisiin eurooppalaisiin.\nEU-mekanismit ihmisten avuksi\n– EU ei ole täydellinen. Se on kaukana täydellisestä. Se ei ole ihmisten juttu vielä.\n– Euroopasta pitää tehdä nykyistä demokraattisempi. Ennen kaikkea niin, että sen ratkaisut perustuisivat enemmän ihmisten tarpeisiin kuin siihen, että mistä voidaan voitot kerätä.\n– EU:ta kehittämällä pystytään takaamaan se, että Euroopassa ollaan työväenhengen mukaisesti solidaarisia muita ihmisiä kohtaan. Itse näen, että minun elämäntehtäväni on yhtälailla huolehtia siitä, että kreikkalaisella laittomalla siirtolaisella on jonkinlaiset elämisen mahdollisuudet kuin siitä, että suomalaisella työttömällä on mahdollisuus leivänsyrjään.\nTyön pelisäännöt ja maahanmuutto\n– Molemmat valitettavasti puuttuvat EU:sta.\n– En tiedä, kenen etu on, että mieluummin raudalla ja rangaistuksilla otetaan vastaan ne ihmiset, joiden ansiosta saamme halpoja ja hyviä espanjalaisia kurkkuja ja tomaatteja tännekin. Niistä valtaosa on poimittu laittomalla työvoimalla. Espanjaan saapuvat laittomat siirtolaiset ovat vain yksi esimerkki huonoilla palkoilla riistetyistä maahanmuuttajista Euroopassa.\n– Jos EU ei ole itse valmis luomaan tuki- ja valvontamekanismeja, niin ay-liike voisi olla aloitteellinen ja vahvistaa merkittävästi EU-tasolla asemaansa.\n– Mitä laajemmalle sen paree. Etenkin jos siihen vielä liittyy kansainvälinen solidaarisuus ja tuki eikä niinkään muurien rakentaminen muuta maailmaa kohtaan.\nAvainsanat: maahanmuutto, Minna Sirnö, rasismi, vaalit\nHS: Turvapaikkahakemusten käsittelyajat lähes kaksinkertaistuneet\nTurvapaikkahakemusten käsittelyajat lähes kaksinkertaistuneet\nTurvapaikkahakemusten käsittely venyy\nTurvapaikanhakija joutuu odottamaan jopa 200 päivää maahanmuuttoviraston puhutteluun pääsyä.\nOdotusajat ovat lähes kaksinkertaistuneet viime vuodesta, jolloin puhutteluun pääsi keskimäärin reilussa kolmessa kuukaudessa.\nPuhuttelua jonottaa nyt lähes 1 200 henkeä.\nHakijoiden määrän selkeä lisääntyminen viime elokuusta lähtien on vaikuttanut hakemusten käsittelyaikojen pidentymiseen. Viime syksynä ja talvena turvapaikanhakijoita tuli Suomeen keskimäärin 500 kuukaudessa. Keväällä tahti on hieman hidastunut.\n"Ruuhkautuneen puhuttelutilanteen lisäksi yhtenä pullonkaulana on nyt myös se, että poliisilla on voimavarojen puutteessa vaikeuksia toimittaa turvapaikkakuulustelupöytäkirjoja Maahanmuuttovirastoon", sanoo ylitarkastaja Marjo Mäkelä Maahanmuuttovirastosta.\n"Tällä hetkellä puhutellaan syyskuussa 2008 turvapaikkaa hakeneita ja odotettavissa on käsittelyaikojen pidentymistä", Mäkelä sanoo.\nTurvapaikkahakemus eli kansainvälistä suojelua koskeva hakemus käsitellään joko niin sanotussa normaalissa tai nopeutetussa menettelyssä.\nKaikkien turvapaikkapäätösten keskimääräinen käsittelyaika on noin 156 vuorokautta. Keskiarvoa alentaa nopeutettu menettely, jossa hakemuksen keskimääräinen käsittelyaika on reilut sata päivää. Näitä on hakemuksista nykyisin jo lähes puolet.\nNopeutetussa menettelyssä käsitellään joko turvallisesta alkuperämaasta tulleiden hakemukset ilmeisen perusteettomina pidetyt hakemukset. Myös niin sanotut Dublin-tapaukset eli hakijat, joiden turvapaikkapäätöksestä on vastuussa jokin toinen EU-maa, Norja, Islanti tai Sveitsi, käsitellään myös nopeutetusti. Dublin-tapauksia on lähes puolet kaikista hakemuksista.\nRuuhkan syntyminen on ollut tiedossa, ja sitä on nyt ryhdytty purkamaan uusien työntekijöiden avulla. Maanantaina maahanmuuttovirastossa aloitti 30 uutta puhutteluihin keskittyvää virkamiestä kahden vuoden määräaikaisella sopimuksella.\nUudet työntekijät on sijoitettu Helsinkiin, Ouluun ja Imatralle. Puhuttelijoiksi haettiin työntekijöitä lehti-ilmoituksella. Suurin osa uusista työntekijöistä on koulutukseltaan joko lakimiehiä tai yhteiskuntatieteilijöitä.\nMaahanmuuttovirasto on varautunut jopa 6 000 turvapaikanhakijan tuloon Suomeen tänä vuonna. Toukokuun alkuun mennessä hakijoita oli tullut hieman odotettua vähemmän, noin 2 000 hakijaa.\nSuurin osa hakijoista tulee edelleen Irakista, Somaliasta ja Afganistanista. Maahanmuuttovirasto tosin julkisti viikko sitten Irakin turvalliseksi neljä maakuntaa lukuun ottamatta, mutta vielä ei ole tiedossa, tyrehdyttääkö se irakilaisten turvapaikanhakijoiden virran. Uusina ryhminä on tänä vuonna tullut hakijoita Sri Lankasta.\nAvainsanat: maahanmuutto, oleskelulupa, turvapaikanhakijat\nIlta-Sanomat: SPR: Pakolaisten saatava kotikunta nopeammin\nSPR: Pakolaisten saatava kotikunta nopeammin\nKannanotto: Tukea ja sitoutumista pakolaisten kuntavastaanottoon\nSuomen Punainen Risti vetoaa valtioon ja kuntiin, jotta nämä järjestäisivät pakolaisille kotikunnan nykyistä nopeammin.\nSPR huomauttaa, että kuntapaikka on edellytys normaalin elämän aloittamiselle uudessa kotimaassa.\nTällä hetkellä sadat oleskeluluvan saaneet odottavat kuntapaikkaa joko turvapaikanhakijoille tarkoitetuissa vastaanottokeskuksissa tai Suomen ulkopuolella.\nKiintiöpakolaisten saapuminen Suomeen viivästyy sen vuoksi, että jo hyväksytyille pakolaisille ei löydy sijoituskuntaa.\nViime vuoden kiintiöpakolaisista kymmenet ovat edelleen vailla kuntapaikkaa.\nSPR:n mielestä valtion pitäisi lisätä taloudellista tukeaan kunnille, jotta korvaukset riittäisivät kattamaan pakolaisten vastaanotosta kunnalle aiheutuvat kustannukset.\nKunnille myönnettäviä korvauksia ei ole korotettu vuoden 1993 jälkeen.\nPakolaisten tulisi päästä nykyistä nopeammin ja joustavammin muuttamaan kuntiin, koska kuntapaikka on edellytys normaalin elämän aloittamiselle uudessa kotimaassa. Suomen Punainen Risti vetoaakin kuntiin ja valtioon, että ne yhteistyössä tehostaisivat kuntapaikkojen järjestämistä, ja että valtio ohjaisi vastaanottoon riittävästi resursseja.\nSuomen Punaisen Ristin valtuuston kannanotto 25.5.2009.\nPakolaisten vastaanotto Suomessa on vaikeuksissa kuntapaikkapulan vuoksi. Sadat oleskeluluvan saaneet henkilöt odottavat kuntapaikkaa joko turvapaikanhakijoille tarkoitetuissa vastaanottokeskuksissa tai Suomen ulkopuolella. Tämä viivästyttää kotoutumisen käynnistymistä ja aiheuttaa suurta huolta pakolaisten keskuudessa.\nOn erityisen huolestuttavaa, että kiintiöpakolaisten saapuminen Suomeen viivästyy sen vuoksi, että Suomeen jo hyväksytyille pakolaisille ei löydy kohtuullisessa ajassa sijoituskuntaa. Vuoden 2008 kiintiön osalta kymmenet pakolaiset ovat edelleen vailla kuntapaikkaa. Turvapaikanhakijoiden vastaanottotilannetta puolestaan kuormittaa entisestään se, että osa oleskeluluvan saaneista joutuu jäämään keskuksiin pidemmäksi aikaa. Toukokuun alussa vastaanottokeskuksissa asui noin kolmesataa oleskeluluvan saanutta henkilöä.\nSuomen Punaisen Ristin valtuusto korostaa, että pakolaisten suojeluun ja vastaanottoon liittyvien kansainvälisten velvoitteiden noudattaminen toteutuu parhaiten silloin, kun valtakunnan- ja paikallistason viranomaiset ja kansalaisyhteiskunta osallistuvat siihen täysipainoisesti ja hyvässä yhteistyössä. On myös lisättävä tietoa ja ymmärrystä sekä myönteisiä asenteita pakolaisten asemaa kohtaan.\nKunnissa tarvitaan nyt sitoutumista pakolaisten vastaanottoon ja syrjimättömyyttä pakolaisten valinnoissa. Valtion tulee lisätä taloudellista tukeaan kuntien työhön pakolaisten vastaanottamisessa, jotta korvaukset riittävät kattamaan pakolaisten vastaanotosta kunnalle aiheutuvat kustannukset. Laskennallisia korvauksia on korotettava tuntuvalla kertakorvauksella ja korvausjärjestelmään tulee lisätä indeksikorotukset.\nKunnille myönnettäviä laskennallisia korvauksia pakolaisten vastaanottamisesta ei ole korotettu vuoden 1993 jälkeen edes indeksikorotuksilla. Kustannusten seurantaa varten ei ole luotu järjestelmää. Korvausjärjestelmää tulisi myös kehittää siten, että se huomioisi paremmin kuntaan muuttavien pakolaisten todellisen kotoutumisajan ja sisäisen muuttoliikkeen.\nKansalaisyhteiskunnalla on merkittävä tehtävä tukea pakolaisia heidän kotoutumisessaan. Suomen Punaisen Ristin vapaaehtoiset kymmenillä paikkakunnilla ovat mukana tässä toiminnassa ja haluamme edelleen kehittää ja aktivoida vapaaehtoisten osallistumista pakolaisten vastaanottoon. Järjestön toiminta tukee tällä tavoin myös viranomaisten kotoutumistyötä.\nTurvapaikanhakijat ja pakolaiset ovat haavoittuvassa asemassa olevia ihmisiä, joiden auttaminen ja oikeuksien puolustaminen kuuluvat Punainen Ristin perustehtävään. Sodan uhrien auttaminen kuuluu Punaisen Ristin ja Punaisen Puolikuun liikkeen erityismandaattiin kansainvälisesti. Mandaatti perustuu kansainväliseen humanitaariseen oikeuteen.\nSuomen Punainen Risti vetoaa kuntiin ja valtioon, että ne yhteistyössä tehostavat toimintaansa pakolaisten kuntavastaanotossa ja että valtio ohjaa vastaanottoon riittävästi resursseja. Tätä kautta pakolaiset pääsevät nopeasti ja joustavasti muuttamaan kuntiin ja aloittamaan normaalin elämän uudessa kotimaassaan.\nSuomen Punaisen Ristin valtuusto on myös erittäin huolissaan kiristyneestä asenneilmapiiristä maahanmuuttoa kohtaan ja rasismista Suomessa. Tuomitsemme rasismin ja kehotamme kaikkia Suomessa asuvia ihmisiä puuttumaan havaitsemaansa syrjivään ja rasistiseen käyttäytymiseen.\nPakolais- ja maahanmuuttotyön päällikkö: Leena-Kaisa Åberg, 040 504 2463\nVastaanottotyön koordinaattori: Ari Haaranen, 040 7276691\nViestintäjohtaja: Hannu-Pekka Laiho, 040 553 7808\nMTV3: Kokoomusehdokas: Sosiaalipummien maahanmuutolle loppu\nMTV3:n vaaliväittelyblogi: Kai Pöntinen, Sampo Terho, Satu Hassi\nMiten EU:n pitäisi toimia maahanmuuttajien suhteen?\nAvainsanat: Kai Pöntinen, maahanmuutto, Sampo Terho, turvapaikanhakijat, vaalit\nVerkkoapila: Korhonen vaatii Soinia avaamaan korttinsa\nKorhonen vaatii Soinia avaamaan korttinsa\nKeskustan Korhonen vertaa perussuomalaisia IKL:ään\nTimo Soini: ”Hävytöntä, kepu!”\nTimo Soini: Kepun hyökkäykset ovat tolkuttomia\nKeskustan puoluesihteeri Jarmo Korhonen vaatii perussuomalaisten puheenjohtajaa Timo Soinia lopettamaan pelleilyn ja kaksilla korteilla pelaamisen EU-vaaleissa. Korhonen pitää huolestuttavana Soinin kaveeraamista eurooppalaisten ääriliikkeiden edustajien kanssa.\nKorhosen mukaan Soinin on tehtävä suomalaisille selväksi suhteensa ääriliikkeisiin ja kerrottava äänestäjille, mihin ryhmään hän aikoo Euroopan parlamentissa liittyä, jos tulee valituksi.\n- Ääriliikkeet, nationalismi ja muukalaisvastaisuus ovat nousussa monissa EU-maissa. Tämä on pelottava ilmiö maanosassa, joka on kokenut toisen maailmansodan kauhut. Toivon hartaasti, ettei tämä ilmiö rantaudu Suomeen, hän sanoo.\nKorhonen sanoo Soinin leikkivän tulella suosimalla puolueessaan avointa nationalismia ja muukalaisvastaisuutta. Puoluesihteeri Korhonen kysyy, eivätkö Soini ja perussuomalaiset oppineet mitään Tony Halmeen tapauksesta.\nKeskustan puoluesihteeri pitää erikoisena sitä, että Soini ainoana eduskuntapuolueen puheenjohtajana kieltäytyi allekirjoittamasta rasisminvastaista kannanottoa.\n- Mikä tähän on syynä? Onko Soini antanut eurooppalaisille kavereilleen sitoumuksia, joista emme tiedä, Korhonen kysyy.\nKorhonen sanoo hämmästelevänsä median toimintaa perussuomalaisia koskevassa uutisoinnissa ja kirjoittelussa. Hän pitää Soini-ilmiötä osin median luomana.\n- Perussuomalaisia tuntuvat mediassa koskevan eri säännöt kuin muita puolueita. Soini saa venkoilla ja puhua löysiä ilman että miestä otetaan sanoista kiinni. Erityisen suurta suosiota saavat Soinin muihin puolueisiin ja poliitikkoihin suuntaamat perusteettomat heitot ja tölväisyt.\n- Jonkinlainen arkuus Soinin suhteen tuntuu vallitsevan myös poliitikkojen joukossa. Olen havainnut vain Paavo Lipposen, Kyösti Virrankosken ja Paavo Väyrysen tarttuneen Soinin puheisiin.\nPuoluesihteeriä harmittaa, että Soini on ottanut päävastustajakseen keskustan. Onko pelkona, että Soini nakertaa keskustan kannatusta?\n- Keskusta kyllä kestää hyökkäykset, mutta olen huolissani Suomesta, jos Soinin politiikka saisi laajaa kannatusta.\n- Olen pitänyt Soinia hyvänä ja isänmaallisena miehenä, mutta näyttää että hän on ryhtynyt salakuljettamaan Suomeen eurooppalaisia äärioikeistolaisia oppeja samaan tapaan kuin IKL teki 1930-luvulla ennen toista maailmansotaa, Korhonen sanoo.\nKeskustan puoluesihteeri Jarmo Korhonen vertaa perussuomalaisia äärioikeistolaiseen Isänmaalliseen kansanliikkeeseen keskustan Verkkolehti Apilan haastattelussa.\n- Näyttää että hän (Timo Soini) on ryhtynyt salakuljettamaan Suomeen eurooppalaisia äärioikeistolaisia oppeja samaan tapaan kuin IKL teki 1930-luvulla ennen toista maailmansotaa, Korhonen arvioi.\nKorhosen mielestä perussuomalaisten puheenjohtaja Timo Soini leikkii tulella suosiessaan puolueessa "avointa nationalismia ja muukalaisvastaisuutta".\n- Masentava hyökkäys, joka kertoo enemmän Korhosesta ja keskustasta kuin meistä. Eihän tuommoiseen poskettomuuteen kukaan usko, Soini sanoo.\nSoini epäilee keskustan pelkäävän vaalitappiota.\n- Ennustin, että tätä on tulossa. Taitaa olla vuoroveto päällä: yhtenä päivänä varapuheenjohtaja Rantakangas, toisena pääministeri, kolmantena Korhonen. Kepun naiset ovat vielä jättäneet rauhaan, kai hekin jonossa odottavat, Soini arvelee.\nSyytöksiin äärioikeistolaisuudesta Soini puolustautuu Ylen teettämällä tutkimuksella, joka määrittelee perussuomalaiset poliittisessa keskustassa olevaksi työväenpuolueeksi. Hän kiistää joukossa olevan ääriaineksia.\n- Meillä oli juuri puoluekokous, eikä siellä mitään ääri-ihmisiä valittu, vaan tavallisia pienyrittäjiä ja duunareita.\nAvainsanat: perussuomalaiset, rasismi, Timo Soini, vaalit\nKerjääminen ei lopu kieltämällä\nKerjäläisistä kirjan kirjoittanut toimittaja Kimmo Oksanen vastustaa Helsingin kaupunginjohtajan Jussi Pajusen esitystä kerjäämisen kieltämisestä. Keskustelu kerjäämisestä on jälleen kiihtynyt, koska Suomeen tulleet romanikerjäläiset ovat levittäytyneet entistä laajemmalle maahan.\nKaupunginjohtaja Pajunen on esittänyt, että kerjääminen kiellettäisiin Suomessa lailla tai järjestyssäännöillä.\n- Se, että kerjäläisiä alettaisiin siirtämään lain nojalla paikasta toiseen, ei ratkaise mitään. Kerjäläisyyttä ei lopeteta lailla, sillä saadaan vain lisää rikollisuutta, Helsingin Sanomien toimittajana työskentelevä Oksanen sanoi Ylen aamu-tv:n keskustelussa.\nEsimerkiksi Tanskassa kerjääminen on kiellettyä, ja siellä kerjääminen on Oksasen mukaan laajempaa kuin missään toisessa Pohjoismaassa.\n- Jos laaditaan laki, sillä saadaan vain jokainen kerjäläinen ankeampaan asemaan. He ryhtyvät ehkä tekemään jotakin vilunkia ansaitakseen rahaa, hän arvelee.\nPajunen sakottaisi kerjäläisiä\nKaupunginjohtaja Pajusen mielestä Helsinkiin tarvitaan uusia pelisääntöjä, koska ammattimainen kerjääminen ei kuulu suomalaiseen kulttuuriin. Hän kannattaa "vanhanajan järjestyssääntöä", jonka perusteella kerjäämisestä voitaisiin määrätä rikesakkoja.\nPajunen haluaisi kaduille myös puistoisäntiä valvomaan kerjäämistä.\nOksanen pitää kaupunginjohtajan näkemyksiä ymmärrettävinä, koska Suomessa on laaja kannatus työnteolla rakennetulle sosiaaliselle tukiverkostolle, eikä kerjääminen tuo tuottoa jolla rakennetaan sosiaaliturvaa.\nOksanen muistuttaa, että esimerkiksi sosiaalipolitiikan veteraaniksi kutsuttu poliitikko Ilkka Taipale ja vähävaraisia auttavan järjestön toiminnanjohtaja Heikki Hursti ovat ilmoittaneet, etteivät anna rahaa kerjäläisille. Oksasen mukaan on suuri kysymys, pudottaako kerjäläisen pahvimukiin kolikon vai ei.\n- Jos kerjäläisille antaa rahaa, saattaa tukea perheen sisäistä ihmissalakuljetusta ja ihmiskauppaa. Perheet jotka ottavat lapsensa pois koulusta mukaan Suomeen kerjäämään, varastavat lapsensa tulevaisuuden, hän varoittaa.\nKerjääminen esiin eurovaaleissa?\nOksanen kehottaa äänestäjiä ottamaan kerjäläiskysymyksen huomioon ensi kuun eurovaalien äänestyspäätöksissä, sillä ratkaisuja ongelmaan pitäisi löytää EU-tasolla.\n- Kerjäläiset eivät ole mitään muuta kuin eurooppalaisia köyhiä ihmisiä. Romaneista puhuminen vie harhaan, sillä siihen liittyy niin paljon mielikuvia. Olisi parempi puhua yksinkertaisesti köyhistä ihmisistä, hän sanoo.\nHelsingissä romanikerjäläisten parissa työtä tehnyt Tuomo Leinonen Helsingin Diakonissalaitokselta ihmettelee, miksi kerjäläiskysymys ei juuri näy eurovaaleissa. Aamu-tv:ssä vieraillut Leinonen on Oksasen kanssa samoilla linjoilla.\nAvainsanat: Jussi Pajunen, kerjäläiset, turvallisuus\nYLE Vaalizoom: Insertti Parikkalan vastaanottokeskuksesta (tekstinä)\nYLE Vaalizoom: Insertti Parikkalan vastaanottokeskuksesta (video) 22.5.2009\nUusi Suomi: Maahanmuuttajajuristi älähti Hesarille: ”Harhaanjohtamista” 8.5.2009\nParikkalan-Rautjärven Sanomat: Turvapaikanhakijoista osalla edessään paluu 23.4.2009\nIrakin kurdi Kawar Mikael Salih kertoo tulleensa Suomeen juuri ennen kuin vastaanottokeskus avattiin.\nKawar Mikael Salih:\nTulin kai Italian tai Saksan kautta rekan kyydissä ja päädyin Suomeen. Mutta en halua puhua siitä.\nAvainsanat: alaikäiset turvapaikanhakijat, Heli Hyvönen, Henry Reponen, maahanmuutto, poliisi, turvapaikanhakijat, vastaanottokeskus\nIS: Baltialaiset pitkäkyntiset käyvät yhä useammin Suomessa\nHelsingin Sanomat/STT (lyhyt):\nKRP: Baltiasta tuleva omaisuusrikollisuus kasvussa\nBaltialaiset rikolliset näyttävät rantautuneen Suomeen kiivaammin kuin koskaan.Alkuvuonna poliisi on epäillyt yli 700:aa virolaista omaisuusrikoksista.\nValtaosa teoista on näpistyksiä, mutta myös varkauksien osuus on noussut. Yhä useammin poliisi epäilee omaisuusrikoksista myös liettualaisia ja latvialaisia pitkäkyntisiä.\n-Trendi on selkeästi nouseva. Baltiasta suuntautuva omaisuusrikollisuus Suomeen on selvä uhkatekijä, sanoo rikosylikomisario Ari Karvonen KRP:stä.\nPoliisin tilastojen mukaan viime vuonna tutkinnassa olleista rikoksista syylliseksi epäiltiin peräti 9200:aa virolaista. Luku on kaksituhatta enemmän kuin vuotta aiemmin. Vajaata puolta heistä epäiltiin liikennerikoksista ja -rikkomuksista, missä ei ollut juurikaan kasvua.\nHuomattavaa on kuitenkin se, että poliisi epäili liki 2100:aa Viron kansalaista omaisuusrikoksista viime vuonna, mikä on liki kaksi kertaa enemmän kuin kaksi vuotta sitten. Heistä valtaosaa eli 1500:aa poliisi epäili varkauksista.\n-Perinteisin tapa on tulla tänne laivalla 4-5 hengen porukalla parila eri autolla, viedä omaisuus ja palata takaisin jo samana päivänä, Karvonen kuvaa.Joukon kokoonpano voi vaihtua tiuhaan.\n-Mafiaa Virossa ei ole. Ammattirikolliset toimivat projektipohjaisesti, eli he saattavat koota porukan vain yhtä keikkaa varten, sanoo Viron keskusrikospoliisin johtaja Eerik Heldna.\n-Pyrimme selvittämään syyt ja menemään paikan päälle. Se on ainoa tapa viestiä, että perästä tullaan vaikkakin ehkä hitaasti, Karvonen sanoo.Suomessa virolaiset ovat tunnettuja kello- ja kultaliikkeiden ryöstöistä, ja niistä he ovat niittäneet mainetta myös Keski-Euroopassa.\n-Isompia ja pienempiä juttuja on paljastettu koko ajan, joten viitteitä heidän liikkumisestaan on, Karvonen kuvaa.\n-Kaikkien juttujen paljastuminen perustuu nyt viranomaisten väliseen tietojenvaihtoon, Karvonen toteaa.\nToinen syy lienee taloustaantuma, joka alkoi koetella Baltiaa jo viime keväänä.\nHuumereitit Suomeen ovat perinteisesti kulkeneet Virosta, ja sen oletetaan ruokkivan myös muuta rikollisuutta. Lisäksi Suomessa omaisuus suojataan usein vain vakuutuksilla. Toisin on Baltiassa.\n-Siellä ei näe kaduille parkkeerattuja moottoripyöriä, vaan ne pidetään huolellisesti piilossa, Karvonen sanoo.\nTalouden taantuma ja Schengen-sopimuksen avaamat rajat näyttävät lisänneen rikollisten kiinnostusta Suomea kohtaan.\nAlkuvuonna poliisi on epäillyt yli 700:aa virolaista omaisuusrikoksista, mikä on parisataa enemmän kuin vuotta aiemmin.\nValtaosa teoista on näpistyksiä. Varkauksien osuus on kuitenkin noussut. Yhä useammin poliisi epäilee omaisuusrikoksista myös liettualaisia ja latvialaisia.\nKeskusrikospoliisin mukaan Baltiasta Suomeen suuntautuva omaisuusrikollisuus on selvä uhka.\nViime vuonna poliisi epäili liki 2 100:aa Viron kansalaista omaisuusrikoksista, mikä on melkein kaksi kertaa enemmän kuin kaksi vuotta sitten.\nVistbacka vastaa ministeri Thorsille\nAstrid Thors : Turvapaikkahakemukset tutkitaan yksilöllisesti\nRaimo Vistbacka: Suomi tukee ihmissalakuljetusta?\nKiitos ministerille sangen asiallisesta vastineesta (21.5.), joka oli tehty kirjoitukseeni Pohjalaisessa (9.5.). Uskon ja tiedän, että viranomaiset tekevät Suomessa työtään vastuullisesti kulloistenkin säännösten ja oheistuksen mukaisesti. Siitä ei ole epäilystäkään.\nKirjoituksessa olisin odottanut jotain muutakin kommenttia kuin totaalinen kieltäminen epäilylleni, että tukevatko hallituksen toimet kansainvälistä rikollisuutta.\nErityisen huolestuttavaa on ollut turvapaikkahakijoiden määrän lisäys, joka on ollut hälyttävän suuri vuodesta 2007 verrattuna vuoteen 2008. Esimerkiksi ns. ankkurilasten eli yksin tulleiden alaikäisten tai alaikäisiksi itseään väittävien määrä on kasvanut mainittuina vuosina 98:sta 706:een eli nousua on ollut 620 prosenttia. Olisin odottanut ministeriltä jotain kannanottoa kyseiseen nousuun.\nPohjalaisessa oli 17.4.2009 juttu, joka oli otsikoitu "17 000 dollarin pakomatka Irakista Pohjanmaalle". Jutussa haastateltiin kuvan kera turvapaikanhakijaa, joka kertoi maksaneensa pakomatkastaan 12 000 dollaria. Maksu oli suoritettu mitä ilmeisimmin ihmissalakuljetuksiin erikoistuneille rikollisryhmille.\nKerroin kirjoituksessani myös niistä tiedoista, joita saimme poliisiasianneuvottelukunnan matkalla Europoliin, jossa kerrottiin miten kansallisen lainsäädännön ja lakien tulkintojen muutoksen vaikuttavat lähes välittömästi rikollisuuden tuloon esimerkiksi laittomaan maahanmuuttoon.\nMinisteri voi tarkistaa Europolista saamamme viestin myös matkaan osallistuneelta RKP:n edustajalta.\nToivon vieläkin, ettei Suomen hallitus olisi millään muodoin tukemassa edellä mainitun kaltaista kansainvälisten ihmissalakuljettajarikollisjärjestöjen toimintaa. Onneksi ministerin kirjoituksessa oli jo muutamia positiivisia elementtejä, jotka varmasti toteutuessaan parantavat nykyistä huolestuttavaa kehitystä.\nRaimo Vistbacka (ps.) Kansanedustaja Alajärvi\nTurvapaikkahakemukset tutkitaan yksilöllisesti\nRaimo Vistabacka esitti kirjoituksessaan (9.5.) väitteen, että Suomen hallitus tukisi ihmissalakuljetusta. Tämä ei pidä paikkaansa. Hallitus on ohjelmassaan sitoutunut vastuullisen maahanmuuttopolitiikkaan, jonka osia ovat työperäisen maahanmuuton edistäminen, laittoman maahanmuuton torjunta ja kansainvälisen suojelun antaminen sitä tarvitseville.\nToimivan turvapaikkajärjestelmän perusta on tehokkaasti toimiva hakemusten käsittely. Maahanmuuttoviraston resursseja onkin lisätty lisämäärärahalla, jonka turvin palkataan 40 määräaikaista henkilöä turvapaikkahakemusten käsittelyyn. Jokainen hakemus käsitellään yksilöllisesti, ja henkilön suojelun tarve selvitetään.\nSuomi noudattaa kansainvälisiä sopimuksia, ja eri maiden tilannetta seurataan jatkuvasti. Viimeisimpänä esimerkkinä Irak, jonka turvallisuustilanne on parantunut ja tämä vaikuttaa irakilaisilta hakijoilta vaadittaviin perusteluihin turvapaikan saamiseksi. Suomen ja Ruotsin välillä ei ole suuria eroja suojelun tarpeen määrittelyssä, toisin kuin Vistbacka väittää.\nTurvapaikanhakijoiden määrään vaikuttavat useat tekijät, muun muassa lähtömaiden muuttunut tilanne. Sisäasiainministeriössä on parhaillaan käynnissä selvitystyö, jossa tarkastellaan Suomen turvapaikkapolitiikkaa ja verrataan linjauksia muun muassa muihin Pohjoismaihin.\nAstrid Thors (r.) Maahanmuutto- ja Eurooppaministeri\nAvainsanat: alaikäiset turvapaikanhakijat, Astrid Thors, poliisi, turvapaikanhakijat


Turhat kamppailut - Avainmedia Lähetysjärjestö\nYksi uskonelämäni suurimmista läksyistä on ollut, ettemme voi muuttaa itseämme. Vain Jumalan armon kautta voimme voittaa heikkoutemme ja tulla enemmän Kristuksen kaltaisiksi. Joh. 15:5 sanoo: ”Joka pysyy minussa ja jossa minä pysyn, se kantaa paljon hedelmää; sillä ilman minua te ette voi mitään tehdä.”\nYrittäessämme toimia ilman Jumalan armoa ja voimaa uskonelämä on aikamoista räpiköintiä. Yksi parhaimpia rukouksia on: Jumala, auta minua!\nVuosia sitten aloittaessani lukemaan Raamattua ja ottaessani uskonelämän tosissani huomasin niin monia asioita, joita minun pitäisi muuttaa. Minun oli puhdistettava mieltäni ja puheitani, päästävä eroon kielteisyydestä ja tuomitsevasta hengestä. Käytökseni aviomiestäni kohtaan tarvitsi parannusta. Välittömästi yritin työstää näitä itse, mutta se johti pelkästään turhautuneisuuteen ja edistystä tapahtui vähän.\nKulutin kaiken energiani yrittämällä sellaista, johon vain Jumala pystyy.\nOli vapauttava kokemus ymmärtää, että Jumala ei odotakaan minun selviytyvän muutoksesta yksin omin voimin. Kuten Johanneksen evankeliumin kohta toteaa, on pysyttävä Kristuksessa. Se tarkoittaa, että tutkimme Jumalan Sanaa ja erityisesti kohtia, jotka koskevat heikkoja kohtiamme sekä vietämme niin paljon aikaa Herran kanssa kuin voimme – joko puhuen Hänelle rukouksessa tai vain olemalla hiljaa Hänen läheisyydessään. Kun ahkerasti ja nöyrästi etsimme Herraa ja vastaanotamme Hänen armonsa, Raamattu sanoo, että katsoessamme Herran kirkkautta kuin kuvastimesta muutumme saman kuvan kaltaisiksi kirkkaudesta kirkkauteen(2. Kor. 3:18).\nApostoli Paavalikin, joka kirjoitti suuren osan Uudesta testamentista ja jota pidetään alkuseurakunnan suurena johtajana, tajusi, ettei hän voi tehdä mitään ilman Jumalan apua. Room. 7:15 ja 18 Paavali kirjoittaa: ”sillä minä en tunne omakseni sitä, mitä teen; sillä minä en toteuta sitä, mitä tahdon, vaan mitä minä vihaan, sitä minä teen… Sillä minä tiedän, ettei minussa, se on minun lihassani, asu mitään hyvää. Tahto minulla kyllä on, mutta voimaa hyvän toteuttamiseen ei.”\nOlet varmaan joskus halunnut tehdä jotain oikein, kamppailut paljon, mutta et ole onnistunut kovista yrityksistäsi huolimatta. Paavali kävi läpi ihan samaa ja hän antaa meille ohjeen: ”Minä viheliäinen ihminen, kuka pelastaa minut tästä kuoleman ruumiista? Kiitos Jumalalle Jeesuksen Kristuksen, meidän Herramme, kautta!” (Room. 7:24–25). Itse emme pysty, mutta Jumala tekee kaiken puolestamme, jos vain annamme Hänen niin tehdä.\nSama periaate pätee ihmissuhteisiimme. Emme voi muuttaa muita, mutta Jumala voi. Lasteni ollessa nuorempia olin varma, että kaksi heistä ei tulisi pärjäämään omillaan. Tyttäreni Laura oli kauhean sotkuinen eivätkä mitkään asiat olleet järjestyksessä. Nuorimman poikani Danielin koulumenestys oli surkea ja olin vakuuttunut, että joutuisin huolehtimaan hänestä lopun elämääni. Kulutin paljon aikaa murehtimiseen ja yrityksiin muuttaa heitä omin voimin. Usein yritykseni näyttivät pahentavan asioita ja olimme kaikki kolme ahdistuneita. Huolehtimisen ja omin voimin taistelun sijaan olisin voinut rukoilla, luottaa Jumalaan ja uskoa, että lopulta kaikki kääntyy hyväksi.\nNykyään Laura on järjestyksen ihminen ja hyvä organisoija, ja yksi hänen työtehtävistään on pitää minun aikatauluni kunnossa! Entä Daniel? Poika, joka tuskin selvisi kunnialla koulusta, on nykyään laajaa kansainvälistä työtä tekevän järjestömme johtaja tehden suurenmoista työtä. Katsoessani menneeseen tajuan hukanneeni paljon aikaa ja voimia murehtimiseen ja huolehtimiseen, kun Jumalalla kuitenkin oli kaikki kontrollissa.\nOlipa kyse meistä tai jostain toisesta, Herra haluaa meidän etsivän Hänen apuaan ja sitten lepäävän tietäen, että Hän hoitaa asian.\nJumala ei halua meidän kamppailevan, Hän haluaa meidän uskovan. Herra haluaa meidän rauhoittuvan ja olevan tyytyväisiä elämään silloinkin, kun odotamme muutosta asioihin.\nMinkä tahansa asian kanssa kamppailetkaan nyt, kenties käytöksesi, raha-asioittesi, lastesi tai ihmissuhteiden kanssa, tässä on parhain neuvo, jonka voin antaa: Kiirehdi Jumalan luo saamaan apua. Ota vastaan Hänen armonsa, hellitä ja nauti elämästä samalla kun luotat, että Jumala muuttaa asioita. Näin vapaudut turhista kamppailuista ja koet Jumalan rauhaa ja iloa prosessin aikana.


Rusta Pori, Itäkeskuksenkaari 2 - aukioloajat & tarjoukset | Minun Tarjouslehteni\nEtusivu / Sijainnit / Pori / Rusta Pori / Itäkeskuksenkaari 2\nJos olet päässyt tähän sivuun asti, teet varmasti usein ostoksia liikkeessä Rusta osoitteessa Rusta Pori - Itäkeskuksenkaari 2. Meiltä löydät uusimmat tarjouslehdet osoitteessa Rusta Pori - Itäkeskuksenkaari 2 sijaitsevaan liikkeeseen: Minuntarjouslehteni.fi!\nTämä liikkeen Rusta toimipiste on yksi 25 toimipisteestä Suomessa. Kaupungissasi Pori on yhteensä 1 myyjän Rusta liikettä. Tällä hetkellä meiltä löytyy 1 tarjouslehteä täynnä mahtavia alennuksia ja vastustamattomia tarjouksia osoitteessa Rusta Pori - Itäkeskuksenkaari 2 sijaitsevaan liikkeeseen. Älä siis enää odottele, vaan katso liikkeessä voimassa olevat tarjoukset ja hyödynnä upeat alennukset. Löydät myös osoitteen Rusta Pori - Itäkeskuksenkaari 2 liikkeen aukioloajat tältä verkkosivustolta. Jos kiirehdit, saat varmasti joitain 22 tällä hetkellä alennuksessa olevista tuotteista. Älä jätä väliin tilaisuutta säästää seuraavista tuotteista: head, clean, axe, palmolive, nivea, mac, gillette, dove, chips, tigi ja monista muista tuotteista, joita ostat säännöllisesti.\nRusta Pori - Itäkeskuksenkaari 2


Keväinen tervehdys – Libro ry\nKeväinen tervehdys sinulle Libron jäsen!\nJuhlistimme syksyllä 110 vuotta täyttänyttä Libroa ja näin uuden vuoden alussa on ilo huomata , että toiminta jatkuu monipuolisena. Keväälle on jälleen suunnitteilla kiehtovia kirjailtoja ja retkiä. Myös lukupiiri jatkaa uusien teosten parissa. Lisätietoja tapahtumista saat sähköpostitse tai seuraamalla kotisivujamme libro.fi.\nLibro ry:n tavoitteena on tarjota uusia elämyksiä jäsenilleen ja samalla vahvistaa kirjakaupan työntekijöiden ammattitaitoa. Millaisiin tapahtumiin sinä haluaisit osallistua? Mitä retkiä tai ohtaamisia emme ole vielä järjestäneet? Miten voisimme parhaiten vahvistaa libristien ammattitaitoa vuonna 2017? Otamme ilolla vastaan ideoita Libron kehittämiseksi sähköpostilla tai vaikkapa viestillä Facebookissa.\nKiitos Kirjasta- ja Vuoden libristi-äänestykset ovat nyt käynnissä! Lomakkeet ja ohjeet löydät tästä linkistä. Äänestysaikaa on maaliskuun loppuun saakka.\nTiesitkö, että pitkään alalla palvelleet libristit voivat hakea vanhuusavustusta Kirjakauppasäätiöltä? Kirjakauppasäätiön tarkoituksena on avustaa ja tukea kirjakaupan alalla pitemmän aikaa työskennelleitä henkilöitä, jotka vanhuuden, työkyvyttömyyden tai muun syyn takia ovat avustuksen tarpeessa. Tästä linkistä löydät lisätietoa ja hakemuslinkin.\nTERVETULOA LIBRO RY:N SÄÄNTÖMÄÄRÄISEEN VUOSIKOKOUKSEEN\nRavintola Stone’s, Keskuskatu 4, 00100 Helsinki\n29.3.2017 KLO 18\nTilaamme paikan päällä yhdessä purtavaa ravintolan keittiöstä.