SÄHKÖINEN TALOUSHALLINTO MIKSI SITÄ EI KÄYTETÄ? - PDF\nSÄHKÖINEN TALOUSHALLINTO MIKSI SITÄ EI KÄYTETÄ?\nDownload "SÄHKÖINEN TALOUSHALLINTO MIKSI SITÄ EI KÄYTETÄ?"\n1 SÄHKÖINEN TALOUSHALLINTO MIKSI SITÄ EI KÄYTETÄ? Sanna Kärkkäinen Opinnäytetyö Joulukuu 2012 Liiketalouden koulutusohjelma Yhteiskuntatieteiden, liiketalouden ja hallinnon ala\n2 OPINNÄYTETYÖN KUVAILULEHTI Tekijä(t) KÄRKKÄINEN, Sanna Julkaisun laji Opinnäytetyö Sivumäärä 70 Päivämäärä Julkaisun kieli Suomi Työn nimi SÄHKÖINEN TALOUSHALLINTO- MIKSI SITÄ EI KÄYTETÄ? Verkkojulkaisulupa myönnetty ( X ) Koulutusohjelma Liiketalouden koulutusohjelma Työn ohjaaja(t) SVÄRD, Erica Toimeksiantaja(t) Tilitoimisto Oy Tiivistelmä Tilitoimisto Oy vaihtoi vuonna 2009 taloushallinto-ohjelmistonsa vastaamaan nykyajan tarpeita. Vaihdos mahdollisti sähköisten taloushallintopalveluiden tarjoamisen asiakasyrityksille. Suhtautuminen sähköistä taloushallintoa kohtaan oli, ja on yhä edelleen, kuitenkin hyvin laimeaa sekä asiakasyritysten että henkilökunnan keskuudessa. Tutkimuksen tarkoituksena olikin näiden asenteiden ja käsitteiden tarkastelu. Tutkimusongelmana oli selvittää miksi sähköistä taloushallintoa ei käytetä. Toisena tutkimusongelmana selvitettiin, mitä sähköisessä taloushallinnossa olisi oltava, jotta yrittäjät hyödyntäisivät sitä yritystoiminnassaan. Henkilökuntaan kohdistuvan tutkimuksen avulla oli tarkoitus lähinnä saada syventävää ja täsmentävää tietoa tutkimusongelmista. Tavoitteena oli tuottaa vastaukset tutkimusongelmiin. Tutkimustulosten pohjalta laadittujen kehittämisehdotusten avulla oli tarkoitus saada Tilitoimisto Oy:n asiakkaat sekä henkilökunta näkemään sähköinen taloushallinto uudenlaisena toimintatapana, mahdollisuutena. Tutkimus totutettiin kvalitatiivisena tutkimuksena ja tutkimuksessa käytettiin hyväksi myös ns. monimenetelmäkeinoa. Monimenetelmäkeinon avulla eri tutkimusmenetelmien käyttö oli mahdollista. Asiakasyrityksiä tutkittaessa aineistonkeruutavaksi valikoitui kyselylomake ja henkilökunnan kohdalla taas puolistrukturoitu haastattelu. Kyselylomakkeen ja haastattelun kysymykset koskivat tyytyväisyyttä sähköiseen taloushallintoon, ja mahdollisia ongelmia ja kehittämiskohteita sähköisessä taloushallinnossa. Tutkimustulosten mukaan Tilitoimisto Oy:n asiakasyrityksiä ja henkilökuntaa arveluttivat sähköisessä taloushallinnossa hajanaisesti erilaiset asiat. Tulosten perusteella voidaan kuitenkin määritellä suurimpia syitä siihen, miksi sähköistä taloushallintoa ei käytetä. Näitä syitä olivat hintavuus, oman osaamisen puute ja tietämättömyys. Kehitysehdotuksena tutkimustulosten perusteella olikin koulutuksen lisääminen ja aktiivinen tiedon jakaminen puolin ja toisin. Avainsanat (asiasanat) Sähköinen taloushallinto, taloushallinto, kirjanpito, kirjanpitoasetus, kirjanpitolaki Muut tiedot\n3 DESCRIPTION Author(s) KÄRKKÄINEN, Sanna Type of publication Bachelor s Thesis Pages 70 Date Language Finnish Title E-FINANCIAL MANAGEMENT- WHY IS IT NOT USED? Permission for web publication ( X ) Degree Programme Business Administration Tutor(s) SVÄRD, Erica Assigned by Accounting company LLC Abstract In 2009, the Accounting company LLC changed their financial management software to match today s needs. The change enabled them to provide financial management services to client businesses. However, the attitude towards electronic financial management was, and still remains to be, quite tepid among both client businesses and personnel. The purpose of this study was to examine those attitudes and notions. The research problem was to find out why electronic financial management is not used. Another research problem was to investigate what electronic financial management should include so that entrepreneurs would utilize it more in their businesses. The study directed to the personnel was mainly made to gain deeper and more precise information of the research problems. The objective was to produce answers to the research problems. The development suggestions, based on the research results, were intended to help both the clients and personnel of LLC to see electronic financial management as a new procedure, or as an opportunity. The study was qualitative and the so-called mixed mode method also used. The mixed mode method allowed the use of multiple different research methods. For gathering information about the client businesses a questionnaire was used, whereas a half-structured interview was used in order to gather data on the personnel. The questions in the questionnaire and in the interview were about the satisfaction of electronic financial management including potential problems and development points in electronic financial management. According to the research results, the client businesses and personnel of LLC are questioning a variety of different subjects concerning electronic financial management. However, based on the results, some of the greatest reasons for electronic financial management being left unused can be determined. These reasons were costliness, lack of personal know-how and unawareness. Based on the research results, the development proposals included additional education and active sharing of information on both sides. Keywords electronic financial management, financial administration, accounting, accounting Act, accounting regulation Miscellaneous\n4 1 SISÄLTÖ 1 JOHDANTO Tutkimuksen tavoitteet Tutkimuksen sisältö KESKEISIMMÄT KÄSITTEET JA AIKAISEMMAT TUTKIMUKSET Sähköisen taloushallinnon keskeisimmät käsitteet Aikaisemmat tutkimukset SÄHKÖISEN TALOUSHALLINNON HISTORIA LAIN VAATIMUKSET KIRJANPIDOLLE JA KONEELLISELLE KIRJANPIDOLLE Kirjanpitolaki Yleisohje koneellisesta kirjanpidosta Sähköinen asiointi viranomaistoiminnassa SÄHKÖISEN TALOUSHALLINNON ERI OSA-ALUEET Taloushallinnon eri osa-alueet Ostolaskut Myyntilaskut Kirjanpito Palkanlaskenta Arkistointi Raportointi... 21\n5 6 SÄHKÖISEN TALOUSHALLINNON ERI OSA-ALUEET TILITOIMISTO OY:N OHJELMISTOSSA TUTKIMUKSEN TOTEUTUS Tutkimusmenetelmät ja tutkimusongelmat Tutkimuksen toteutus Aineiston analysointi Luotettavuus TUTKIMUKSEN TULOKSET Asiakkaiden näkemykset sähköisestä taloushallinnosta Henkilökunnan näkemykset sähköisestä taloushallinnosta POHDINTA Tutkimuksen pohdinta Tutkimuksen tietopohja ja tulokset Kehitysehdotukset Tulevaisuus sähköisen taloushallinnon pelikenttä Yhteenveto LÄHTEET LIITTEET Liite 1. Asiakkaiden kyselylomake Liite 2 Henkilökunnan haastattelurunko... 70\n6 KUVIOT 3 KUVIO 1. Sähköisen taloushallinnon osa-alueet KUVIO 2. Yrityksen otsolaskuprosessi KUVIO 3. Asiakasyritysten käyttämät sähköisen taloushallinnon palvelut KUVIO 4. Miksi asiakasyritykset käyttävät sähköisen taloushallinnon palveluita? KUVIO 5. Tyytyväisyys sähköisen taloushallinnon palveluihin KUVIO 6. Mikä sähköisessä taloushallinnossa arveluttaa asiakasyrityksiä? TAULUKOT TAULUKKO 1. Sähköisen taloushallinnon käyttämättömyyden syyt... 40\n7 4 1 JOHDANTO Tämän opinnäytetyön idea lähti liikkeelle Tilitoimisto Oy:n henkilökunnan ajatuksista ja asenteista. Tilitoimisto Oy vaihtoi vuonna 2009 ohjelmistonsa, ja uusi ohjelmisto mahdollisti sähköisen taloushallinnon palveluiden tarjoamisen asiakkaille. Tämän opinnäytetyön tarkoituksena on tarkastella sähköistä taloushallintoa asiakkaiden ja henkilökunnan näkökulmasta. Aihe on ajankohtainen, koska taloushallinnon maailmassa sähköinen taloushallinto on osa yritysten tulevaisuutta. Paljon on ollut lähiaikoina puhetta siitä, että sähköinen taloushallinto elää tällä hetkellä ns. murrosvaihetta ja raivaa tietään yritysten tavaksi toimia. Tässä murrosvaiheessa onkin syytä miettiä, miksi kaikki eivät pidä ajatuksesta, että siirryttäisiin sähköisen taloushallinnon käyttäjiksi. Opinnäytetyö toteutetaan yhteistyössä Etelä-Savossa toimivan tilitoimiston kanssa. Yritys on perustettu vuonna Toimialueena yrityksellä on koko Suomi, mutta suurin osa asiakasyrityksistä toimii kuitenkin lähikunnissa ja -kaupungeissa. Tilitoimiston asiakkuudet koostuvat hyvin laaja-alaisesti eri alojen yrityksistä, ja asiakkaina on niin yhdistyksiä, osakeyhtiöitä kuin toiminimiäkin. Tällä hetkellä Tilitoimisto Oy:ssä työskentelee yhteensä kuusi henkilöä, joista kahdella on arvostettu KLT-tutkintokin suoritettuna. 1.1 Tutkimuksen tavoitteet Tämä tutkimus on kvalitatiivinen eli laadullinen tutkimus. Aineiston keruu toteutetaan käyttäen hyödyksi ns. monimenetelmäkeinoa eli aineiston keruussa käytetään kvantitatiiviselle tutkimukselle tyypillistä kyselylomaketta, ja kvalitatiiviselle tutkimukselle tyypillistä haastattelua. Kyselylomaketta käytetään aineiston keruumuotona asiakkaiden kohdalla, ja haastattelua taas vastaavasti henkilökunnan kohdalla. Tämän opinnäytetyön päätavoitteena on saada kartoitettua ne osatekijät, joiden vuoksi asiakasyritykset eivät käytä sähköisen taloushallinnon palveluita. Tavoitteena on myös selvittää, mitä sähköisessä taloushallinnossa olisi oltava, jotta yrittäjät halu-\n8 5 aisivat käyttää ja hyödyntää sitä yritystoiminnassaan. Näiden kahden päätutkimusongelman lisäksi tässä opinnäytetyössä tutkitaan myös henkilökunnan näkemyksiä sähköisestä taloushallinnosta. Henkilökuntaan kohdistuvan tutkimuksen avulla on tarkoitus lähinnä saada syventävää ja täsmentävää tietoa tutkimusongelmista. Henkilökunnan kohdalla on tavoitteena myös selvittää, mikä sähköisessä taloushallinnossa arveluttaa henkilökuntaa, ja miten sähköinen taloushallinto on vaikuttanut henkilökunnan työtehtäviin. Ylipäätänsä tämän tutkimuksen ideana on saada Tilitoimisto Oy:n asiakkaat sekä henkilökunta pohtimaan sähköistä taloushallintoa uudenlaisena toimintatapana ja mahdollisuutena. 1.2 Tutkimuksen sisältö Tutkimus koostuu tietopohjasta ja tutkimusosuudesta. Tietopohjassa käsitellään keskeisimmät käsitteet, aikaisemmat tutkimukset ja hahmotellaan lukijalle sähköisen taloushallinnon historia, sen näkyvyys laissa ja osa-alueet. Tietopohjan tarkoituksena on muodostaa lukijalle mielikuva siitä, miten laaja ja monitasoinen kokonaisuus sähköinen taloushallinto on, ja esitellä sähköinen taloushallinto uudenlaisena mahdollisuutena. Toinen osio koostuu itse tutkimuksen tekemisestä ja tulosten analysoinnista sekä tietenkin pohdinnasta. Tekemäni tutkimus nivoutuu osaksi laajempaa kokonaisuutta, jonka yhdistävänä tekijän on sähköinen taloushallinto. Sähköisen taloushallinnon eri osa-alueista on tehty lähivuosina useita tutkimuksia, niin opinnäytetöitä kuin yliopistollisiakin tutkimuksia. Tutkimukseni tarkoituksena on tuottaa uudenlaista tietoa niihin ongelmakohtiin, joiden vuoksi sähköisen taloushallinnon palveluiden käyttöönotto yrityksissä on ollut odotettua huomattavasti hitaampaa. Tutkimus on ajankohtainen, koska yhä useammat yritykset sähköistävät taloushallinnon osa-alueita. Itse työskentelen kirjanpitäjänä, joten tämä tutkimus auttaa myös minua, sillä tutkimuksen avulla saan toivottavasti aivan uudenlaista tietoa sähköisestä taloushallinnosta. Mielenkiintoista on myös nähdä se, miten työkaverini suhtautu-\n9 6 vat sähköiseen taloushallintoon. Näkevätkö jo useamman vuoden kirjanpitäjinä työskennelleet sähköisen taloushallinnon mahdollisuutena vai rasitteena? 2 KESKEISIMMÄT KÄSITTEET JA AIKAISEMMAT TUT- KIMUKSET Tämän luvun tarkoituksena on avata sähköiseen taloushallintoon liittyviä tärkeitä käsitteitä. Määrittely lähtee liikkeelle taloushallinnon määrittelystä, josta edetään sähköiseen taloushallintoon ja sen osa-alueisiin. Myös aikaisemmat tutkimukset ja niiden tärkeimmät tulokset käydään tässä luvussa läpi. 2.1 Sähköisen taloushallinnon keskeisimmät käsitteet Sähköisen taloushallinnon ymmärtäminen käsitteenä on haastavaa, koska jokainen voi tulkita sen omalla tavallaan. Sanalle sähköinen taloushallinto löytyy useita erilaisia synonyymeja, joista tunnetuimpia ovat luultavasti digitaalinen taloushallinto ja automaattinen taloushallinto. Sähköinen taloushallinto nähdään usein hyvin yksipuoleisesti, lähinnä vain verkkolaskutuksena. Sähköinen/digitaalinen taloushallinto on kuitenkin paljon muutakin kuin vain verkkolaskutus. (Lahti& Salmi 2008, 9.) Sähköisen taloushallinnon ymmärtämiseksi on määriteltävä aluksi pelkästään taloushallinto. Useissa teoksissa taloushallinto määritellään yrityksen keinona seurata taloudellisia tapahtumia ja raportoida taloudellisista tilanteista sidosryhmilleen. Nämä sidosryhmät jaetaan kahteen osaan ulkoisiin sidosryhmiin, joita ovat esimerkiksi pankit, ja sisäisiin sidosryhmiin, joita ovat esimerkiksi yrityksen johtohenkilöt. Tämän sidosryhmäjaottelun avulla taloushallintokin voidaan jakaa kahteen osaan: sisäiseen ja ulkoiseen taloushallintoon. Ulkoisen ja sisäisen taloushallinnon yhteistyö mahdollistaa yritysten taloushallinnon. (Riistamaa& Jyrkkiö 2000, 43.) Taloushallintoon kuuluvat tämän jaottelun perusteella esimerkiksi kirjanpito, erilaiset raportoinnit, laskelmat, tarkastustoiminnot ja verovalvonta (Ammattinetti 2008).\n10 7 Sähköinen taloushallinto tarkoittaa prosessia, joka koostuu töiden tekemisen uudenlaisesta organisoinnista, erilaisista tietojärjestelmistä ja teknologioista. Tämä mahdollistaa toimintaketjun, jossa turhat ja päällekkäiset työvaiheet ovat karsittu pois. Sähköinen taloushallinto on siis automatisoitua taloushallintoa. Täydelliseen automatisointiin päästäkseen on kaikkien mahdollisten sidosryhmien kanssa asioitava sähköisesti. Tavoitteena on, että yrityksen laskutus, ostolaskujen käsittely, maksuliikenne, arkistointi ja raportointi tapahtuvat kaikki sähköisessä muodossa. (Lahti ym. 2008, ) Käsitteiden määrittelyiden yhteydessä on otettava esille myös käsite paperiton kirjanpito. Paperiton kirjanpito on 1990-luvun loppupuolella ymmärretty sähköisenä kirjanpitona, mutta kuitenkin jo 2000-luvulla näiden kahden käsitteen välillä nähdään eroavaisuuksia. Paperiton kirjanpito on lähellä sähköistä kirjanpitoa, ja eroavaisuudet näiden termin välillä ovat pienet. Paperiton kirjanpito tarkoittaa kirjanpidon tositteiden muuntamista sähköiseen muotoon esimerkiksi skannaamalla. Kaikki mahdollinen kirjanpitoon liittyvä esitetään sähköisessä muodossa, esimerkiksi cd-romille tallennettuna. (Tomperi 2011, ) Sähköinen kirjanpito taas mahdollistaa automaattisesti ja tehokkaasti toimivan sähköisen taloushallinnon, jossa kirjanpito muodostuu osakirjanpidoista (Lahti ym. 2008, 21 22). Sähköinen taloushallinto on määritelty mielestäni hyvin vuoden 2005 Tilisanomissa olevassa Gullkvistin haastattelussa. Gullkvistin mukaan sähköisen taloushallinnon voi ymmärtää hyvin monella tavalla. Useimmiten sen ymmärretään tarkoittavan kuitenkin työvaiheiden automatisoitumista mahdollisimman pitkälle. Gullkvist piti sähköistä taloushallinto osittain selkeytymättömänä käsitteenä, koska arveli sen tarkoittavan automatisointia työprosesseissa. Gullkvist painottaa haastattelussa kuitenkin siitä, että tietojen tulee olla automaattisesti käsiteltävissä ja siirrettävissä tietojärjestelmiin. (Katajamäki 2005, 15.) 2.2 Aikaisemmat tutkimukset Sähköinen taloushallinto on käsitteenä melko tuore, joten kirjallisuutta aiheesta on vähän. Lähivuosien aikana sähköistä taloushallintoa on kuitenkin tutkittu paljon. On\n11 8 mitattu esimerkiksi sähköisen taloushallinnon ansiosta saatuja taloudellisia säästöjä ja ympäristöllistä kuormitusta. Opinnäytetyön aiheena sähköinen taloushallinto on nykyään jo yleinen, mutta suurin osa opinnäytetöistä on kuitenkin keskittynyt johonkin tiettyyn sähköisen taloushallinnon osa-alueeseen. (Julkaisuarkisto, ammattikorkeakoulujen opinnäytetyöt ja julkaisut verkossa n.d. ) Helsingin kauppakamari teki vuonna 2011 tutkimuksen seudun pk-yritysten tietotekniikan ja sähköisen liiketoiminnan tarpeista ja odotuksista. Tutkimuksessa tutkittiin sähköisen liiketoiminnan merkitystä yrityksen toiminnoille ja tavoitteille. Helsingin kauppakamarin tutkimuksen mukaan suurimmat esteet/hidasteet sähköiselle taloushallinnolle ovat yhteistyökumppaneiden valmiudet, ajan riittämättömyys ja yhteensopivuuskysymykset. Tekijänoikeus- ja patenttiasiat sekä kuluttajasuojaan liittyvät asiat ovat taas tekijöitä, joita ei nähdä suurimmalta osin hidasteina kohti sähköisyyttä mentäessä. (Selvitys pk-yritysten tietotekniikan ja sähköisen liiketoiminnan tarpeista 2011, 9.) Helsingin seudun kauppakamarin tutkimuksessa selvitettiin myös sitä, miten ajankohtaisiksi ja tärkeiksi tietyt sähköiseen taloushallintoon liittyvät asiat koetaan yrityksissä. Vastaajista (n = 182) yli puolet piti sähköistä taloushallintoa yrityksessään melko ajankohtaisena aiheena. Vähiten ajankohtaisina asioina vastaajayritykset näkivät taas tietojärjestelmiin ja standardeihin liittyvät asiat. (Mt., 44.) Pirkko Jaatinen on tehnyt sähköisestä taloushallinnosta väitöskirjan vuonna Väitöskirja on nimeltään Sähköistyvän taloushallinnon innovaatioiden kehitys ja niitä koskevat merkitykset ja diskurssit alan ammattilehtikirjoittelussa. Jaatisen väitöskirjan tutkimuksessa tutkittiin sähköistyvän taloushallinnon kehitystä ja sähköisen taloushallinnon vaikutusta ammattilaisten työhön alan ammattilehtien artikkeleiden perusteella. Tutkimuksessa Jaatinen toteaa sähköisen taloushallinnon levinneen yritysten keskuuteen neljän eri tekijän avulla: muodin, muoti-ilmiön, tehokkuuden ja pakotetun valinnan.(jaatinen 2009, 5 6.) Sähköistä taloushallintoa on tutkinut myös Gullkvist. Mot en papperlös bokföring on Gullkvistin vuonna 2003 julkaisema tutkimus paperittomasta kirjanpidosta. Väitöskirjansa Det elektroniska pappret i redovisningen Gullkvist teki vuonna Gullkvist\n12 9 tutki molemmissa teoksissa taloushallinnon parissa työskentelevien ihmisten asenteita sähköstä taloushallintoa kohtaan. Tutkimuskohteena Gullkvistin tutkimuksissa olivat tilitoimistot ja tutkimustuloksena esille nousi se, että mikäli uusi toimintatapa koetaan hyödylliseksi, työskentelytapoja muutetaan mieluummin. Gullkvistin tutkimusten mukaan taloushallintoalalla eletään siirtymävaihetta. Työrutiinit muuttuvat vähitellen uudenlaisten työskentelytapojen korvatessa vanhat. Sähköiset taloushallinnon järjestelmät koetaan helppokäyttöisiksi ja hyödyllisiksi, mutta normaalit työskentelytavat koetaan taas käytännöllisemmiksi. (Gullkvist 2005, ) Viimeinen tutkimus, joka halutaan tässä yhteydessä nostaa esille, on Kauppalehden Internet-sivuilla oleva tutkimus sähköisestä laskutuksesta. Tutkimuksen mukaan suomalaiset yritykset ja kuluttajat hyödyntävät sähköistä laskutusta vuonna 2010 eurooppalaista keskitasoa huonommin. Sähköisen laskutuksen valmius on ollut vuonna 2010 suomalaisissa yrityksissä noin 44 %, kun vastaava luku esimerkiksi Isossa-Britanniassa oli 90 %. Sama ilmiö on nähtävillä myös sähköisten laskujen vastaanottamisessa, sillä suomalaisista yrityksistä vuonna 2010 noin puolet oli siirtynyt vastaanottamaan sähköisiä laskuja, kun taas esimerkiksi Tanskassa lähes jokaisella yrityksellä oli valmiudet ottaa sähköisiä laskuja vastaan. Tulokset selviävät Itellan teettämästä tutkimuksesta. (Jurvelin 2010.) Tällä tutkimuksella voidaan osittain selittää sitä tosi-asia, että suomalaisten yrittäjien kiinnostus sähköistä taloushallintoa kohtaan on nihkeää. Toivottavasti tämän tutkimuksen avulla pystytään osaltaan selvittämään sitä, miksi sähköisen taloushallinnon käyttö on vähäistä. 3 SÄHKÖISEN TALOUSHALLINNON HISTORIA Sähköinen taloushallinto on tullut Suomeen yli kymmenen vuotta sitten. Sähköisen taloushallinnon yleistyminen ja kehittyminen on ollut kuitenkin huomattavasti hitaampaa kuin aluksi luultiin. Suomen on sanottu olevan teknologisissa asioissa maailman johtavia maita, mutta 2000-luvulla Suomen asema johtavana teknologian maana on horjunut. Hidas kehitys selittyy osaksi valtakunnallisen ohjauksen ja koordinoinnin puutteellisuudella sekä huonolla yhteistyöllä erilaisten julkisten palveluiden ja viranomaisten välillä. (Turkki 2009, 16.)\n13 10 Taloushallinnon kehityksen tärkeimmät kohdat ajoittuvat kirjanpitolain muutoksiin. Kirjanpitolaki on uudistettu kokonaan vuosina 1945, 1973 ja Kirjanpito, laskutus, maksut ja palkanlaskenta hoidettiin 1960-luvulla pääasiassa käsin. Tietokoneita ei vielä 1960-luvulla ollut, mutta apua laskujen kirjoittamiseen saatiin kirjoituskoneista. Ostolaskut hyväksyttiin periaatteessa samalla tavalla kuin nykyään, eli hyväksymiskierron avulla. Jo 1960-luvulla olivat käytössä reskontrat, jotka toteutettiin kirjoituskoneen avulla. Tiliotteita ei käytetty laisinkaan kirjanpidon tositteina, vaan jokaisesta maksusta oli olemassa erillinen tosite. (Mäkitalo & Vuorio 2002, ) Vuonna 1973 uudistettiin kirjanpitolaki, ja samaan aikaan myös tietokoneet tekivät tuloaan. Uudessa kirjanpitolaissa määriteltiin audit trail eli jäljitysketjun vaatimus sekä kirjanpitotapahtumien kirjaaminen selkeästi ja pysyvästi. Kirjanpito ja laskutus siirtyivät 1970-luvulla vähitellen kokonaan tietokoneella tehtäviksi. Tämän ansiosta järjestelmistä saatiin päivä- ja pääkirjat sekä tulos- ja taselaskelmat. Tietotekniikan vuoksi tilien määrä lisääntyi huomattavasti, jolloin tarvittiin myös entistä enemmän kirjaamisohjeita. (Mäkitalo& Vuorio 2002, ) 1980-luvulla tietokoneet löysivät tiensä ihmisten koteihin, ja näin myös entistä pienemmät yritykset hankkivat tietokoneen. Tämä muutos ei koskenut kuitenkaan tietokoneohjelmia, koska 1980-luvulla käytettiin edelleen 1970-luvun ohjelmistoja. Eräs kehitysaskel 1980-luvulla oli myös se, että lasertulostimet tulivat markkinoille ja mahdollistivat raporttien tulostamisen A4-papereilla. (Mäkitalo& Vuorio 2002, 73.) Internet tuli tietotekniikkaan mukaan 1990-luvulla, kun Windows- käyttöjärjestelmä kehitettiin. Yritystoiminnassa Internet otettiin vastaan tietotekniikan kehityskohteena, joka mahdollisti uudenlaisen viestinnän. Internetin mahdollisti myös uudenlaisen kaupankäynnin, niin sanotun verkkokaupankäynnin luvulla aloitettiin myös OVT (organisaatioiden välinen tiedonsiirto)-hanke, jonka tarkoituksena oli välittää mm. laskut ja maksut sähköisessä muodossa. Vuonna 1997 säädetyssä kirjanpitolaissa sallittiin kokonaan paperiton kirjanpito ja sähköiset viranomaisraportit. (Mäkitalo & Vuorio 2002, ) 2000-luvulla alkoi taloushallinnon nettivallankumous. Internet, hyvä pankkitekniikka ja kirjanpitolaki loivat pohjan taloushallinnon uudistuksille. Taloushallinnon uudistus-\n14 11 ten perusperiaatteena olivat kustannussäästöt ja laadukas johdon informaatio. Ensimmäistä kertaa alettiin kiinnittää myös entistä enemmän huomiota sisältötuotantoon, eli siihen millaista tietoa täytyisi tuottaa. Uusi taloushallinto edellytti ja edellyttää yhä edelleen myös alalla työskenteleviltä ihmisiltä jatkuvaa kouluttautumista. Tietotekniikan avulla automatisoidaan tietotekniikan osa-alueita, jolloin alalla työskentelevien ihmisten rooli muuttuu vähitellen enemmän asiantuntijan rooliksi. (Mäkitalo & Vuorio 2002, ) 4 LAIN VAATIMUKSET KIRJANPIDOLLE JA KONEELLI- SELLE KIRJANPIDOLLE Ensimmäisessä alaluvussa käydään läpi kirjanpitolain sisältöä yleisellä tasolla. Toisessa alaluvussa käydään läpi, mitä kirjanpitolain yleisohjeessa puhutaan koneellisesta kirjanpidosta. Kolmannessa alaluvussa käydään sähköisen taloushallinnon näkyvyyttä verolaissa ja veroasetuksissa. Viimeisessä alaluvussa on asiaa viranomaistoiminnasta sähköisessä taloushallinnossa. Kokonaisuudessaan tämän luvun päällimmäisenä tarkoituksena on, että lukija ymmärtää, miten kirjanpito täytyy yrityksessä lain mukaan hoitaa ja mitä poikkeuksia koneellisesta kirjanpidosta seuraa. 4.1 Kirjanpitolaki Kirjanpitolaki antaa määrityksen sille, miten yrityksen täytyy kirjanpitonsa hoitaa. Kirjanpitolain ensimmäisessä luvussa määritellään kirjanpidon yleiset asiat. Kirjanpitolaki koskee tavanomaisimpien yhtiömuotojen lisäksi mm. yhdistyksiä ja yhteisöjä. Kirjanpitolain 1 luvun 2 :ssä käsitellään kirjanpitotapaa, eli sitä, että pääasiassa kirjanpito on suoritettava kahdenkertaisena kirjanpitona. Ensimmäisessä luvussa määritellään myös tilikauden pituus, hyvä kirjanpitotapa ja määräysvalta toisissa yrityksissä. (L /1336.) Kirjanpitolain toisessa luvussa määritellään, miten liiketapahtumien ja kirjanpitoaineiston kirjaaminen on hoidettava. Menot kirjataan 2 luvun 3 :n mukaisesti joko\n15 12 suoriteperusteisesti tai maksuperusteisesti. Kirjausjärjestys määritellään luvun 24 :ssä. Liiketapahtumat on kirjattava aikajärjestyksessä peruskirjanpitoon ja asiajärjestyksessä pääkirjanpitoon. Kirjausten täytyy perustua numeroituihin tositteisiin, joita on säilytettävä kymmenen vuoden ajan tilikauden päättymisestä. (Mt.) Kolmannessa luvussa kirjanpitolaissa käsitellään tilinpäätöstä ja toimintakertomusta. Tilinpäätökseen täytyy sisällyttää tase, tuloslaskelma, rahoituslaskelma ja näiden mahdolliset liitteet. Tilinpäätöksestä, toimintakertomuksesta sekä kirjanpitokirjojen ja tositteiden lajeina luettelosta muodostetaan tasekirja, joka on säilytettävä sidottuna. Lain muut luvut eivät ole tärkeitä tämän opinnäytetyön kannalta, joten tämän vuoksi niitä ei ole tässä opinnäytetyössä otettu ollenkaan huomioon. (Mt.) 4.2 Yleisohje koneellisesta kirjanpidosta Kauppa- ja teollisuusministeriö antoi 1998 vuoden alussa päätöksen kirjanpitolain luvun 24 :n, 5 :n ja 8 :n nojalla kirjanpidossa käytettävistä menetelmistä. Tämä päätös koskee koneellisia tietovälineitä ja niiden hyväksikäyttöä (L /47). Kirjanpitolaki uudistui vuonna 1997, jonka pohjalta yllä mainittu kauppa- ja teollisuusministeriön päätös on annettu. Vuonna 2000 julkaistiin yleisohje koneellisessa kirjanpidossa käytettävistä menetelmistä, joka pohjautuu kirjanpitolakiin. Kirjanpitolautakunnan yleisohjeen tarkoituksena on antaa yleispätevä ohje koneellisesta kirjanpidosta ja sen menetelmistä. Konekielisellä kirjanpidolla pyritään tehokkuuteen ja kirjanpidon automatisointiin. Yleisohjeen tarkoituksena on hyödyntää kirjanpitolain sallimia mahdollisuuksia, jotta saavutettaisiin konekielisen kirjanpidon mahdolliset hyödyt. (KILA ) Kirjanpitolautakunnan yleisohjeen 3. luvussa kerrotaan tositeaineistosta koneellisessa kirjanpidossa. Tositteita koskevat muoto- ja sisältövaatimukset ovat aivan samat kuin paperisten tositteiden (ks. kpl 2 luku 5 ). Tositeaineiston vastaanottaminen on mahdollista sähköisesti, mutta kirjanpitovelvollisella täytyy olla myös mahdollisuus tulostaa tositetiedot paperille, ellei ole käytössä konekielisesti säilyttämisen mahdollistavaa kirjanpitojärjestelmää (Mt.)\n16 13 Yleisohjeen kolmannessa luvussa kerrotaan myös elektronisista tositteista eli verkkolaskuista. Tositteiden elektronisessa siirrossa saadaan käyttää mitä tahansa siirtoon tarkoitettua standardia (Mts.). Näissä standardeissa on määritelty laskuissa vaadittavat tietokentät, näin eri järjestelmät pystyvät vastaanottamaan ja tulkitsemaan laskuja. Esimerkkeinä standardeista ovat einvoice ja Finvoice, joka on Suomen pankkiyhdistyksen verkkolaskumääritys. (Kurki ym. 2011, 9 11.) Konekielisesti muodostetun tositteen tiedot eli se, mitkä tiedoista on vastaanotettu ja mitkä tiedot on itse muodostettu, on pystyttävä myöhemmin todentamaan. Koneellisessa kirjanpidossa kirjanpidon kirjausajankohta on se ajankohta, jolloin kirjanpitoaineisto kirjataan tai siirretään kirjanpitojärjestelmään niin, että se saadaan saatettua aika- ja asiajärjestykseen. Kirjausketju, eli audit trail, on pystyttävä todentamaan myös koneellisessa kirjanpidossa. Kirjausketjun todentaminen onnistuu esimerkiksi linkittämällä tosite kirjanpidon kirjaustapaan. (KILA ) Kauppa ja teollisuusministeriön vuonna 1997 antamassa päätöksessä kerrotaan myös 3 luvun 1 :ssä, että kirjanpidon tositteita saadaan myöhemmin korjata korjausmerkinnällä. Korjausmerkinnällä on mahdollista korjata virheellisen tositteen tietoja. Tämä korjausmerkintä on kuitenkin aina tehtävä niin, että kirjausketju alkuperäiseen tositteeseen säilyy. (L /47.) Kirjanpitovelvollisen on mahdollista pitää osakirjanpitoja, jotka ovat täsmäytettävä pääkirjanpitoon viimeistään tilinpäätöksessä. Kirjanpito on täsmäytettävä koneellisessa kirjanpidossa lähettäneen tahon kanssa, jos kirjanpitoaineistojen lähettäminen on ollut täsmällistä. Esimerkiksi pankkitilin sadon täsmäyttäminen onnistuu pankkiyhteysohjelmiston tai pankin erikseen antaman vahvistuksen avulla. Täsmäytykset ovat yleisohjeen mukaan hyvä tehdä kuukausittain, jos automatisointiaste on korkea. (KILA ) Koneellinen kirjanpitoaineisto täytyy pystyä saattamaan selväkieliseksi joko paperisena tai tietokoneen avulla. Aineisto voidaan säilyttää koneellisena tilikauden aikana ja siirtää tilikauden päättymisen jälkeen pysyväarkistointiin. Jos tositemateriaali säilytetään koneellisena, on se säilytettävä kahdella eri tietovälineellä, eli esimerkiksi pysyväarkistointiin tarkoitetussa järjestelmässä ja cd-levyllä. (Mt.)\n17 4.3 Sähköinen asiointi viranomaistoiminnassa 14 Sähköisestä asioinnista viranomaistoiminnassa säädetyssä laissa säädetään viranomaisten ja näiden asiakkaiden oikeuksista ja vastuista sähköisessä asioinnissa. Lain neljännessä pykälässä määritellään, mitä tarkoitetaan sähköisellä tiedonsiirtomenetelmällä, sähköisellä viestillä ja sähköisellä asiakirjalla. Sähköinen tiedonsiirtomenetelmä tarkoittaa menetelmää, jossa tieto siirtyy sähköisesti viranomaisille. Sähköisellä viestillä tarkoitetaan tavallista kirjallista informaatiota, joka on sähköiseen muotoon tallennettu. Sähköisellä asiakirjalla tarkoitetaan taas sähköistä viestiä, joka liittyy jonkin asian vireillepanoon, käsittelyyn tai tiedoksiantoon. (L /13.) Laissa sähköisestä asioinnista viranomaistoiminnassa luvussa 2 puhutaan viranomaisten velvollisuuksista. 2 luvun 5 :n mukaan viranomaisilla on velvollisuus järjestää asiat niin, että erilaiset ilmoitukset on mahdollista lähettää sähköisessä muodossa. Viranomaisilla on myös velvollisuus järjestää riittävä tietoturva asioinnissa. (L /13.) Laissa sähköisestä asioinnista viranomaistoiminnassa luvussa 3 puhutaan sähköisen viestin lähettämiseen liittyvistä asioista. 3 luvun 8 :ssä säädetään, että vastuu sähköisen viestin lähettämisestä on aina lähettäjällä. Viranomaisten on kuitenkin aina ilmoitettava, kun sähköinen asiakirja saapuu heidän tiedostoihinsa. Lain luvussa 5 säädetään mm. arkistoinnista. Sähköiset asiakirjat on arkistoitava niin, että niiden alkuperäisyys ja sisällön muuttumattomuus voidaan tarvittaessa todentaa. (L /13.) 5 SÄHKÖISEN TALOUSHALLINNON ERI OSA-ALUEET Tämän luvun tarkoituksena on avata lukijoille sähköisen taloushallinnon eri osaalueita ja ylipäätänsä sähköistä taloushallintoa. Sähköisen taloushallinnon eri osaalueista käsitellään ostolaskutusta, myyntilaskutusta, kirjanpitoa, palkanlaskentaa ja arkistointia. Lukijan on tarkoitus tämän luvun avulla hahmottaa, mistä sähköinen taloushallinto kokonaisuudessaan muodostuu.\n18 5.1 Taloushallinnon eri osa-alueet 15 Taloushallinto voidaan jakaa erilaisiin osa-alueisiin monin eri keinoin. Tässä opinnäytetyössä käytetään jäsentelyä, jota käyttävät myös useat taloushallintoalan ohjelmistotaloista. Taloushallinto jaetaan osa-alueisiin kuvion 1 mukaisesti. Kuviosta käy ilmi, että taloushallinto koostuu pääkirjanpidosta, sen esiprosesseista, raportoinnista ja arkistoinnista. Nämä eri osa-alueet käydään läpi seuraavissa alaluvuissa. RAPORTOINTI Myyntireskontra Ostoreskontra Matkareskontra PÄÄKIRJANPITO enemmän vain toiminto, joka liittyy näihin muihin prosesseihin kuten ostoreskont- Käyttöomaisuusreskontra Maksuliikennejärjestelmä Vaihto-omaisuus ja tuotanto Palkkakirjanpito Projektilaskenta ARKISTOINTI KUVIO 1. Sähköisen taloushallinnon osa-alueet (Lahti ym. 2008, 129.) Yllä olevasta kuviosta osto-, myynti-, matka- ja kululaskuprosesseissa sekä raportointiprosesseissa on selvästi nähtävillä prosessin alku ja loppu. Maksuliikenne on taas\n19 16 raan. Kuvion keskellä on käsite pääkirjanpito sen vuoksi, että pääkirjanpito on osaalue, joka yhdistää nämä muut erilliset osaprosessit. (Lahti ym. 2008, )Tämän luvun alaluvuissa ei käydä läpi matkalaskujen sähköistä käytäntöä, projektilaskentaa, vaihto-omaisuus ja tuotanto-osiota eikä käyttöomaisuusreskontraa, koska näitä toimintoja ei ole Tilitoimisto Oy:llä käytössään. 5.2 Ostolaskut Ostolaskujen käsittely alkaa, kun yritys vastaanottaa laskun, ja päättyy siihen, kun lasku on maksettu, kirjattu kirjanpitoon ja arkistoitu. Suurissa yrityksissä hankintaprosessi käsitellään kokonaisuutena, jolloin prosessi alkaa siitä, kun ostotilaus tai ostoehdotus tehdään. Sähköisessä ostolaskuprosessissa on usein nähtävillä eri vaiheita. Ensimmäinen vaihe on yleensä laskun vastaanotto paperisena versiona tai verkkolaskuna. Lasku siirretään tietojärjestelmään, jolloin laskun perustiedot tallentuvat automaattisesti. (Lahti ym. 2008, ) Toisena vaiheena on ostolaskujen tiliöinti. Tiliöinti tarkoittaa sitä, että laskulle merkitään oikea tili- ja kustannuspaikka. Jos ostolasku ei automaattisesti sisällä näitä tiliöintitietoja, voidaan merkitä oletus tiliöintitiedot, jolloin esimerkiksi teleoperaattoreiden laskut kirjataan automaattisesti puhelinkulu-tilille. Tiliöinnin yhteydessä määritellään myös laskun alv-käsittely. (Kurki yms. 2011, 26. ) Kolmantena vaiheena on sähköiseen hyväksymis- /tarkastuskiertoon lähettäminen joko manuaalisesti tai automaattisesti. Kiertoon lähdön jälkeen ostolaskujen tarkastaja tarkastaa laskun tiedot ja tiliöinnin, sekä hyväksyy laskun. Tämän jälkeen lasku palautuu takaisin ostoreskontran hoitajalle. Ostoreskontran hoitaja päivittää hyväksytyt laskut ostoreskontraan.(sähköinen ostolaskujen käsittely ja kierrätys 2008.) Viimeisenä vaiheena ostoreskontrasta muodostetaan maksuaineisto, joka siirretään pankkiin. Kun maksu on maksettu, siirtyvät maksutiedot takaisin ostoreskontraan ja sitä kautta kirjanpitoon. (Lahti ym. 2008, ) Tämä ostolaskujen kierrätysprosessi on esitetty myös kuvion 2 muodossa.\n20 17 Lasku Tarkistus Hyväksyntä Taloushallinnonjärjestelmä Tiliöinti Ostoreskontra Kirjanpito Arkistointi Maksatus Pankki KUVIO 2. Yrityksen otsolaskuprosessi (Lahti ym. 2008, 51.) Yllä olevassa kuviossa lasku saapuu suoraan taloushallintojärjestelmään verkkolaskuna. Tämän jälkeen ostoreskontran hoitaja tiliöi laskun ja lähettää sen tarkastukseen ja hyväksymiskierrolle. Tiliöinnin yhteydessä lasku tallentuu yleensä myös taloushallintojärjestelmään. Tarkistuksen ja hyväksymisen jälkeen lasku palautuu takaisin ostoreskontraan, josta se siirretään sekä kirjanpitoon että maksuliikennejärjestelmään. Näin toimii ostolaskujen kierrätys ja ostoreskontra yrityksessä, jossa on käytössä sähköisen taloushallinnon ostolaskuihin liittyvä osa-alue. (Lahti ym. 2008, 51.) Sähköiseen ostolaskuprosessiin ja myyntilaskuprosessiin liittyy myös käsite verkkolasku. Yritykset lähettävät ja vastaanottavat erilaisia laskuja, ja näiden lähettäminen sähköisesti mahdollistaa omalta osiltaan sähköisen taloushallinnon myynti- ja ostoreskontran kautta. Verkkolaskujen käytössä työvaiheet vähenevät, kustannukset pienenevät ja koko toimintaprosessi tehostuu. (Verkkolaskutuksen hyödyt, n.d.) Heidi Gedikin kirjoittamassa artikkelissa EU:n asiantuntijaryhmän puheenjohtaja Bo Hard mainitsee myös verkkolaskut ympäristöystävällisenä vaihtoehtona. Tärkeimpänä asiana Bo Hard mainitsee verkkolaskutuksesta puhuttaessa, että se on askel kohti jatkoinnovaatioita ja reaaliaikaista taloutta. (Gedik 2008, ) 5.3 Myyntilaskut Yrityksen toimita perustuu monilta osin laskutukseen, sillä ilman liikevaihtoa ei yritys toimi. Myyntilaskutusprosessi käynnistyy, kun yritys laatii laskun. Tämä prosessi päät-\nTerhi Vormisto. Sähköiset taloushallintopalvelut\nTerhi Vormisto Sähköiset taloushallintopalvelut Kyselytutkimus tilitoimisto Avec KY:lle Opinnäytetyö Syksy 2012 Liiketaloudenyksikkö Liiketalouden koulutusohjelma 2 SEINÄJOEN AMMATTIKORKEAKOULU Opinnäytetyön


Revontulet ovat monen Suomeen saapuvan turistin toivelistan kärjessä. Northern Lights of Finland tarjoaa näyttävän paketin revontulia ja suomalaista luontoa. Teoksen pääpaino on näyttävissä valokuvissa, jotka on kaikki Suomessa kuvattu.\nKirjassa esitellään revontulien syntyä, erilaisia värejä ja muotoja, niihin liittyviä myyttejä sekä opastetaan revontulien valokuvauksen saloihin. Tekstit ovat englanniksi ja lisäksi kuvatekstit ovat seitsemällä muullakin kielellä: suomeksi, saksaksi, ranskaksi, venäjäksi, espanjaksi, kiinaksi ja japaniksi.\nTiedetoimittaja ja tietokirjailija Markus Hotakainen on julkaissut useita palkittuja revontulia ja tähtitiedettä käsitteleviä kirjoja. Kauttaaltaan päivitetty ja kuviltaan uudistettu teos on ilmestynyt ensimmäisen kerran vuonna 2016.


Stella P. by Night -improjamit 20.4.2018 – Draamanörtti\nPerjantai-illan improvisoidun näytelmän jälkeen oli mahdollisuus osallistua Stella Polariksen järjestämiin improjameihin, joihin sillä kertaa saapui vieraaksi joukko Suomen Improvisaatioteatterit ry:n jäsenteatterien edustajia: Stella Polaris Helsingistä, Improvisaatioteatteri Snorkkeli Tampereelta ja Lentävän Poron teatteri Rovaniemeltä. Tämä oli hellyyttävän ihana kombinaatio, jonka kollektiivisesta luovuudesta syntyi tosi kivoja yhdistelmiä. On mukava nähdä miten vähän tai ei yhtään toistensa kanssa impronneet tyypit heittäytyvät tosissaan leikkimään yhdessä. Lämppärit, joita he tekivät ennen jamien virallista alkua, kertoivat kiintoisalla tavalla aika vahvaakin viestiä siitä miten hienoa porukkaa improajat ylipäätään ovat. Lentävän Poron Jonne Suopajärven ehdottama vieruskaverin kehumislämppä oli tosi makea veto. Se on myös katsojana mukava kuulla, kun aidosti sanotaan jotain kivaan toiselle ja vielä ottaa sen kehun vastaan. Se kauniiden sanojen vastaanottaminenkin vaatii monesti taitoa, kun se perusreaktio olisi jotenkin kursailla ja mitätöidä samalla ne toisen sanat. On aina ilo nähdä, kun niin ei tehdä, vaan vilpittömästi otetaan hyvä vastaan, annetaan sen vaikuttaa ja välitetään se vielä eteenpäin.\nMutta, en siis ollut koko jamien ajan vaan katsojana, vaikka sitäkin toki tein. Vaikka tiesin ja olin tehnyt valinnan etukäteen, että tulen ja jään jameihin, niin silti kynnys osallistua on aika kova. Pari kertaa piti hengittää syvään ennen kuin uskalsin lapulle nimeni kirjoittaa ja myöntää, että haluan astua tuntemattomaan suuntaan, vaikka jännittää. Se on tullut moneen kertaan improvisaation ja elämänkin parissa huomattua, että usein on hyvä ratkaisu mennä kohti suunnittelematonta. Kun tuntuu siltä, että nyt en tiedä yhtään mihin olen menossa, niin se on itse asiassa hyvä juttu. Koska jos aina tietää täsmälleen mihin on menossa, niin päätyy aina samaan paikkaan. Jos ei nyt uskalla, niin milloin sitten? Tilaisuudet eivät toistu samanlaisina. Kyllä ihan vakavissaan hetken arvoin osallistumisasiaa, mutta olihan se nyt ihan selkeää, että jos en tekisi niin kuin tiesin haluavani, niin jälkikäteen potkisin itseäni ja manaisin että olisi pitänyt uskaltaa. Parempi kokeilla ja selvittää miten käy, sen sijaan että rakentelee tarinan mielessään valmiiksi (väärin).\nYhteinen improjammailu aloitettiin Elina Stirkkisen johdolla yhteisen äänen etsimisellä. Kaikki vapaaehtoiset ja improryhmien improajat saivat vastata Elinan haastattelukysymyksiin yhteen ääneen yhtenä hahmona. Se oli aika mielenkiintoista, kun sitä yritti saada kiinni jostain yhteisestä sanasta. Koetti hakea alkua sanalle seuraamalla toisten suuta ja muodostamalla itse samaa kirjainta tai tavua. Se on aika haastavaa, kun porukkaa on paljon löytää se seuraa-seuraajaa tyyppinen peilaus sanoilla. Välillä saa olla tosi kärsivällinen, sillä jos kiirehtii niin saa ehkä itse sanottua sanan, mutta muut eivät ole siinä samassa sanassa mukana. Joskus niistä tuli ymmärrettäviä sanoja ja välillä vähän huojui, että tuli jonkun sanan alkua ja toisen loppua. Itse koetin sieltä Snorkkelin Reeta Annalan ja hänen lähellään olleiden suunnilta löytää sanojen alkua ja kyllä se välillä onnistui. Tuossahan on toimiva strategia se, että ryhmässä katsotaan toisia vähän ristiin, jotta kaikki ovat linkitettyinä toisiinsa. Se oli mielestäni hirveän hauska ja kiva ryhmäharjoitus siihen aluksi.\nSen jälkeen sitten päästiinkin aika lailla sinne oman elämysalueen äärirajoille. Nimittäin päädyin saman tien mukaan sana kerrallaan luotavaan improlauluun. Olin hetken, että no niin ei sitten enää vaikeampaa asetelmaa olisi voinut löytyä. Laulaminen on kivaa ja improaminen on kivaa, niiden yhdistelmäkin voi olla kivaa. Kuitenkin tunnistan asetelman haastavuuden, koska minulla on välillä vähän ongelmia äänentuottamisen kanssa. Yleisesti ottaen äänenkäytön treeni varmasti auttaisi tuohon asiaan, koska se on vähän sidoksissa myös itsevarmuuteen tai vastaavaan. Toisaalta myös se helpottaisi kummasti sitä jännitystä, jos en etukäteen ajattelisi, etten pysty johonkin. Totta kai pystyn. Omalla vuorollaan tarvitsee tuottaa tasan yksi sana. Kunhan vuorollaan jonkinlaisen sanan tai äänen tuottaa, niin harjoite toimii. Se on lopulta juuri noin hirveän yksinkertaista. Sillä ei ole mitään merkitystä laulatko nuotilleen tai oliko sanasi järkevä. Kunhan vaan antaa itsensä laulaa tai miksei vaikka lausua, niin nuotin vieressä on kyllä tilaa.\nTuossa lauluimprossa hauskinta on tietysti se yhteinen laulu, mitä rakennettiin sana sanalta ja siihen oli helppo unohtaa itsensä. Meitä oli kolme yleisöstä ja kolme Stella Polariksen improajaa (Annika Poijärvi, Niina Sillanpää ja Jussi Vatanen) tuossa laulutekniikassa mukana. Laulun aihe taisi olla uimahallin kahviossa tai pelkästään uimahallissa, en ihan muista, mutta sinen kahvioon kyllä päädyttiin. Vessan kautta, mutta mikäs siinä. Ei laulussa ole mitään sisällöllisiä vaatimuksia ja se on vaan hauskaa, kun juttu menee johonkin tosi tavalliseen ja samalla ihan käsittämättömään suuntaan. Sekin on hyvä muistaa, että biiseissä voi aina laulaa myös jonkun jeen tai vastaavan väliin. Suuri osa musiikista on tosi yksinkertaista, joten miksi turhaan ottaa paineita. Se oli hyvä ja tarpeellinen kokemus, sillä nyt lauluimpro on taas pienen askeleen verran lähempänä mukavuusalueelle siirtymistä.\nKatsojana oli kiva nähdä, kun pari vapaaehtoista yleisöstä improsi lavalla kohtauksen Niina Sillanpään kanssa. Siinä Snorkkelin Harri Huttunen sai käyttöönsä äänimerkin, jonka kuulumisen myötä edellinen repliikki piti vaihtaa uuteen. Tämän tyyppiset jutut ovat aina ihania, koska siinä pääsee yllättämään itsensäkin. Ei voi suunnitella yhtään mitään, koska koko ajan pitää olla valmiina muuttamaan suunta jopa täysin päinvastaiseksi. Lähtökohtaisesti autotalliin sijoittunut kohtaus lähti lopulta ihan fantasian puolelle. Se on kiintoisaa miten se lohikäärme sinne lopulta päätyi, mutta niin se vain ilmestyi ja pääsipähän Keijokin (Jonne Suopajärvi) kokeilemaan olisiko hänestä vastusta lohikäärmeelle. Ei ollut ja se on aina hyvä, kun lavalla uskalletaan myös antautua uhriksi ja kuolla. Mahtava esimerkki siitä, miten voi kertoa tavallista tarinaa, johon sitoutuu fantasia elementtejä täysin luontevasti. Ei siinä mikään tuntunut sellaiselta, että sen olisi joku sinne päälle liimannut tai mitenkään tyrkännyt. Kaikki oli ihan mahdollisuuksien ympyrän sisäpuolella, vaikkei siltä ehkä näin tekstinä vaikuta.\nVoin suositella kokeilemaan, sillä improlava, jos joku on todella hyvä paikka olla, koska jokainen tyyppi siellä lavalla on lähtökohtaisesti joka hetki tukenasi. Samoin kuin sitä itsekin on valmiina tukemaan jokaisen ideaa. Improasenne ja se täydellisen hyväksyvä ilmapiiri on aivan älyttömän ihana ja sen soisin kyllä mieluusti jokaisen kokevan. Kun ymmärtää, että tätä tehdään yhdessä ja kaikki ovat ihan messissä, sanoit tai teit mitä tahansa, mikä voisi olla sen vapauttavampaa.\n27.4.2018 11.9.2021 Veera KenttäläImprovisaatioElina Stirkkinen, Impro, Improjamit, Lentävä Poro, Snorkkeli, Stella Polaris\nEdellinen artikkeli Improvisaation ja…tkokurssi 22.4.2018 (Stella Polaris)\nSeuraava artikkeli Improa ohjaamassa – suunnittelemattomia suuntia


Tulosta sivu - Ankantekijät: Tässä ajassa vaiko ei?\nSarjakuvanlukijoiden keskustelut => Aku Ankka ja kumppanit => Aiheen aloitti: Jukka Laine - 24.02.2014, klo 22:57:52\nOtsikko: Ankantekijät: Tässä ajassa vaiko ei?\nKirjoitti: Jukka Laine - 24.02.2014, klo 22:57:52\nOtsikko: Vs: Ankantekijät: Tässä ajassa vaiko ei?\nKirjoitti: Darzee - 25.02.2014, klo 10:14:34\nAjassa voi elää mukana hetken, mutta varsinkin tekohetkensä uusinta teknologiaa jonkinlaisessa valistushengessä esittelevät tarinat ovat tuomittuja vanhenemaan aika nopeasti. Hyvä esimerkki on vaikka tämä (http://coa.inducks.org/story.php?c=I+TL+1438-AP&search=tietokonevarkaat) juttu tietokoneiden ihmeistä. Sama pätee luonnollisesti olympiavuosien urheilusarjoihin ja vastaaviin.\nKirjoitti: Timo Ronkainen - 25.02.2014, klo 11:28:03\nKirjoitti: Darzee - 25.02.2014, klo 15:30:34\nVanhassa Pepi-ketjussa (http://www.kvaak.fi/keskustelu/index.php/topic,6376.15.html) on keskusteltu siitä, kuinka alun perin 1900-luvun alkuun sijoittuvissa seikkailuissa tavatut hahmot elävät sanomalehti- ja sarjakuvalehtisarjoissa tarinan tekoaikaa. Tekijät ovat kenties ajatelleet, että lukijat pitävät hauskempana/samastuttavampana suurin piirtein samanlaista miljöötä, jossa itse elävät. Tai sitten heiltä on vain unohtunut, että "Kaunotar ja Kulkuri" ja "Aristokatit" tapahtuvat menneisyydessä.\nEDIT: Kultajuttu löytyy Inducksista (http://coa.inducks.org/story.php?c=D++7438). Kuvia ei valitettavasti ole, mutta olen aika varma, että kyseessä on tarkoittamani tarina. Kuvittajana Hiawathan ohella Pikku Hukkaa sekä Tikua ja Takua tehnyt Julio Antonio Ramos Poqui, Takametsä-taiteilijoiden suuria nimiä, vaikkei olekaan Harvey Eisenbergin veroinen.\nKirjoitti: Timo Ronkainen - 25.02.2014, klo 16:28:18\nKirjoitti: Darzee - 25.02.2014, klo 17:05:02\nKirjoitti: hdc - 25.02.2014, klo 19:21:39\nKirjoitti: Jukka Laine - 25.02.2014, klo 21:12:26\nKirjoitti: Lurker - 25.02.2014, klo 21:16:31\nKirjoitti: tmielone - 26.02.2014, klo 08:51:29\nKirjoitti: Darzee - 26.02.2014, klo 08:52:30\n"Pienet BMX-taiturit" (http://coa.inducks.org/story.php?c=I+TL+1541-AP&search=pienet%20bmx-taiturit) taskukirjasta 118.\nNykyään tällainen radioaktiivisuutta vastaava "megatrendi" tieteen inspiroimassa populaarikulttuurissa voisi olla vaikkapa geenitutkimus, mutta äkkiä ei tule mieleen kauhean montaa sarjaa, joissa siitä "väännettäisiin pitkälle vietyjä ei-niin-realistisia sovelluksia", kuten hdc asian osuvasti ilmaisee. Tai no, tämmöinen (http://coa.inducks.org/story.php?c=D+98244) tarina, jossa Mikki muuttuu liskoksi, on tehty. Varmaan vastaavanlaisia on useampikin, nyt en jaksa Inducksista etsiä sitä AA:ssa julkaistua Feriolin kuvittamaa laiskaa Jurassic Park -mukaelmaa, jossa Mikki törmää geenitekniikalla kasvatettuihin dinosauruksiin.\nKirjoitti: Lurker - 26.02.2014, klo 08:59:14\nKirjoitti: tmielone - 26.02.2014, klo 09:11:39\nKirjoitti: Darzee - 26.02.2014, klo 09:51:05\nKirjoitti: Jari Lehtinen - 26.02.2014, klo 13:43:38\nKirjoitti: Darzee - 28.02.2014, klo 11:23:49\nTaloustarinoiden aatelia on "Ankkalinnan kassakriisi" taskukirjasta 155. Aku pääsee Ankkalinnan pormestarin talousneuvonantajaksi ja kaupungin kassavajetta paikataan obligaatioita liikkeelle laskemalla. Velkarahalla paisutetaan julkinen sektori kestämättömiin mittoihin, ja lopulta vain Roopen toteuttama radikaali yksityistämissuunnitelma voi pelastaa tilanteen. Herkullisinta on se, että Suomessa sarja on julkaistu ensi kerran vuonna 1993 sopivasti lama-aikaan. Käsikirjoittaja Giorgio Pezzin tuskin on ollut erityisen paneutunut Suomen tuolloiseen taloustilanteeseen, mutta eihän sitä tiedä...\nKirjoitti: rupu - 14.03.2014, klo 12:06:07\nLainaus käyttäjältä: Jukka Laine - 24.02.2014, klo 22:57:52\nRosa on tässä varmaan ainutlaatuinen, mutta huomioni on kiinnittänyt, että vanhoissa italialaisissa sarjoissa oli omituisen paljon öljylamppuja. Samoin levysoittimet olivat usein sähköttömiä grammareita kuten tässä tarinassa vuodelta 1977:\nVicar puki nappinenäiset sivuhahmot 1950-luvun tyyliin ruskeisiin pukuihin ja huopahattuihin uransa loppuun saakka.\nKirjoitti: Darzee - 07.03.2017, klo 11:10:25\nRoopen menneisyys kullankaivajana 1800-lukulaisessa miljöössä on sellainen asia, joka näyttää pysyvän uusissakin tarinoissa, vaikka ne muuten vaikuttaisivat sijoittuvan tekohetkeensä. Tässä on näitä usein keskustelun kohteena olleita kronologisia ongelmia, vaikka ne eivät ankkasarjoissa yleensä korostu.\nTosin esimerkiksi edelleen jatkuvassa (?) Roopen miljoonat -tarinasarjassa (https://coa.inducks.org/subseries.php?c=Tutti+i+milioni+di+Paperone) asia palaa tavallista useammin mieleen, kun kehyskertomuksessa ollaan nykyajassa, mutta Klondike on tiiviisti mukana myytoksessa. Samoin Ankronikka-piirrossarjassa nuori Roope esitetään Barks-vaikutteisesti supilakkisena skooparina. Mitenkähän tulossa olevassa uudessa versiossa?\nMutta ehkä on niin, ettei Roopen juttuja edes sarjakuvan sisäisessä kontekstissa ole tarkoitus ottaa kirjaimellisesti, vaan kyseessä ovat pikemminkin elävän legendan muistelukset, joiden faktat eivät ole niin justiinsa.\nOlen aiemminkin Kvaakissa ohimennen maininnut, että olisi hauskaa nähdä tarina, jossa Roopen menneisyys on supersankarisarjoista tuttuun tyyliin modernisoitu siten, että hän olisi nuori esimerkiksi 1950- tai 1960-luvulla.\nKirjoitti: Darzee - 22.05.2017, klo 10:39:50\nLainaus käyttäjältä: Darzee - 07.03.2017, klo 11:10:25\nTässä (https://coa.inducks.org/story.php?c=I+TL+2774-2) tarinassa Marco Gervasio on ottanut askeleen mainitsemaani suuntaan. Jutun pääjuoni sijoittuu kehyskertomukseen nähden menneisyyteen. Aku ja Iines nähdään lukioikäisinä high school -maailmaan sijoittuvassa tarinassa ja Roope on kuvattu totuttua nuorempana. Klondike mainitaan silti. Uudenlainen lähestymistapa verrattuna esim. Pikku-Aku -juttuihin, joissa Mummo ja Roope ovat samannäköisiä kuin aina, vaikka Aku on nassikka.\nKirjoitti: Darzee - 03.08.2018, klo 09:48:55\nAkulla on ollut lukematon määrä virkoja ja toimia, jotkut ainutkertaisia, toisia on kokeiltu useamminkin. Aika tavanomainen on esimerkiksi asetelma, jossa Aku ja Touho ovat Roopen omistaman sanomalehden palkattomia reporttereja. Jymyjuttuja pitäisi metsästä ja Roope rähjää taustalla.\nLieneekö paperilehtien aseman heikkeneminen vaikuttanut tällaisten tarinoiden vähenemiseen? Sinänsä tiedonvälityksen kanavien muuttuminen tarjoaisi kyllä helppoja juonenaiheita. En vain muista yhtäkään tarinaa, jossa irvailtaisiin somekohujen kaltaisille ilmiöille tjsp.\nKirjoitti: Timo Ronkainen - 05.08.2018, klo 13:45:02\nJossakin uudessa ankkatarinassa oli jotain bloggaajia/vloggaajia/tubettajia... Roope oli kummissaan miten semmoisilla hommilla tienaa isot rahat. En enää tarkemmin muista. Tämän vuoden sarjoja.\nKirjoitti: DanyB - 05.08.2018, klo 13:57:51\nMeneekö ohi topicin? Tuota Roopen gronologiaa pohditaan ja vitsaillaan paljon tässä judessa Ductales sarjassa, tuntuu ainakin että vähän väliä joku Ankanpojista kysyy Roopelta kuinka vanha tämä oikeasti on. Eikä siinä vielä kaikki....\nVaan nyt uusimmassa jaksossa (The Secret of Castle McDuck) esiteltiin virlä kaiken lisäksi Roopen vanhemmat elossa!!!\nOn silti hyvä että tätä asiaa käydään myös edes jollakin tasolla, oli se sitten vaikka tämän uuden sarjan kautta.


Lemmikkipalsta: Katsekontakti auttaa keskittymään – Hämeen Sanomat\nAjatuksena on se, että koiralle tulee tavaksi “kysyä” omistajalta, mitä nyt, tässä tilanteessa, tehdään. Tällainen kontakti luodaan – ja sitä ylläpidetään – myönteisessä hengessä, jolloin koira odottaa omistajan lupaa tai aloitetta innokkaasti, ei rangaistuksen pelossa. Tarvitaan siis päivittäistä yhteistä puuhastelua jonkun kivan merkeissä.\nAina kun koira katsoo omistajaansa, se saa siitä jonkinlaisen palkinnon: kehaisun, herkun, rapsutuksen – tai vaikkapa luvan mennä eteenpäin. Kontaktia voi harjoitella aluksi namien avulla. Nami laitetaan ensin nyrkkiin, ja vasta kun koira katsoo silmiin, nyrkki avataan ja se saa syödä. Nyrkin tuijottelusta tai tökkimisestä ei palkita. Seuraavissa harjoituksissa namin voi viedä kauemmas, ja lupa heruu taas vasta katseella kysymällä. Myös ulko-oven aukaisussa tai ruokakupille menossa on hyvä harjoitella luvan kysymistä. Luvan antamiseen kannattaa liittää joku sana tai lause, kuten “ole hyvä”.


Kirkas tähti taas näkyvillä. - Illuusioita - Vuodatus.net -\nEe pohti blogissaan tulevaisuuden synkkyyttä tai valoisuutta. Kieltämättä on tyypillistä ajallemme, että tulevaisuutta ei nähdä kovin valoisana. Suoraan sanottuna minäkin olen taipuvainen uskomaan, että lastenlasteni tai lastenlastenlasteni aikaan maapallo lyttääntyy ilmastonmuutoksen aiheuttaman kolmannen maailmansodan seurauksena. Toivottavasti en elä enää silloin, luultavasti en.\nTällä hetkellä, juuri nyt tässä ja tänään en kuitenkaan osaa ajatella koko tulevaisuus -kysymystä ihan hirmu laajasti. Olen niin tyytyväinen että melkein kehrään, eikä omassa tulevaisuudessani tunnu taas vaihteeksi olevan mitään vikaa. Olen tänään tallentanut ensimmäisen tiedoston, joka suoraan koskee tulevaa lisuriani. Minulla on siis tiedosto, jolle voisin luoda kansion nimeltä Iso L, jos haluan jatkaa gradukansion Iso G linjalla. Ehkä lisuri kuitenkin on vain pikku L, ehkä, katsotaan nyt.\nOlen siis saanut viimeinkin tehtyä jotain konkreettista jatko-opintojeni eteen. Kuukausi kaupalla olen vain pyöritellut asioita päässäni ja epämääräisillä muistilapuilla ja puhunut siitä joka kadunkulmassa. Mutta nyt tein puolentoista sivun kokooman, jonka nimeksi tuli Raakarunko. Siinä on nyt kaikki, mitä tällä hetkellä on mielessäni tulevasta tutkimussuunnitelmastani. Tuntui hyvältä saada asioita paperille, ne jäsentyivätkin niin paljon paremmin. Menen huomenna tapaamaan professoria, josta ehkäpä tulee toinen ohjaajani. Ehkä, toivottavasti.\nTällaisina hetkinä, kun on saanut jotain tehtyä, näyttää tulevaisuuskin valoisalta. Minun tähteni loistaa taas kirkkaasti ja sitä tuntuu olevan helppo seurata. Tiedän, mitä haluan tehdä ja näyttää mahdolliselta, että myös teen sen.\nKunpa muistaisin tämän taas sitten, kun tulee niitä päiviä, jolloin mikään ei suju ja epäusko kalvaa, niitä päiviä jolloin tähti ei näy. Niitä päiviä, jolloin en usko pärjääväni missään alani tehtävässä, jolloin omat haaveet tuntuvat naurettavilta.\nLähettänyt: illusions - 4.9.2007 klo 20.04


Potkulautailua Kickbikella ja potkukelkkailua: heinäkuuta 2012\nPyrin tavalla tai toisella samaan suomalaisten tulokset näille sivuille.\nKisajärjestäjien sivut löytyvät tästä linkistä.\nKisojen ohjelma (suomalaisten lajit):\nca. 11.30-11.30 IKSA World championships sprint qualification, also final DTC (German Cup) race (pupils from 10-12 years will also do the sprint races but without aiming for WC titles)\nca. 13.30-15:30 IKSA World championships sprint heats (quarter finals and semi finals)\nca. 15.40-17:20 IKSA World championships finals, all categories\n11.30 IKSA World championships relay 20min + 1 round Women – parking area of Wendelinuspark\n12.00 IKSA Worldchampionships relay 20 min+1 round all men – parking area of the Wendelinuspark\n14.00 IKSA Worldchampionships criterium women and all cadets – Wendelinuspark 2 1/3 rounds (ca. 13 km), cadets 1 1/3 rounds (8 km)\n15.00 IKSA Worldchampionships criterium men - Wendelinuspark 2 1/3 rounds (ca. 13 km)\n13.30-15:30 IKSA Worldchampionships Marathon for women and all pupils and cadets in the city. Women 42 km / 18 rounds of 2,38 km, cadets 8 rounds (19 km ) and pupils 4 rounds (9.5 km)\n15.30-17.30 IKSA Worldchampionships Marathon men 42 km / 18 rounds of 2,38 km\nLähettänyt Markku Levänen klo 20.14\nTunnisteet: Footbike, IKSA, Kickbike, MM, potkulautaiu, saksa, St. Wendel\nPeter Groeneveld 24h maailmanennätys\nLähettänyt Markku Levänen klo 20.06\nTunnisteet: 24, Footbike, footbikesport, hour, Kickbike, Peter Groeneveld, potkulautailu, youtube\nRullasuksiviesti Ilomatsi-Vaasa pistäytyi Varkaudessa\nKävin Kickbikella ja Gobandit kamera kädessä kuvailemassa näitä hulluja suomalaisia.\nTunnisteet: gobandit, Kickbike, kotivuori, rullahiihto, squeezy, varkaus, viesti, vo2\nItalian eurocup - Youtube\nLähettänyt Markku Levänen klo 21.58\nTunnisteet: eurocup, Footbike, IKSA, Italia, Kickbike, potkulautailu, youtube\n24 hour footbike world record by Peter Groeneveld from thijza on Vimeo.\nLähettänyt Markku Levänen klo 13.35\nTunnisteet: 24, Footbike, footbikesport, hour, kickibike, potkulautailu, record, tuntia, vimeo, world\n6. Häyrilän Olympialaiset\nIllalla kamppailtiin kuudennet Häyrilän Olympialaiset. Viimevuoden voittajapari Parkkilat olivat keksineet kymmenen toinen toistaan vaativampaa lajia. Kuten isoissa kisoissa myös meillä kisat alkoivat tulen sytytyksellä.\nMm.sukkahousu lajista huolimatta tiukan kamppailun jälkeen poika palasi kotiin. Voittomarginaaliksi tuli vain yksi piste. Murskaavan alun jälkeen meidän tahti hyytyi ja muut kirivät rinnalle ja ohi. Ratkaisu tapahtui vasta viimeisessä lajissa, jossa mukit saivat kyytiä banaanin voimalla.\nTunnisteet: Häyrilä, Olympialaiset, varkaus\nWarkauden Lehti 26.07.2012\nWL:n juttu potkulautailun MM-kisoista\nTunnisteet: Footbike, footbikesport, IKSA, Kickbike, Levänen, MM, potkulautailu, saksa, St. Wendel, wl\nDopingtestit Saksan MM-kisoissa\nEnsimmäistä kertaa minun potku-urani aikana (kolmannet arvokisat) IKSA tuo esille dopingtestauksen kisojen yhteydessä. Toivotaan, ettei tule yhtään käryä ja näin mustamaalaa lajia sekä sen harrastajia.\nTästä kiinnostuneena kävin tutustumassa Suomen antidopingtoimikunnan sivuille.\nSivuilla kerrotaan niin urheilijan oikeudet ja velvollisuudet dopingtestissä samoin kuin kielletyt aineetkin. Sieltä löytyy myös lista: Kiellettyjä ja sallittuja lääkkeitä 2012\nTarkistin samalla käyttämäni nenäsuikeen tilanteen ja kas se löytyi listoilta.\nSydän löi ensin pari kertaa tyhjää ja siirryin katsomaan tarkempia tietoja.\nNenäsuihkeeni kuuluu glukokortikosteroideihin ja ne ovat kiellettyjä suun kautta, peräsuoleen, suonensisäisesti tai lihaksensisäisesti annosteltuina.\nLääke on sallittu nenäsuihkeena käytettynä ja sallittu kilpailuiden ulkopuolella käytettynä.\nJoten jospa sitä pääsi ensimmäistä kertaa nauttimaan järjestäjien juomia kisan jälkeen ja pissimään purkkiin.\nJos arpa suosii niin täytyy muistaa pyytää kopiot asiakirjoista.\nVoisi sitten vaikka www-sivuille laittaa isolla testatusti PUHDAS.\nLähettänyt Markku Levänen klo 18.49\nTunnisteet: Footbike, footbikesport, IKSA, Kickbike, Levänen, MM, saksa\nIKSA Footbike World ranking - heinäkuu 2012\nTäydellinen lista tästä linkistä. (Excel -taulukko)\nEurocupin tilanne tästä linkistä.\nLähettänyt Markku Levänen klo 20.56\nTunnisteet: 2012, eurocup, Footbike, footbikesport, IKSA, Kickbike, potkulautailu, world ranking\nKivitippu Ultra Rullaluistelu\nKivitippu Ultra Rullaluistelu Lappajärven ympäri\nStartti klo 9.00\nLähtö ja maali Kylpylä Kivitippu Lappajärvi\nMatka n. 75 km\nSarjat M ja N sauvoilla tai ilman\nHinta 35 €, sis. huolto reitillä ja kylpylän sauna ja allasosasto.\nTiedustelut Antti Karjanlahti 0400-881282\nKivitipun sivuille tästä linkistä.\nLähettänyt Markku Levänen klo 14.56\nTunnisteet: Footbike, Kickbike, kivitippu, lappajärvi, potkulautailu, rullaluistelu\nPrinssi ja potkukelkka\nKuka suutelisi minua, saa Esla potkukelkan ja puolet valtakunnasta.\nKuva myös IS:n sivuilla.\nLähettänyt Markku Levänen klo 14.42\nTunnisteet: esla, footbikesport, KICKSPARK, potkukelkka, potkuri, prinssi, sammakko\nMM-kisojen maratonreitti muuttui\nKisajärjestäjät ovat muuttaneet maraton reittiä. Kierros piteni 2,35 km kierrokseksi ja samalla reitille tuli myös ylä- ja alamäki.\nKatso uusi reitti tästä linkistä.\nLähettänyt Markku Levänen klo 10.57\nTunnisteet: Footbike, footbikesport, IKSA, Kickbike, maraton, MM, potkulautailu, saksa, St. Wendel, wc\nPyhän Olavin rullaluistelu maraton 2012\nLähettänyt Markku Levänen klo 9.53\nTunnisteet: 2012, Footbike, Kickbike, luistelu, olavin, potkulautailu, pyhän, Pyhän Olavin Rullaluistelu, rullaluistelu, savonlinna\nPyhän Olavin maraton, Kickbike 21.7.2012\nJatkoksi vielä kommentoin, että sainpahan sitten omaan kisaani reitin kovimman ylämäen. Minun reitti nähtävissä tästä linkistä.\nJoonaskin potki 250 m ohi kääntöpaikan, joten hänellekin tuli 1/2 km ylimatkaa.\nKickbike maraton tulokset\n1. Satu Pöllänen 2.01.05,3\nSatu Pöllänen - Kickbike\nSatua jäi harmittamaan, ettei maraton mennyt alle kahden tunnin. Joten hänet näemme ehkäpä Kuopion maratonin lähtöviivalla.\nKickbike 15 - 17 km\n1. Markku Levänen SaD 37.31,7\n2. Joonas Levänen SaD 39.58,3\nJoonas Kickbike 15 km loppusuora\nJoonaksen todellinen keskivauhti oli 23.5 km/h.\nTämänkin ohi on näköjään mahdollista mennä\nTässä Gobandit kameralla kuvattu kääntöpaikka. Tosin minä tässä vaiheessa keskityin juomiseen mukista. Kamera on tässä vaiheessa ollut päällä 14.03. Aikaan voi lisätä noin minuutin koska käynnistin kameran kunniastartin jälkeen 200 metrin päässä lähdöstä.\nIso mies ja pieni pytty\n15 reitin nopein menijä, mukaan lukien luistelijat.\nLähettänyt Markku Levänen klo 8.53\nTunnisteet: Footbike, footbikesport, Kickbike, Levänen, maraton, olavin, potkulautailu, pyhän, pyöräily, rullaluistelu, savonlinna, tulokset\n24 tunnin maailmanennätysyritys\nHollantilainen potkija Peter Groeneveld yrittää parhaillaan potkia 24 tunnin uuden maailmanennätyksen.\nHän potkii 408 metrin radalla. 8 ensimmäiseen kierrokseen on mennyt aikaa 8.07.\nVilkaise kuva tästä linkistä.\nTilannetta voi seurata Facebookissa IKSAn Footbike sport worldwide -ryhmässä.\nTai tästä linkistä.\nVoimassa oleva ennätys on Alpo Kuusiston nimissä 519km.\n2 tuntia takana 111 kierrosta * 0,408 km = 45,288 -> ilman taukoja tarkoittaisi 543,45 km\nEli kyllä Alpon ennätys tulee säilymään\nFacessa kirjoitettua ennätyksestä joka on kuulema virallisesti:\nOFFICIAL RECORD in 2008 by Mario Reijne: 461.361\n12 tuntia ja 10 minuuttia potkittu\n700 kierrosta eli 285,6 km\n15 tuntia takana ja kaksi puhjennutta rengasta yön aikana\n872 kierrosta eli 355,776 km\nTHE NEW WORLD RECORD 24 HOURS ON A FOOTBIKE = 545,904 km by Pieter Groeneveld from the Netherlands!!!\nLähettänyt Markku Levänen klo 17.52\nTunnisteet: 24, ennätys, Hollanti, Kickbike, MM, Peter Groeneveld, tuntia. footbike\nPyhän Olavin maraton lähtölistat\nMiehet Kickbike 15 km\n13.10.00   827            Joonas Levänen          Savon Dynamo Varkaus\n13.10.00   828            Markku Levänen          Savon Dynamo Varkaus\nNaiset Kickbike 42 km\n13.10.00   829            Satu Pöllänen           Sami\nLähettänyt Markku Levänen klo 17.38\nTunnisteet: Footbike, Kickbike, Levänen, maraton, olavin, potkulautailu, pyhän, sad, savon dynamo, savonlinna\nUuden Suomen blogissa Suomen Epätieteellisen Seuran puheen ja toiminnan johtaja esittelee mummoille sopivan tulevaisuuden potkukelkan.\nKatso piirustukset ja lue juttu tästä linkistä.\nLähettänyt Markku Levänen klo 14.07\nTunnisteet: epätieteellinen seura, esla, KICKSPARK, potkukelkka, potkuri, us, uusi suomi\nItalian Eurocup 2012\nLähettänyt Markku Levänen klo 22.10\nTunnisteet: 2012, eurocup, Footbike, IKSA, Italia, Kickbike, potkulautailu, potkupyörä, youtube\nPotkulautailua Kickbikella ja potkukelkkailua blogi ja www-sivut saivat alkuunsa vuonna 2008. Tuolloin itse aloittelin vasta potkimista potkukelkalla ja Kickbikella. Aloittelijana yritin netistä etsiä tietoa lajista. Tarjolla tuolloin suomenkielellä olivat vain Kickbike.fi ja potku.fi sivustot, joihin harvemmin tulee päivityksiä. Potkulistan sähköpostitusryhmä toi alussa vastauksia aloittelijan kiperiin kysymyksiin. Nyt Facebook aikakaudella FB:stä löytyy myös Kickbike - Suomi -ryhmä, jossa pyritään myös jakamaan tietoa potkijoiden kesken. Lisäksi valjakko urheilijoiden kasva joukko on tuonut uusia sivustoja tarjolle.\nSamalla kiinnostuin internet markkinoinnista ja asetin tavoitteeksi saada omat sivuni Google haun tuloksissa ensimmäisille sivuille.\nKirjoitusten taso ja kijotusviheiden määrä on vaihdellut, mutta sivustot ovat saavuttaneet tason joita seuraa 50-70 asiasta kiinnostunutta päivittäin. Tähän mennessä sivuille on tehty yli 27 000 vierailua, esimerkiksi kesäkuussa vierailuja oli 1672. Kiitos Teille! (Huom! Omat käyntini ovat blogattu pois tilastoista.)\nPotkulautailua Kickbikella ja potkukelkkailua vierailuiden kasvu.\nPotkulautailua Kickbikella ja potkukelkkailua katsotuimmat kirjoitukset\nNäiden käyntien perusteella voisi päätellä, että seuraavilla paikkakunnilla löytyy kiinnostusta potkulautailuun sekä potkukelkkailuun. Ohessa TOP-10 kaupungit.\nVerkkohaun määrät sanalla Kickbike ovat kasvaneet kesä kesältä Googlen hakukoneella.\nVastaavasti joulu-tammikuussa potkukelkkojen kiinnostus nousee netissä.\nToivon, että olen osaltani voinut tuoda potkukelkkailua ja potkulautailua Kickbikella näkyviin sekä internetissä että järjestämällä lajin tapahtumia. Katsotaan miten pitkään motivaatiota riittää lajin parissa. Jatkosta en uskalla luvata mitään.\nJoten hyvät lukijat tulkaa mukaan Kuopion maratonille 1.9. kilpailemaan itseänne ja tosiamme vastaan. Rupatellaan mukavia sitten potkujen jälkeen maailman suurimmassa savusaunassa. (Muista ottaa uimapuku mukaan sillä kyseessä on sekasauna)\nJa potkukelkan jalaksia voisi pikkuhiljaa ryhtyä hiomaan sillä Multialla potkitaan 8.-10.3.2013 juhla MM-kisat.\nTunnisteet: esla, Footbike, footbikesport, google, Kickbike, KICKSPARK, Levänen, potkukelkka, potkukelkkailu, potkulautailu, potkupyörä, potkuri, tilastot, varkaus\nWarkauden Lehti 17.07.2012\nLilli Korhonen ja Kickbike Cross Max\nLähettänyt Markku Levänen klo 11.21\nTunnisteet: Footbike, Kickbike, leppävirta, Lepu, Levänen, Warkauden lehti\nKickbikella Mikkelin BMX-radalla\nLähettänyt Markku Levänen klo 9.14\nTunnisteet: bmx, Footbike, gobandit, Kickbike, Levänen, Mikkeli, potkulautailu, potkupyörä, Scootersport, youtube\nLeppävirta Kickbike sprintti\nKävin potkimassa kovan treenin Leppävirralla sekä potkuttamassa muita lajista kiinnostuneita LepU:n järjestämissä hiihto/rullaluistelu/Kickbike sprintti kisoissa.\nAlle tuli potkittua parin minuutin vetoja, joissa sykkeen sain nousemaan lähes maksimiin.\nItse kisassa matkoina olivat 3 km ja 300 m sprintti.\n3 km sujui aikaan 6.09 ja 300 metriä 32,7.\nPotkijoita oli ihan mukavasti mukana kokeilemassa Kickbikeja.\nKickbike 3 km.\nMyl 1) Markku Levänen SaD 6.09,1.\nNaiset: 1) Marja- Liisa Hyötyläinen LepU 8.42,6.\nMyl 1) Markku Levänen SaD 32,7.\nM17: 1) Tero Korhonen VieKo 42,9.\nNaiset: 1) Marja- Liisa Hyötyläinen LepU 48,1.\nN40: 1) Asta Kankaala LepU 48,6.\nN80: 1) Lilli Korhonen LepU 1.01,4.\nM45: 1) Seppo Julkunen LepU 38,0.\nM75: 1) Pekka Kandolin LepU 1.15,4.\nT12: 1) Ida- Sofia Korhonen RautU 52,0.\nP7: 1) Riku Kankaala LepU 1.16,6.\nTulokset LepU:n sivulla, tässä linkissä.\nTunnisteet: Footbike, Kickbike, leppävirta, Lepu, Levänen, perinneurheiluliitto, potkulautailu, sprintti\nLöytö metallin kierrätys astian vierestä\nMännä viikolla emäntää noutaessa töistä silmiini pisti Prisman metallin kierrätys astian vieressä tutun näköinen vehje. Pakko oli peruuttaa ja nostaa laite kyytiin vaimon vastustuksesta huolimatta.\nKyseessä oli Tacxin ajovastus pyöräilyyn. Vastuksen säädön kanssa täytyy vähän viritellä, muuten vehje tuntuu toimivan. Minulla on triathlon ajoista jäänyt varastoon vielä umpikumirenkailla olevat vanteet, joita käytin aikoinaan vastaavanlaisen vastuksen kanssa.\nJoonas vielä testasi pysyykö pyörä muka tässä telineessä pystyssä.\nLähettänyt Markku Levänen klo 15.50\nTunnisteet: Footbike, harjoitus, Kickbike, Levänen, potkulautailu, pyöräily, tacx, vastus\nItalian eurocupin tulokset\nNyt viikonloppuna käytävien Italian eurocupin tuloikset on nähtävissä tästä linkistä.\nEilen käydyn lyhyen kisan 11 nopeinta tässä.\n1 5 Martijn Tiemens 1 8:28.180 8:28.180 1 31.170\n2 7 Igor Ricci 1 8:32.215 4.035 8:32.215 1 30.925\n3 3 Marek Kadlec 1 9:03.382 35.202 9:03.382 1 29.151\n4 19 Jonathan Steenbergen 1 9:23.579 55.399 9:23.579 1 28.106\n5 23 Luigi Iapichino 1 9:27.122 58.942 9:27.122 1 27.930\n6 14 Machiel Steenbergen 1 9:28.978 1:00.798 9:28.978 1 27.839\n7 34 Dalibor Cisar 1 9:31.895 1:03.715 9:31.895 1 27.697\n8 4 Rene Koning 1 9:32.723 1:04.543 9:32.723 1 27.657\n9 37 Niklas Rother 1 9:34.973 1:06.793 9:34.973 1 27.549\n10 6 Roberto Cullaz 1 9:37.317 1:09.137 9:37.317 1 27.437\n11 40 Rosanne Reijne 1 9:42.909 1:14.729 9:42.909 1 27.174\nViestin 3 parasta\n1 7 AVIS Ivrea 1 men 14 22:24.313 1:32.126 4 171.938\n2 14 Stepteam Zwolle 14 22:51.367 27.054 1:33.311 6 169.755\n3 37 Mars Scooter team men 1 14 23:08.494 44.181 1:36.049 10 164.916\nLähettänyt Markku Levänen klo 9.48\nTunnisteet: eurocup, Footbike, IKSA, Italia, Kickbike, potkulautailu\nKickbike SM-maratonin pytyt valmiina\nSM- maratonin palkinnot ovat odottamassa jo hyvissä ajoin.\nTunnisteet: Footbike, Kickbike, Kuopio, Levänen, maraton, potkulautailu, sad, SM\nLapsi on terve kun se leikkii - myös ISO lapsi\nKäytin poikiani kavereineen eilen Mikkelin BMX radalla. Ja täytyihän minunkin Kickbike Cross Maxilla kokeilla miten se laskeminen onnistuu.\nTein kaksi laskua, muuten toimin kuvaus- ja huoltotehtävissä.\nHyvin pojat jaksoivat yli 3 tuntia mennä mäkeä ylös alas ja onneksi suuremmilta vahingoilta vältyttiin.\nYhdeltä pojalta vain leuka vähän auki ja ranne kipeänä.\nMikkelin rata on loistava näin aloittelijoille ja uskon, että kipinä pojilla lajin pariin sen kun kasvoi eilisellä reissulla.\nTunnisteet: bmx, cross max, Footbike, footbikesport, Kickbike, Levänen, Mikkeli, potkulautailu\nRullasuksiviesti Ilomatsi-Vaasa pistäytyi Varkaude...\n24 hour footbike world record by Peter Groenevel...\nJuha Valtolan ottamia kuvia Navitas Maratonilta 20...\nSateenkaari potkut - 400 m sprintti\nPyhän Olavin maraton ennakkoilmoittautunen päättyy...\nHuomenna nähdään missä mennään 400 metrillä\nDen Helder - Hollanti\nKilpailuun valmistava kausi 2012\nPotkulautailun MM-kisojen osallistujaluettelo\nNavitas Maraton 2012 valokuvia - loppuratkaisu\nRanskan reissun kuvia\nHeinäkuun kilpailu suunnitelmia\nSkootteri on lälläripyörä\nZermatt - Matterhorn: Kickbiking\nSaksan MM-kisoihin tulossa 210 potkijaa\nTsekkien Kickbike kisat\nHollantilaisten sprintti video\nTuloksia Hollannin mestaruus sprinteistä


Arto Köykän blogi: joulukuuta 2015\nNäyttelijä Kari Väänäsen mukaan kukaan itseään kunnioittava taiteilija ei herää ennen iltapäivän neljää.\nPostinen on kiva keksintö. Heti tietää, että sitä ei tarvitse avata.\nEvoluutio toimii. Facebookit ja Instagramit muokkaavat ihmistä. Suuri osa valokuvatuista on nykyään vasenkätisiä.\nLufthansan toimitusjohtaja Carsten Spohr sanoi yhdestä lentäjästään: "Hän oli sataprosenttisen lentokelpoinen, ilman minkäänlaisia varauksia." Sama kaveri ohjasi koneensa vuorta päin. Kaksi viikkoa myöhemmin Venäjän yleisurheilupomo julisti: ”Kaikki urheilijamme ovat puhtaita.”\nElokuussa kaksi mummoa nujakoi Tammisaaressa tyhjistä oluttölkeistä. Tappelu keskeytyi, kun toinen pakotettiin lähtemään itään ja toinen länteen.\nEntinen presidentti oli lipaskerääjänä rautatieasemalla. Nykyinen soitti muina miehinä luonto-ohjelmaan ja kyseli palsternakasta. Tämä kelpaisi vientituotteeksi, kun Nokian puhelimia ei enää ole.\nErään uutisen mukaan 17 prosenttia pariskunnista riitelee aina kootessaan huonekaluja.\nMourinholla menivät kengät vääriin jalkoihin.\nTyttövauvojen nimiksi eivät kelvanneet Pansarkitty, Pinkbutterflytaina, Sweethoneybeebambi, Chofie eikä Mañana. Siis Suomessa.\nViileä juhannus on Jumalalta näppärä keksintö. Harmi vain, että hukkumatta jääneet eivät ymmärrä olla kiitollisia.\nHyvinkään uusi kaupunginjohtaja valittiin virkaansa yksimielisesti kaikkien puolueiden kaikilla äänillä. On varmaan Suomen ennätys.\nOli Sibeliuksen juhlavuosi, ja hänen perhe-elämästään esitelmöineen toimittajan mukaan kaveri oli vastuuton mulkero.\nSuomen kolmanneksi kovin veronmaksaja Kimmo Riihimäki sanoo edelleenkin maksavansa veroja mielellään. Siinä ei ole edes ironiaa.\nYksi vaikuttavimmista Facebook päivityksistä oli tämä: "Avioero. Siitä se päivä lähtee."\nLähettänyt Arto Köykkä klo 2.38 Ei kommentteja:\nKidnappaukset, pankkiryöstöt ja perinteisiä pommeja räjäyttävät terroristit ovat kirjojen ja elokuvien vakiotavaraa. Mietin, milloin ne jäävät historiallisiksi aiheiksi ja ne korvataan esimerkiksi identiteettivarkauksista kertovilla tarinoilla.\nSilmääni ei ole vielä osunut montakaan esimerkkiä. Tuore aiheeseen liittyvä romaani on Hannu Luntialan Petri Vallin toinen elämä. Luntiala on työskennellyt Väestörekisterikeskuksessa, ja hänellä on työnsä perusteella näkemys aiheeseen. Toinen teemaan liittyvä romaani on Virpi Hämeen-Anttilan Tapetinvärinen. Siinä ei tosin ole kyse tietotekniikasta, vaan perinteisestä nuoruudenpäiväkirjasta, jonka entinen tyttökaveri on varastanut ja jota hän on alkanut käyttää omiin tarkoituksiinsa. Elokuvan puolella merkittävin identiteettivarkauteen liittyvä teos on Seth Gordonin komedia Väärät paperit. Se kertoo miehestä, jonka luottokortti varastetaan. Ehkä myös ruotsalaisen kirjailijan Stieg Larssonin ns. Millenium-trilogian voi laskea tähän sarjaan. Digitaalimaailman identiteettivarkauksista kertovia kirjoja tai elokuvia ei kuitenkaan ole vielä tulvaksi saakka.\nOnhan tietysti Fjodor Dostojevski. Hän kertoo Kaksoisolennossaan virkamies Goljadkinista, jonka elämään tunkeutuu toinen, jolla on sama nimi, samalla ulkonäkö ja ennen pitkää myös sama työpaikka. Tämä toinen Goljadkin vie alkuperäiseltä kaiken.\nLähettänyt Arto Köykkä klo 12.07 1 kommentti:\nJos minulla olisi taidemaalarin taidot, ottaisin esimerkin niistä ikivanhan kristillisen perinteen kuvista, joissa yksi itämaan tietäjistä on musta mies; hänkin on tullut talliin Mestarin syntymää juhlimaan.\nMaalaisin Betlehemin majatalon pihalle oman perheeni, kummilapset, Henrin jolle olen pitänyt kielikurssia, mustalais-Rogerin, kaikki ne jotka ovat tulleet potkituiksi Facebook-listalta, kun mielipiteet eivät miellyttäneet, isävainaan, kaikki ne jotka surevat että tänä jouluna pöydässä on lautasia liian vähän.\nOlisi kiva nähdä ne kesällä Tammisaaressa nujakoineet mummot, jotka tappelivat kaljatölkeistä. Ja kunnia kauppojen myyjille, jotka kotonakin jaksavat perheelle joulua. Mopoautokuskit ovat suosikkejani.\nSaisi siellä olla muutamia kuuluisuuksia. Fjodor Mihailovitsin maalaan kaikkiin kuviini. Martin Luther King kuuluisi mukaan, kun ymmärsi sanoa, että meidän on luovuttava joko väkivallasta tai olemassaolosta. Ja Saarikosken Pena, kun se on nykyään aina siellä missä minäkin. Litti olisi kymppipaita päällä. Joku viidentoista ikäinen olisi reppuineen kysymässä, mitä leirille otetaan mukaan. Onko oma tyyny hyvä idea?\nOlisihan siellä majatalon väki ja ne eläimet, joiden syöttökaukalo on nyt otettu parempaan tarkoitukseen. Ehkä Afrikassa käynyt Tiina maalaisi yhden seepran. En panisi pahakseni, jos Virtasen Timo parkkeeraisi sinne vanhan Mini Cooperin, sillä on se niin sympaattinen auto, kuin uskollinen kotieläin.\nSoittaisin itte Talibanille, että mitäs jos tulet sinäkin.\nJeesus että se pyhän yön yhteishenki tekisi meille kaikille jumalaisen hyvää. On mestarin juhlat ja kaikki paikalla. Jumala on syntynyt meille.\nNäillä ajatuksilla toivotan hyvää joulua kaikille ystävilleni, tutuille ja tuntemattomille.\nLähettänyt Arto Köykkä klo 23.47 1 kommentti:\nNuori tyttö oli käynyt kaverinsa kanssa vaateostoksilla kaupungin keskustassa. Hän kyyditsi kaverinsa tämän kotiin ja lähti sitten kevytmoottoripyörällä omaan kotiinsa. Hän ajoi tuttuun T-risteykseen kuorma-auton perässä. Kolmion takaa tullut pakettiauto huomasi ison auton, mutta ei sen takana tullutta tyttöä.\nTyttö lensi moottoripyörän selästä ja osui suojatien merkkiin. Jos sitä kylttiä ei olisi ollut siinä, tyttö ehkä eläisi tänäänkin.\nVielä monen vuoden kuluttua mietin toisinaan sitä, miksi juuri siihen piti perustaa suojatie. Muistelen tyttöä ja mietin, missä hän olisi jouluaan viettämässä, jos olisi saanut elää.\nLähettänyt Arto Köykkä klo 10.47 Ei kommentteja:\nTämä sattui nykyisestä kodistani muutaman kilometrin päässä, mutta tapahtuma-aikaan asuin vielä aivan toisaalla. Lehtiuutinen jäi kuitenkin mieleen.\nOhitustien alta räjäytettiin kalliota. Yksi irtolohkare lensi monta sataa metriä, putosi ohi ajaneen auton kattoikkunasta sisään kuin golfpallo ja surmasi etupenkillä olleen matkustajan.\nTarkoituksellisesti tähtäämällä ei osuisi ikinä.\nLähettänyt Arto Köykkä klo 19.10 Ei kommentteja:\nUseimmat onnettomuudet ovat täynnä inhimillistä tragediaa, mutta tapahtumina ne ovat ikäviä: joku kompastui, kaatui, törmäsi tai suistui.\nOn toisenlaisiakin tilanteita, joissa ihmisen elämä tiivistyy jotenkin erityisellä tavalla.\nVuonna 1980 Ruotsissa Tjörnin saarella suuri rahtilaiva eteni Hakefjordin väylää kohti Uddevallaa. Sakeassa sumussa se harhaantui hieman reitiltä ja kosketti 40 metrin korkeudessa ollutta Almösundin siltaa.\nSilta romahti, ja tiehen syntyneeseen aukkoon ajoi yön pimeydessä seitsemän autoa. Kahdeksan ihmistä kuoli.\nLähitienoolla asunut Pentti Saarikoski kirjoitti runon:\nsilta on romahtanut\nsen kohdalla on vanhan kalastajan hampaaton suu\nminulle ylhäältä ikkunastaan\nLähettänyt Arto Köykkä klo 14.41 Ei kommentteja:\nKaikkea päätösvaltaa ei pidä rysäyttää yhdessä yössä\nTuoreen uutisen mukaan alle 16-vuotiaat EU-kansalaiset voivat joutua kysymään vanhempien luvan esimerkiksi Facebookin, Instagramin ja Snapchatin käyttöön, jos uusi ehdotus menee EU:ssa läpi.\nEnsinnäkin tämä saa nuoret huijaamaan ja opettaa sillä tavoin epärehellisyyttä ja lakien halveksuntaa.\nToiseksi tämä ehdotus on ristiriidassa liian monien ihmisten oikeuskäsityksen kanssa.\nKolmanneksi ei ole viisasta, että ihminen joutuu 18 ikävuoteen saakka kysymään kaikessa lupaa vanhemmiltaan, ja sitten yhtäkkiä syntymänsä vuosipäivänä saa vapauden päättää mistä tahansa itselleen kuuluvasta asiasta. Se on liian iso rysäys yhdessä yössä. Siirtymäaikaa on oltava enemänä kuin kaksi vuotta. Vapautta ja valtaa on annosteltava vähitellen. Jo alle kymmenen iässä lapsella pitää olla rajattu oikeus päättää joistakin asioistaan vanhempia kuulematta.\nNeljänneksi ehdotus tulee maailmasta, jota ei enää ole, ja ilmeisesti ihmisiltä, joiden oma aika on jo mennyt ja jotka sen tähden yrittävät kontrolloida edes nuorempiensa aikaa.\nUusi tieto 16.12.2015: ehdotus on torjuttu\nUusi tieto 18.12.2015: tilanne on sekava, EU-maat voivat halutessaan pudottaa ikärajan 13 vuoteen. Ei ole tietoa siitä, miten Suomessa käy.\nLähettänyt Arto Köykkä klo 10.01 Ei kommentteja:\nOn yleisen tason uutisia ja sitten on niitä uutisia, joihin on henkilökohtainen suhde.\nNanso lopettaa tuotantonsa Suomesta, ja minä mietin nyt, mitä puen vastedes päälleni.\nSuhteemme alkoi siitä, kun menin ostamaan joitakin vuosia sitten joskus loppukeväästä itselleni teepaitoja. Aikani ihmettelin valikoimien runsautta, kunnes kyllästyin ja otin ison nipun Nanson sinisiä teepaitoja. Ajattelin, että siinähän niitä nyt sitten. Väri oli yhtä ja samaa, mutten ole elämän perusasioissa mitenkään vaihtelunhaluinen.\nKun olin koko kesän käyttänyt samoja sinisiä, kaikki muut paidat ja värit alkoivat tuntua vääriltä.\nMinusta tuli tehtaanmyymälän vakioasiakas.\nLähettänyt Arto Köykkä klo 20.17 3 kommenttia:\nOlen lukenut hiljattain Cervantesin Don Quijoten, kirjan surullisen hahmon ritarista, joka on ensin sekoittanut päänsä lukemalla liikaa ritariromaaneja ja sitten ryhtynyt itsekin ritariksi. Ylevistä aatteista vakuuttuneena hän ryntää etsimään seikkailuja. Hän käy tuulimyllyjen ja lammaslaumojen kimppuun, ja hän vapauttaa rosvojoukon pidättäjiltään.\nDon Quijoten ihanteissakin on korjaamisen varaa, mutta pahin vika on siinä, että seikkailujen etsintä sotkee hänen moitteettomat pyrkimyksensä. Toiminnan tarve saa hänet tekemään hullun töitä.\nCervantesin romaani antaa tulkinnan avaimia itsenäisyyspäivän jälkeisiin uutisiin, joissa kerrotaan siitä, kuinka ääriryhmät ovat molemmilta laidoilta käyneet etsimään seikkailuja Helsingistä ja Töölön illasta.\nEn voi olla muistelematta myöskään Sini Saarelaa, joka arveli muuttavansa maailmaa kiipeämällä venäläisen laivan kannelle.\nLähettänyt Arto Köykkä klo 15.39 Ei kommentteja:\nYllätyin siitä, kuinka laajasti oli pillastuttu pääministerin sanoista "kaiken maailman dosentit". Minäkin olin television äärellä, kun Juha Sipilä tuon lausui, mutta en jäänyt ajattelemaan dosentteja. Sen sijaan mietin vain sitä, mitä hän sanoi näiden dosenttien tekevän tai olevan tekemättä.\nTosin en ymmärrä, mitä hyvää mahtaisi seurata koulutuksen ja tutkimuksen halveksimisesta.\nSiitä huolimatta elämää voisi välillä katsella huumorin läpi. Ei voi kieltää, että dosentti on akateemisen maailman huvittavimpia titteleitä. Sillä viitataan ihmiseen, joka todennäköisesti haluaisi olla oikea professori, mutta kun ei vain ole.\nDosentissa on samaa sävyä kuin rovastissa. Kukaan itseensä vakavasti suhtautuva ihminen ei voi kutsua itseään sillä nimellä. Kuitenkin rovastissa on alkavaan höppänyyteen viittaavaa lempeää huumoria, kun taas kappalaisen titteli on silkkaa nöyryytystä. Kappalainen nimittäin tarkoittaa: "ei läheskään kirkkoherra".\nInsinöörivitsien olemassaolo osoittaa, että jotain koomista on myös insinöörissä. Niinpä dosentit voisivat hyvin vastata Sipilälle: "Ja kaiken maailman insinöörit johtavat maata."\nMyös käytännöllisen puolen ammattinimityksissä on kummallisuuksia. Siistijä tuo mieleeni sen, että pölyjä pikkuisen pyyhitään sieltä täältä tai ollaan pyyhkimättä jos siltä tuntuu. Sen sijaan siivoojan työ oikeaa, reilua työtä, jota arvostan suuresti.\nTitteleiden ääriesimerkki on neuvos. Tavallaan on jo kunnioitettavaa, että joku kehtaa kantaa vapaaehtoisesti sellaista häpeää. Kamarineuvos on jo kaksinkertaista turhuutta.\nEntäs kunniamerkit? – Suon oikein hyvin niiden käyttämisen, jos on valmis pitää niitä rinnuksillaan myös saunassa.\nLähettänyt Arto Köykkä klo 18.03 Ei kommentteja:\nOlen viime päivinä paneutunut kaksoisolennon teemaan, joka on kirjallisuudessa yleinen aihe. Muutkin kuin Dostojevski ovat kirjoittaneet siitä.\nSamalla olen törmännyt saksalaisen kirjailijan Adalbert von Chamisson novelliin Varjoa vailla. Se kertoo miehestä, joka herättää varjottomuudellaan muissa ihmisissä pelkoa ja kauhua, sillä kunnon ihmiset eivät halua olla missään tekemisissä varjottoman kanssa.\nKatsoin, mitä Wikipediassa sanotaan varjosta: Varjo muodostuu valoa läpäisemättömän esineen taakse, johon säteily pääsee tunkeutumaan osittain tai ei ollenkaan. Varjot syntyvät säteilyn suoraviivaisen etenemisen perusteella ja pistelähteestä tulevan säteilyn muodostama varjo antaa kuvan esineestä, joka voidaan piirtää projektio- ja perspektiiviopin menetelmien avulla. Varjoja on kahta tyyppiä; puolivarjo ja sydänvarjo. Sydänvarjo syntyy, kun valonlähde on pistemäinen. Kun valonlähde on laaja-alainen, syntyy varjon keskellä olevan sydänvarjon ympärille puolivarjo. Riippuen valonlähteiden määrästä, kappaleella voi myös olla monta sydänvarjoa ja puolivarjoa.\nSiellä on taas joku teekkari kirjoitellut siinä luulossa, että elämä olisi selitettävissä valon aallonpituuksilla.


Kotimainen tummanruskea resori - Ompelijan paratiisi\nTummanruskea kotimainen resori viimeistelee kauniisti vaatteiden hihansuut ja vyötäröt.\nKotimainen punaruskea resori\nTummanruskea, napakka ja sopivan paksuinen resori, joka on valmistettu Suomessa. Resori soveltuu erinomaisesti mm. lastenvaatteiden hihansuihin ja vyötärölle.\nSopiva nepparin sävy tälle resorille on tummanruskea.\nOhkaista resoria <3Arvostellut Minna Hytönen\nupeaa on saada teiltä ihanan ohkaista resoria joka toimii peittarissakin <3 (Lähetetty 26.12.2014)\nArvosteltava tuote: Kotimainen tummanruskea resori\nGütermann Mara tummanruskea 696 ompelulanka 1000m


Eurojärjestelmän konsolidoitu tase 29.4.2016\nPerjantaina 29.4.2016 päättyneellä viikolla kullan ja kultasaamisten (vastaavien erä 1) määrä pysyi ennallaan.\nEurojärjestelmän nettovaluuttapositio (vastaavien erät 2 ja 3 vähennettynä vastattavien erillä 7, 8 ja 9) kasvoi 1,2 miljardilla eurolla 263 miljardiin euroon eurojärjestelmän keskuspankkien asiakasmaksujen ja arvopaperikauppojen vaikutuksesta.\n28.4.2016 Yhdysvaltain dollarin määräinen likviditeettiä lisäävä käänteisoperaatio (8 päivää) - 1 200 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria\nEurojärjestelmän muista kuin rahapoliittisista syistä hallussaan pitämien arvopaperien (vastaavien erä 7.2) määrä pieneni 3 miljardilla eurolla 346,3 miljardiin euroon. Liikkeessä olevien setelien (vastattavien erä 1) määrä kasvoi 5 miljardilla eurolla 1 073,6 miljardiin euroon. Velat julkisyhteisöille (vastattavien erä 5.1) vähenivät 46,4 miljardilla eurolla 115,8 miljardiin euroon.\nEurojärjestelmän nettoluotonanto luottolaitoksille (vastaavien erä 5 vähennettynä vastattavien erillä 2.2, 2.3, 2.4, 2.5 ja 4) pieneni 30,8 miljardilla eurolla 210,2 miljardiin euroon. Keskiviikkona 27.4.2016 erääntyi 54 miljardin euron perusrahoitusoperaatio (vastaavien erä 5.1), ja samalla suoritettiin uusi, 56,3 miljardin euron perusrahoitusoperaatio, jonka maturiteetti on 7 päivää.\nViikon aikana erääntyi 13,6 miljardin euron pitempiaikainen rahoitusoperaatio (vastaavien erä 5.2), ja samalla suoritettiin uusi, 9,4 miljardin euron rahoitusoperaatio.\nMaksuvalmiusluoton (vastaavien erä 5.5) käyttö oli 0,1 miljardia euroa (edellisellä viikolla käytännöllisesti katsottuna nollassa) ja talletusmahdollisuuden (vastattavien erä 2.2) käyttö 304,6 miljardia euroa (edellisellä viikolla 274,9 miljardia euroa). Eurojärjestelmän rahapoliittisista syistä hallussaan pitämien arvopaperien (vastaavien erä 7.1) määrä kasvoi 18,6 miljardilla eurolla 1 060 miljardiin euroon. Alla olevassa taulukossa on esitetty erään kuuluvat sijoitukset osto-ohjelmittain. Ne kaikki arvostetaan kirjanpidossa jaksotetun hankintamenon perusteella.\nRahapoliittinen osto-ohjelma Salkun arvo 29.4.2016 Muutos edelliseen viikkoon verrattuna: ostot Muutos edelliseen viikkoon verrattuna: erääntymiset\nToinen katettujen joukkolainojen osto-ohjelma 8,4 miljardia euroa - -0,1 miljardia euroa\nKolmas katettujen joukkolainojen osto-ohjelma 172,3 miljardia euroa +1,4 miljardia euroa -0,2 miljardia euroa\nOmaisuusvakuudellisten arvopaperien osto-ohjelma 19,0 miljardia euroa - -0,1 miljardia euroa\nJulkisen sektorin velkapapereiden osto-ohjelma 726,5 miljardia euroa +17,6 miljardia euroa -\nVelkapaperiohjelma 114,7 miljardia euroa - -\nKaikkien transaktioiden vaikutuksesta euroalueen luottolaitosten talletusten määrä eurojärjestelmän sekkitileillä (vastattavien erä 2.1) lisääntyi 15,5 miljardilla eurolla 594,5 miljardiin euroon.\n2.1 Saamiset IMF:ltä 77 176 −227\n2.2 Pankkitalletukset, arvopaperisijoitukset ja muut valuuttamääräiset saamiset 219 367 2 006\n4.1 Pankkitalletukset, arvopaperisijoitukset ja lainat 17 956 −247\n5.1 Perusrahoitusoperaatiot 56 256 2 237\n5.2 Pitempiaikaiset rahoitusoperaatiot 458 532 −4 173\n5.5 Maksuvalmiusluotot 142 102\n7.1 Rahapoliittisista syistä hallussa pidettävät arvopaperit 1 060 027 18 553\n7.2 Muut arvopaperit 346 308 −3 025\n2.1 Sekkitilit (ml. vähimmäisvarantotalletukset) 594 548 15 508\n2.2 Talletusmahdollisuus 304 562 29 697\n2.5 Vakuuksien muutospyyntöihin liittyvät talletukset 210 −695\n5.1 Julkisyhteisöt 115 779 −46 413\n5.2 Muut 95 086 1 416\n8.1 Talletukset ja muut velat 4 334 115