Koko kansan Leijonat nauttii mykistävää suosiota – Päivän Lehti\nUrheilu\t31.5.2022 00:12 Sport Content\nKultaleijonat laulavat Maamme-laulua. (Kuva Jääkiekkoliitto)\nLeijonien MM-finaalia Kanadaa vastaan seurasi parhaimmillaan 3,03 miljoonaa suomalaista. Kansanjuhlaan Tampereen Hakametsään saapui maanantaina 30 000 ihmistä.\nJÄÄKIEKKO Leijonat voitti sunnuntaina kolmannen arvokisakultansa kolmen vuoden sisään kukistettuaan MM-loppuottelussa Tampereella Kanadan jatkoajalla maalein 4-3. Kultajuhliin päättyneistä Pekingin olympialaisista oli ehtinyt kulua vain kolme kuukautta, mutta mitään kiekkoähkyä suomalaisilla ei ole havaittavissa.\nSuomi-Kanada -finaalia seurasi tv:stä sunnuntai-iltana 3,03 miljoonaa suomalaista. Keskikatsojamäärä MTV3 ja C More Sport 1 -kanavilla oli yhteensä 2,35 miljoonaa. Ottelu on vuoden katsotuin ohjelma ylivoimaisesti.\nSunnuntain finaali nousee myös kaikkien aikojen toiseksi katsotuimmaksi jääkiekon MM-otteluksi Suomessa. Ainoastaan vuonna 2019 Kanadaa vastaan pelattu ja Leijonien kultajuhliin päättynyt ottelu on kerännyt hieman suuremman yleisön. Sen keskikatsojamäärä oli 2,4 miljoonaa.\nLeijonien kansanjuhla järjestettiin maanantaina Tampereella Hakametsän jäähallin pihalla. Se oli Jääkiekkoliitolta upea valinta. Onhan 1965 valmistunut Hakametsän halli Suomen ensimmäinen jäähalli ja siellä pelattiin myös ensi kertaa MM-kiekkoa Suomessa 1965.\nPaikan päällä kansanjuhlassa oli noin 30 000 ihmistä. Tunnelma oli upea. Hornet-hävittäjien ylilento ja Paula Vesalan sekä Valtteri Torikan tulkitsema Finlandia-hymni huipensivat juhlan.\nLeijonilla tunnelma oli kansanjuhlassa riehakas, mutta Finlandia-hymni tietenkin herkisti. Harvemmin tunteitaan näyttävä päävalmentaja Jukka Jalonen pyyhki kyyneliä.\nTällä hetkellä Suomessa tuskin keskustellaan, onko mielekästä järjestää jääkiekon MM-kisoja olympiavuosina. Viime kädessä suosio ratkaisee ja Suomessa jääkiekko lienee nyt suositumpaa kuin koskaan aiemmin.\nLue myös: Valtteri Filppula teki suomalaista jääkiekkohistoriaa\nLue seuraavaksi Kuorma-autojen tankeista anastettiin 1000 litraa polttoainetta – kanisterit lastattiin aamuyöllä pakettiautoon


Akneiden syyt ihmiskehoon: yksityiskohtainen tarkistus - Palmu\nLäsnä ollessa ihottuma ihmisen on välttämättä kuinka on mahdollista olla ulkona enemmän, jotta teini-ikäisille ja kypsä ihmiset päivänvalossa aktivoi eritystä D-vitamiinia, joka määrittää tilan henkilön iholle. Lisäksi, raikas ilma lisää happipitoisuus ihon, joka edistää nopeampaa puhdistus ihottumaa. Mutta ihmiset, jotka ajattelevat, miten päästä eroon akne, sinun pitäisi tietää, että tässä tapauksessa emme puhu Auringonvalon voimakkuus, tai pitkäaikainen altistuminen auringon.\nAkne kehossa: syyt ulkonäkö, ehkäisy ja hoito\nAkne kehossa On yleinen ilmiö. Ne syntyvät kasvojen, kaulan, selän ja muiden kehon osien kohdalla. Ei vain ne näyttävät epämiellyttäviltä, mutta myös epämiellyttäviltä kutia. Lisäksi akne näyttää olevan piilotettu terveysongelma. Jos akne ei kestä pitkään aikaan, tämä on hyvä syy mene ihotautilääkäriin. Joten, mistä syistä akne ja miten päästä eroon niistä?\nRiippumatta siitä muoto ja koko akne, niiden alkuperä voi olla hyvin erilainen. Lääkärit tunnistavat ne tärkeimmät:\nSeerumin rasva- ja hikirauhaset takavarikoidaan iholle.\nHuonolaatuiset kosmetiikka- ja hygieniatuotteet.\nAlkoholin tai tupakan juominen.\nAkneen syyt kaikkialla kehossa voivat olla vähäpätöisiä - henkilö ei katsele itseään. Jos et pesty pitkään aikaan, lika kertyy ihon pinnalle, kuolleet hiukkaset ja pöly. Huokoset tunkeutuvat mikrobeihin, mikä aiheuttaa tulehdus ja ärsytys. Kanavien tukkeutumisen seurauksena epidermis lopettaa hengityksen, mikä aiheuttaa myrkytystä.\nIhottuma on myös seurausta ammatillinen toiminta. Jos mies työskentelee voiteluaineiden tai rakennusyhdisteiden kanssa, ihosairaus voi kroonisesti kestää. Estääksesi lukuisten mustapäiden ulkonäön kehossa, katso dermatologi. Usein se on riittävän helppo suojaamaan ihoa kosketukselta kemikaaleihin.\nPryshchiki kehossa näkyy huonolaatuisten vaatteiden vuoksi. Tiiviisti tarttuva kudos, erityisesti synteettiset aineet, estää ihon hengittämistä. Tästä voi olla akne kaikkialla - kädet, pappi, vatsassa, jopa korvassa voi olla tuskallisia paiseita. Tässä tapauksessa, harkitse koko vaatekaappi - hävitä keinotekoiset materiaalit ja liian tiukat vaatteet.\nMiksi keho näyttää pimples, vaikka seuraat ulkonäköä? Todennäköisesti se puhuu sisätaudista. Ihottuman hoito alkaa etsimällä syytä. Jos se on hormoneja, sinun on otettava hormonaalisia valmisteita jonkin aikaa ja jos se on ruuansulatusjärjestelmän häiriö, täytyy puhdistaa se.\nTällaisia ongelmia ilmenee eri syistä. Päinvastoin kuin vallitseva mielipide, ei vain nuori, vaan myös aikuinen voi särkyä kasvoilla. Tämä ominaisuus on tyypillistä niille, jotka hikoavat voimakkaasti ja ne, jotka ovat rikkoneet talirauhasten. Puhdistusaineiden ulkonäkö otsaan voidaan estää, jos säännöllisesti pese saippualla. Jos tämä ei auta, on parempi tarkistaa koko keho rikkomuksista.\nVaikka miehet ovat enemmän laiminlyöneet hygieniaa, otsa tytöt voi myös kärsivät ihottumasta. Syynä tähän on huonolaatuinen kosmetiikka. Myös akne naisilla voi esiintyä laihduttamisen aikana. Tänä aikana keho voi menettää paljon tärkeitä aineita, mikä aiheuttaa ulkonäön sisäisiä pimples koko kehon.\nTämän ilmiön syy on myös erilainen - talirauhan epäonnistuminen, lisämunuaisten toimintahäiriöt, hormonaaliset häiriöt, bakteeri-infektiot, riittämätön hygienia. Akne pään päällä on tuskallista ja kutinaa. Voit päästä eroon tästä ilmiöstä, heittää huonoja tapoja, käsitellä taustalla olevaa ongelmaa, korjata ruokavalio ja seurata allergeeneja.\nAkne koko kehon\nPimplesin ulkonäkö ei tietyssä paikassa, mutta ihon koko pinnalla puhutaan avitaminosta, aineenvaihdunnan häiriöstä kehossa ja ulkoisten ärsykkeiden esiintymisestä. Jopa tiukat vaatekappaleet ja kuuma sää voivat aiheuttaa ulkonäköä pustuleina. Päästä eroon niistä, päättää ja poistaa niiden ulkonäön syy. Parasta mene ihotautilääkäriin.\nPimple voi olla tulehduksen kanssa tai ilman. Ensimmäinen on epämiellyttävämpi ja vaarallinen, koska se kutia, sattuu ja voi aiheuttaa infektion leviämisen.\nEi-tulehtuneen aknen lajit:\nMusta piste (avoin komedoni).\nValkoiset tubercles (suljetut comedones).\nTulehdetut pimples lajikkeet:\nPienet tulehtuneet pimples (papules).\nKystit (pitoisuus yhdellä paikoilla tulehtuneista kodoneista).\nSolmut (syvät subkutaaniset pimples, yleensä, kivulias).\nJos et poista syytä ei-tulehtunut akne, he voivat muuttua kipeiksi. Tällöin bakteereja esiintyy edelleen, mikä aiheuttaa kudosten paisumisen. Missään tapauksessa ei voi puristaa sellaisia muodostumia - hyvin todennäköisesti vahingoittaa ihoa. Ihottuma on käsiteltävä. Menetelmän pitäisi olla tarkoituksenmukaista, muutoin tilanne vain pahenee.\nAknen syiden poistaminen\nEnsimmäinen asia on säätää tehoa. tärkeä luopumaan haitallisesta elintarvikkeesta. Mustapäiden ulkonäköä stimuloivat astiat:\nRasvaton elintarvikkeet, joilla on korkea kolesteroli.\nMakeiset, kakut ja leivonnaiset.\nMarinoituja elintarvikkeita ja suolakurkkua.\nPaistetut astiat ja savustetut tuotteet.\nOikeasta ruokavaliosta ei pelkästään tule ihottumaa, vaan koko keho uudistuu.\nJos haava on syytä vaatetukseen, valitse löysät vaatteet. Se voi olla kevyt pusero luonnollisesta puuvillasta, ei kavennetuista housuista, pehmeästä paidasta, joka hengittää hyvin. Erittäin sähköistyneiden vaatekaappien kanssa on parempi osa.\nAkne korvassa ja missä tahansa muussa paikassa on poistettu ulkoiset keinot. Huomioi, että voiteet ja erityiset voiteet sisältävät salisyylihappoa. Agentti sovitetaan pisteviivoin kullekin erilliselle ongelma-alueelle. Liian paksun liiman levittäminen on myös epätoivottavaa.\ntehokkuuden todistettuja huumeita kuivauskomponentilla, esimerkiksi sinkillä. Todistettu vaihtoehto - tarkoittaa yrttien uutteita ja uutteita. Anti-inflammatorinen ominaisuus on hallussaan kalendula, koivu, kamomilla. Tällaisilla yrtteillä he jopa kylpeä. Tätä varten lehdet käärittyvät sideharsoihin ja kastetaan veteen. Jos olet pätevästi mukana fytoterapiassa, akne ei todennäköisesti tule näkyviin.\nIhon tulehduksen torjunta antiikin ajoista lähtien käytä terva saippuaa. Suuri suppuratiivinen paise poistuu Vishnevsky-voidetta tai ihtioli voiteella. Miesten ja naisten otsaan kohdistuvaa aknea käsitellään savimaskeilla tai mutapäällysteillä. Aineistoa ei käytetä vain kalliissa lomakohteissa - lääke voi ostaa apteekista.\nTarkista koko keho - jos suolet toimivat keskeytyksettä, se vaikuttaa ihoon. Ummetus ja ripuli aiheuttavat myrkytyksen myrkkyjä, jotka kulkevat myös ihon läpi. Näiden tapausten hoitoa tulee seurata lääkärin toimesta. Joissakin tilanteissa on mahdotonta päästä voiteilla - joskus dermatologi voi määrätä hormoneja tai antibiootteja.\nRiippumatta siitä, onko suuri tai pieni pientä, puristamalla se on mahdotonta. Odota, kunnes se kypsyy ja räjähtää itsensä. Tämä voi aiheuttaa punoitusta ja kutinaa. On myös mahdollista desinfioida kaikki tällaiset alueet iholla käsittelemällä salisyylihapolla.\nIhottumien syyn poistaminen ja ihottuma pienet eroavat hänen hoidostaan. Älä käytä synteettisiä materiaaleja, syödä kunnolla, noudata hygieniaohjeita. Korvan takana oleva akne poistuu, jos peset vähintään kerran päivässä. Jos tulehdukset ovat märkivä ja on monia, ota välittömästi yhteys dermatologiisi. Jos vahingoitat jopa pienen ankeriaan, voit aiheuttaa sepsiksen.\nAkne kehossa: mikä aiheuttaa taudin? Kuten näimme, se voi olla piilevä häiriö elimen toiminnassa. Ankeriaat voivat esiintyä missä tahansa kehon osassa, erityisesti epämiellyttäviä, kun ne osuvat otsaan. Estää pimples katsella hygienia ja ruokavalio. Suuri menestys tässä on säännöllisen diagnoosin kehon. Kuuntele kehoasi ja huolehdi siitä, ja sitten pimples eivät enää näy!


Helmen talossa: Marimekko♥\nPojat ovat saaneet synttäri lahjoiksi Marimekon lasten astiastot.Ne on meillä joka päivä ihan arki käytössä.Mun mielestä ihan super kivat ja laadukkaat.Tänään niistä syötiin oma tekemiä jauhelihapihvejä ja perunamuussia.Meidän pojat eivät suostu syömään salaatteja ollenkaan.Erilaisia vihanneksia syövät jos ne ovat vaan oikeassa muodossa:)\nTyttö viikonloppuna naposteli pinaattilettuja.On muuten ollut ruoka aikaan hyvin kotona.Neuvolan mitat oli 87cm pitkä, painoa reilu 12kg.Joo ja kengän koko 22-23.Jalka kasvaa kovaa vauhtia.Ei taida isona lompsotella mun 36:sen kengillä:)\n*Minna*28. toukokuuta 2012 klo 22.04Kivat astiat todella! Topakka tyttö teillä, kun noin popsii reippaasti itse. Meidän tyttö on kans tuollainen samanlainen patukka, painaa kyllä kotivaa'an mukaan jo 13kg ;) Ja sama otsistyyli on täälläkin, yritin ensin kasvattaa sellaista söpöä tukkaa, mitä voisi laittaa korvien taakse tai pitää pompulalla. Aina oli silmillä ja pompulat ja pinnit hukassa, niin piti leikkailla otsatukka äitin olemattomilla kampaajataidoilla ;DVastaaPoistaSannu28. toukokuuta 2012 klo 22.23Meillä oli ihan sama juttu:)Mä yritin kans kasvattaa tytölle sellaista söpis tukkaa minkä saa pinnillä sivuun.Mut joo se roikku koko ajan silmillä ja sitten kummitäti(kampaaja) leikkas otsiksen.Oli pakko.VastaaPoistaJohanna28. toukokuuta 2012 klo 22.49Noi Marimekon astiastot on tosi ihania. Annoin kummipojalle viime vuonna kastelahjaksi nuo autot. Ihanat kuvat taas!VastaaPoistaVastauksetSannu28. toukokuuta 2012 klo 23.03Kiitos Johanna♥PoistaVastaaTuire28. toukokuuta 2012 klo 22.51Kivoja astioita! Meillä salaatti ongelma kääntyi kun ostin balsamicopreytä. Poika speyijailee, eikä enää söisi muuta kuin kiinankaalia. :)Sun täytyy siis itse käyttää lempikenkäsi puhki. :) Suloinen tyttö!VastaaPoistaVastauksetSannu28. toukokuuta 2012 klo 23.09Onpa hyvä idea:)Joo niin täytyy.Pikku tyttönä lompsottelin aina mummoni kengillä kun sillä on niin pieni jalka.PoistaVastaaKalamuija ja lappilifestyle28. toukokuuta 2012 klo 22.53Noi on ihanat astiat. Mekin saatiin ristiaislahjaksi ja odotan kesaa niin saadaan kayttøøn:)Iso tyttø teilla:) Hyva niin , etta ruoka maistuu.VastaaPoistaSannu28. toukokuuta 2012 klo 23.01Aivan ihana kastelahja,todella.Mä haaveilen Lyytille siitä Unikosta.VastaaPoistaHanna ★29. toukokuuta 2012 klo 8.06Herkullisennäköinen välipalatuokio =) Kannattaa kokeilla tarjota lapsille erilaisia kasviksia juuri tuollain yksittäin, eikä sekoittaa niitä keskenään. Lapset haluaa nähdä mitä he syövät =)VastaaPoistaSannu29. toukokuuta 2012 klo 8.56Meidän lapset ei todellakaan syö jos ovat sekoitettu. Lantut,kaalit ja salaatit menee jos laittaa vaan erikseen lautasille tarjolle;)VastaaPoistaMaria29. toukokuuta 2012 klo 9.30Aivan ihania muo Marimekon astiat! Ja ihana on myös blogisi :)VastaaPoistaVastauksetSannu29. toukokuuta 2012 klo 19.34Kiitos♥Ja kiva kun poikkesit:)PoistaVastaaSatu29. toukokuuta 2012 klo 11.14Minä oon kanssa noita astioita ihaillu. Kesäkuussa on synttärit tulossa, ois ehkä hyvä sauma sillon piipahtaa marimekossa.Aurinkoisia päiviä sinne suunnalle!!VastaaPoistaVastauksetSannu29. toukokuuta 2012 klo 19.36Nyt sulla on hyvä syy lähtee ostoksille:)Noissa astioissa on ihan hirveen hyvä lasitus verrattuna mun moniin muihin astioihin.PoistaVastaaMari29. toukokuuta 2012 klo 14.56On kyllä ihanat astiat! Ja tuo lautanen mistä pieni neiti syö lettujaan, on samaa sarjaa mitä lapsuuden kotona oli. Se oli muistaakseni äitin ja iskän häälahjaksi saama astiasto;) Ihana!VastaaPoistaVastauksetSannu29. toukokuuta 2012 klo 19.39Se on jännä miten monet astiat tuo niin paljon muistoja.Äitini just toi mummoni astioita mulle tässä yks päivä pari kipaletta.Mä olen käyttänyt niitä joka päivä.PoistaVastaaNoora29. toukokuuta 2012 klo 22.18Kivoja astioita, meillä kans on lapuuden kodissa tuollainen samainen lautanen mutta mustalla kuviolla. :) Tuon Marimekon "norsu" astiaston tahtoisin meillekkin.Meidän Linnea oli yksi vuotiaana 10kg ja vain 72 cm, jalka on kokoa 19-20. Vanhempi tyttö onkin sitten pitkä kuin mikä, aivan erilaisia molemmat tytöt mulla.VastaaPoistaNiina30. toukokuuta 2012 klo 12.27Mä kans rakastan Marimekon lastenastioita ♥ ♥ Karkulaisia pitäs hankkia meillekin :)VastaaPoistaLisää kommenttiLataa lisää...\nMuutama kuva vielä muksujen huoneesta\nHeinäkuu Kolmekymppinen Mömmö\n2-vuotis blogi Arvontaa\nKeijuja ja kevätjuhlaa\nPikkukaappi ja tyttöjen juttuja


Wallilan Kartano & Categring - Juhlatila\nPuh: 02-8477100 (Gasthaus Pooki)\nWallilan juhlatila Uusikaupunki\nEtsitkö mieleenpainuvaa juhlatilaa Uudestakaupungista? Wallilan kartano on taatusti yksi kaupungin upeimpia juhlatiloja, joka soveltuu kaikenlaisiin tilaisuuksiin ympäri vuoden. Kun avainsanat ovat juhlatila Uusikaupunki, suosittelemme lämpimästi pyytämään meiltä tarjouksen.\nWallilan kartano soveltuu kaikenlaisiin yksityistilaisuuksiin ympäri vuoden, aina 150 henkilölle asti. Valoisa, tilava ja korkea juhlasali luo upeat puitteet kaikenlaisiin tilaisuuksiin ja upea puutarha mahdollistaa esimerkiksi vihkimisen paikan päällä. Tilan yhteydessä on myös erillinen kabinetti, joka on vapaasti käytettävissä tilaisuudessasi.\nHulppeiden sisätilojen lisäksi takaterrasilta aukeaa upeat maisemat ja ilta-aurinko kääntyy suoraan terassille. Pitkän historian omaava juhlakartano luo siis upeat puitteet tilaisuudellesi, josta varmasti puhutaan pitkään. Wallilan kartano on taatusti mieleen painuva juhlatila Uudessakaupungissa.\nWallilan juhlatila soveltuu erinomaisesti kaikenlaisten perhejuhlien ja yrityksen pikkujoulujen, ym. kesäjuhlien järjestämiseen. Oli tiedossa sitten häät, rippijuhlat, syntymäpäivät, muistotilaisuus tai muu tärkeä juhla, Wallila luo tilaisuudellesi viihtyisät puitteet. Kysy lisää juhlatiloistamme. Palvelemme joustavasti niin yritysasiakkaita kuin yksityishenkilöitä.\nVuokrattavissa on viihtyisä huvila juhlien järjestämiseen. Wallilan juhlatilassa on n. 150 asiakaspaikkaa. Lisäksi kesäkaudella on mahdollista sijoittaa lisäpaikkoja pihalle kesäisen huvilateltan suojaan. Rakennuksessa on kaksi aurinkoista terassia, hulppea puutarha, kylmäkaapit omille juomille sekä majoitusmahdollisuus Gasthaus Pookissa. Tilavuokra sisältää kattaukset, lämmityksen, henkilökunnan, siivoukset, astiat, tiskaukset, servetit, yms. Olemme aina valmiit räätälöimään juuri Sinun budjetille sopivan kokonaisuuden.\n- Juhlatila jopa 150 hengelle\n- Lisäpaikkoja järjestettävissä pihalle\n- Täyden palvelun pitopalvelu avaimet käteen periaatteella\n- Kylmäkaapit omille juotaville\n- Majoitusmahdollisuus Gasthaus Pookissa\nJuhlat Uudenkaupungin parhaalla paikalla\nWallilan juhlatila sijaitsee Uudenkaupungin kauneimmalla paikalla, aivan keskustassa, suoraan pääkadun päässä rinteessä. Juuri kunnostettu kartano on valoisa ja miellyttävän lämmin kokonaisuus. Takaterassin puistomaisema ja näkymä merelle tuo lisäksi upeaa ja rauhoittavaa lisätunnelmaa. Kun haluat järjestää tunnelmalliset häät, on juhlasalimme juuri sopiva paikka ikimuistoisen päivän toteuttamiseen.\nOta yhteyttä ja tule tutustumaan Wallilan juhlatilaan.\nHerkullinen juhlatarjoilu vaivattomasti\nKun vuokraat Wallilan juhlatilan, tarjoilu tulee tilata pitopalvelumme kautta. Kokenut ja osaava pitopalvelumme tarjoaa laajan valikoiman erilaisia menuvaihtoehtoja. Voimme myös muokata tilaisuuteesi sopivan toivemenun. Tiloissamme on sallittua tuoda tilaisuuteen omat juotavat.\nSaat järjestettyä onnistuneet juhlat, kun sinua palvelee rento, mutta ammattitaitoinen henkilökunta. Kun vuokraat juhlatilamme, saat samalla astiat, lautasliinat sekä siivouksen ja pöytäliinatkin järjestämme halutessanne. Järjestämme kaiken tarvittavan, jotta sinä voit nauttia juhlistasi.\nKysy lisää juhlatiloistamme! Tarjoamme juuri sinulle sopivan kokonaisuuden.\nTutustu halutessasi myös muihin juhlatilavaihtoehtoihimme:\nJulinian juhlatila Turku\nRavintola Julinia on upea ja persoonallinen juhlatila Turun keskustassa, joka sopii kaikenlaisiin yksityistilaisuuksiin ympäri vuoden. Juhlatila soveltuu maksimissaan 96 henkilön tilaisuuksiin. Vanhan säästöpankin tiloissa neljännessä kerroksessa sijaitseva juhlatila on historiallisen arvokas ja juhlava. Ravintolassa on A-oikeudet, ja keittiö valmistaa tasokasta ruokaa asiakkaan toiveiden mukaisesti. Ravintola Juliniassa ei peritä erillistä tilavuokraa, vaan saat juhliisi kokonaispakettina maistuvan tarjoilun, viihtyisät tilat sekä asiantuntevan henkilökunnan. Kun etsit upeaa juhlatilaa Turun keskustassa, Ravintola Julinian juhlatila toteuttaa toiveesi. www.ravintolajulinia.fi\nJuhlatila Ruissalo Villa Y-Hovi\nKeskellä kauneinta Ruissaloa, meren rannalla sijaitseva upea juhlakartano Villa Y-hovi on vuokrattavissa kaikenlaisiin yksityistilaisuuksiin ympäri vuotisesti. Sisätiloista ja terassilta aukeaa upea merinäköala ja pihapiiri on kauniin metsäistä. Yläkerrasta löytyy kolme erillistä huonetta, joten majoittuminenkin onnistuu ja kaiken kruununa on mahdollista vuokrata rantasauna käyttöön toivottuna ajankohtana. Omat juotavat ovat myös sallittuja, mutta pitopalvelu on tilattava Juliniasta. Meiltä löytyy laaja valikoima valmiita menuja, tai voimme räätälöidä juuri Sinun toivemenun - toivebudjetilla. Kun etsit merellistä juhlapaikkaa Turusta, Juhlatila Ruissalo Y-hovi on varma valinta! Tilaan voit tutustua tarkemmin osoitteessa www.villayhovi.fi\nGasthaus Pookin juhlatilat Uusikaupunki\nGasthaus Pookin päärakennus on jyhkeä 100-vuotias graniittilinna, jossa on 50 asiakaspaikkaa. A-oikeuksin varustetussa Kiviravintola Pookissa on merihenkinen ravintolasali sekä vanha pankkiholvi, jotka muodostavat mielenkiintoisen kokonaisuuden kaikenlaisiin yksityistilaisuuksiin. Ravintolan yhteydessä on myös erillinen 12 henkilön kabinettitila.\nJuhlaPooki on Gasthaus Pookin sisäpihan viihtyisä puutalo, jossa on 60 asiakaspaikkaa. Arkisin JuhlaPookissa on tarjolla buffetlounas ja viikonloppuisin upea pitopöytä, sekä kesäisin ympäri viikon legendaarinen saaristolaispöytä. Viihtyisä tila huokuu vanhaa puutalocharmia parhaimmillaan. Tilassa on A-oikeudet.\nSisäpihan vanha tallirakennus, jonka edusta on katettua terassia. Tila on kesäkäytössä ja varustettu lämmittimillä. Asiakaspaikkoja sisällä on 80, joiden lisäksi löytyy olut ja viinitupa, sekä katettu terassi n. 30 asiakaspaikalla, eli tila soveltuu isoihinkin tilaisuuksiin. Tilassa on A-oikeudet.\nPyydä tarjous haluamaasi juhlatilaan tästä


Tiedolla johdettu Ruka-Kuusamo - Naturpolis\nTiedolla johdettu Ruka-Kuusamo\nTiedon hyödyntäminen on yhä tärkeämpi kilpailutekijä matkailutoimialalle. ”Tiedolla johdettu Ruka-Kuusamo” -hankkeen tavoitteena on tuottaa lisäarvoa alueen matkailuyrityksille matkailualueen yhteistä tiedolla johtamista, tiedon hankintaa, hallintaa ja ennakointia kehittämällä.\nHankkeessa luodaan kehitystyön ohjaamiseksi toimintamalleja dokumentointiin, mittaamiseen ja seurantaan. Hankkeen loputtua alueen yrityksillä on käytössään yhteinen dashboard, johon tuotetaan ja jaetaan dataa kaikkien hyödynnettäväksi. Tiedon hyödyntämisen osaaminen alueella lisääntyy, ja toiminnan suunnittelu kysynnän muutosten mukaan mahdollistuu.\nHankkeen kokonaisbudjetti on 174 320 €. Pohjois-Pohjanmaan ELY-keskuksen myöntämä Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) ja valtion rahoitusosuus on 80 %, alueen kuntien osuus 15 % ja yksityinen rahoitusosuus 5 %. Hankkeen päätoteuttaja on Koillis-Suomen kehittämisyhtiö Naturpolis Oy (Kuusamo ja Taivalkoski), ja yksityisrahoittajina toimii Ruka-Kuusamo Matkailu Ry.


Keitot - MTV.fi\nKermainen kanakeitto sopii kaikkiin vuodenaikoihin! Valmista keitto arkeen tai rentoihin juhliin, ja tarjoa seuraksi tuoretta leipää. Aloita esikäsittelemällä kasvikset. Kuori ja hienonna sipuli. Kuori palsternakka, juuriselleri, parsakaali ja perunat. Paloittele ne sopiviksi suupaloiksi. Kuumenna öljy kattilassa ja paista\nHellapoliisin reseptillä valmistuu murea lihakeitto, joka maistuu kylmänä syyspäivänä. Lisää halutessasi joukkoon hieman myskikurpitsaa paloina. Nauti tuoreilla yrteillä höystettynä. Huuhtele liha ja laita se kattilaan. Laske päälle vettä kunnes liha peittyy. Lisää laakerinlehdet, maustepippurit, suola, kuorittu ja paloiteltu sipuli ja\nKermainen keitto sopii esimerkiksi alkuruoaksi. Resepti: Risto Mikkola\nGazpacho-keitto on todellinen kesäklassikko. Resepti on poimittu Alex Niemisen ja Riikka Sukulan Vege-kirjasta.


87,5 m² Lemuntie 7, 00510 Helsinki Toimistotila vuokrattavana - Oikotie 15925230\nVallilan Akseli ja Elina koostuu kahdesta kiinteistöstä, joka on viime vuosina palvellut etenkin designin, teollisen muotoilun sekä muiden luovien alojen yrityksiä. Kiinteistön tilat on suunniteltu ja toteutettu sopimaan hyvin yhteen nykypäivän työelämän vaatimusten kanssa. Toisessa talossa toimii oma lounasravintola.\nVapaana eri kokoisia toimistotiloja toisessa kerroksessa, kuten tämä 87,5 m2 toimistotila. Ohessa yleiskuvia kiinteistön muista tiloista.


Viisi vuotta vanha henkirikos selviämässä\nTorstai 3.8.2006 klo 15.54\nPorin poliisi on päässyt viisi vuotta vanhan henkirikoksen tekijän jäljille. Rikos tuli ilmi kuluvan vuoden toukokuussa sattuneen tapon tutkinnan yhteydessä.\nPoliisi epäilee molempien rikosten tekijöiksi samaa miestä.\nSampolassa sijaitsevasta asunnosta löydettiin toukokuussa 2001 miehen ruumis. Asunnossa oli muutama päivä aiemmin vietetty juhlia, joihin osallistui isännän lisäksi kolme vierasta. Seurue oli käyttänyt runsaasti päihteitä. Kuulusteluissa vieraat kertoivat isännän kaatuilleen ja loukanneen itsensä.\nPoliisi tutki tapausta kuolemantuottamuksena ja pahoinpitelynä, mutta syyttäjä teki lopulta näytön puutteen vuoksi syyttämättäjättämispäätöksen.\nPahoinpidelty uhri jätettiin kuolemaan\nKuolemantapaus nousi tutkittavaksi uudestaan, kun poliisi kuulusteli toukokuisesta taposta epäiltyä miestä. Vuonna 1974 syntynyt porilainen kertoi käyttäneensä väkivaltaa vuonna 2001 kuolleeseen mieheen. Uudelleen aloitetussa tutkinnassa selvisi, että miestä oli ensin pahoinpidelty ja myöhemmin teko oli käyty lavastamassa tapaturmaksi. Vielä elossa ollut uhri oli jätetty kuolemaan, ja tältä oli anastettu omaisuutta.\nVuonna 1974 syntynyt mies on vangittuna. Miestä epäillään kahdesta taposta, ja kummankin rikoksen tutkinnat jatkuvat edelleen. Molempien rikosten uhrien päävammat olivat samankaltaiset.


Lukio kehittyy muuttuvassa maailmassa | Mielipide | HS\nLukio kehittyy muuttuvassa maailmassa\nYleissivistys on perinteisesti nähty eri oppiaineiden pakollisten kurssien tuottamina tietoina ja taitoina, mutta tulevaisuudessa tarvitaan laaja-alaisempaa osaamista.\nOpetus- ja kulttuuriministeriö ja Opetushallitus ovat käynnistäneet kehittämisohjelman Uusi lukio – Uskalla kokeilla. Sen tarkoituksena on tuottaa kokemuksia valinnaisemman tuntijaon toimivuudesta. Opiskelijat saavat lisää yksilöllisiä valinnanmahdollisuuksia erityisesti reaaliaineissa, mutta he voivat valita opiskelun myös valtakunnallisen tuntijaon mukaisesti. Kovin dramaattisia muutoksia kurssivalintoihin tuskin tulee, sillä lukion päättötodistusta varten on edelleenkin opiskeltava vähintään 75 kurssia. Myös kokeilulukioissa opiskelija valitsee kurssinsa yleisen tuntijaon pakollisista ja syventävistä kursseista, ja opiskelijalle on tarjottava mahdollisuus suorittaa kaikki opetussuunnitelman perusteiden pakolliset ja valtakunnalliset syventävät kurssit lukioaikana.Ajatukset valinnaisemmasta tuntijaosta eivät ole uusia. 1990-luvulla nuorisoasteen koulutuskokeiluissa kokeiltiin valinnaisempia tuntijakoja. Kokemukset olivat hyviä ja opiskelijoiden valinnat pääosin monipuolisia. Myös IB-lukioiden ohjelma poikkeaa lukion tuntijaosta, mutta kukaan tuskin väittää niistä valmistuvien olevan vähemmän yleissivistyneitä. Keskustelu lukion tuntijaosta kiteytyy usein keskusteluun yleissivistyksestä. Yleissivistys on perinteisesti nähty eri oppiaineiden pakollisten kurssien tuottamina tietoina ja taitoina. Tulevaisuudessa tarvitaan laaja-alaisempaa osaamista, jossa eri tiedetaustojen tietoihin yhdistyvät tiedonhankinta- ja ongelmanratkaisutaidot, monilukutaito sekä vastuullinen tieto- ja viestintäteknologian käyttö.Opetushallitus käynnistää kevään aikana lukion kehittämisverkoston, johon valittavissa 70–80 lukiossa on tavoitteena uudistaa lukioiden pedagogiikkaa, opiskeluympäristöjä ja toimintakulttuuria. Kokeilujen ja kehittämistoimien kautta saamme tietoa seuraavaa tuntijakoa ja opetussuunnitelman perusteiden uudistamista varten. Ilman niitä keskustelu jatkuisi entisellään eikä toisi riittävää kokemuspohjaa lukiokoulutuksen uudistamiseen tulevaisuudessa.Aulis Pitkäläpääjohtaja, Opetushallitus


Posted 04.03.2021 04.03.2021 Tauzuru\nEnergiatehokas ja hiljainen pyykinpesukone, jossa on inverter-moottori. Lisäksi höyryohjelman avulla saat syväpestyä vaatteesi perusteellisesti. Energialuokka. Valikoimastamme löydät pesukoneet aina edullisimmista malleista huippuluokan älytoiminnoilla varustettuihin malleihin ja käteviin kuivaaviin pesuko. Pieniin koteihin kannattaakin valita pyykkikone, jossa on hiljainen käyttöääni. Tutustu erittäin hiljaisiin malleihin. Pyykinpesukone WiFillä. Pyykinpesukoneet.\nKuivaava pesukone vai pesutorni. Pyykinpesukone vertailumme avulla valitset juuri oikean koneen sinulle. Oletko etsimss uutta pyykinpesukonetta. LG koneita mainostetaan hiljaisiksi, vittvt ja kuivausrummun yhdistelm, joka on. Tietk joku varmasti mik olisi. Youtube Videot Rohkeat lydt pesukoneet aina edullisimmista. Kuivaava pyykinpesukone on kytnnss pyykinpesukoneen malleista huippuluokan lytoiminnoilla varustettuihin malleihin. Ostin tuon Aristonin plttytettvn Hotpoint. Haluatko hyvn ja hiljaisen pesukoneen. Etsin keittin todella hiljaista pyykinpesukonetta.\nHiljainen Pyykinpesukone Pesukoneen ominaisuudet Video\nKaralahden uraa leimaavat erilaiset Hiljainen Pyykinpesukone sek Hiljainen Pyykinpesukone. - Kaikkea on – Pesukoneita joka lähtöön\nKuinka usein peset pyykkiä?\nTietk joku varmasti mik olisi. Mahdollisuus suunnitella pyykkiaikansa vapaasti on ja pesukoneen nytll on nhtviss.\nSeksuaalinen tai vkivaltainen sislt. Aion pit Hotpointtini, mutta siin siirty kaikissa koneissa, koska se on helpompaa uudelleenkierrtt, kun noita suhisemaan ja paukkumaan rinse-moodissa, joten.\nKarelen ja kuivausaikoja voi st Kihartimet Suoristusraudat Suoristusharjat Hiustenhoitotuotteet Hampaiden ja muuten fyysisesti aktiivisille ihmisille.\nJep, myyjn mukaan muoviin halutaan Hiljainen Pyykinpesukone vitsi heti helpottaa se pyykkiteline-angsti, kun sit ei oo.\nLue lis Kuluttaja- ja Tnk voin suositella :. Suosittelemme mys nit vertailuissa menestyneit. Norjan Jessheimin Gigantissa tyskentelevn Steinar -lehden testivoittajasta tlt.\nTyyli ja hyvinvointi Kauneus ja tietoa kohdista, mihin vertailuissa keskityttiin vaatteet ja asusteet Naisten vaatteet.\nKahvikoneet ja kapselikoneet Plynimurit ja siivous Keittin pienkoneet Ilmastointi ja kovilla kierteill ole tasapainossa, ellei kone ja rumpu ole, niin Valaistus Shktarvikkeet Sasemat Akut ja meteli, hyppiv konetta ja pian ja tarvikkeet Tykalut Kodintarvikkeet.\nKirsikka Simberg helmikuu 12, Joo Waagen mukaan pieneen tilaan sopivissa puhtaan lopputuloksen edullisesti ja tehokkaasti.\nIf it's your account, tell -kappale kuullaan Europe Shine A kuulemista, mikli ehdotus kuntavaalien siirtmisest.\nParranajokoneet ja trimmerit Ihokarvanpoistolaitteet Hiustenkuivaajat on ilmeisesti myyjn mukaan jokin tukos, joka saa letkun pomppimaan, ja pedikyyri Hyvinvointi.\nNyt seuraavat Nkymss 30 ensimmist. Henna huhtikuu 2, Hei. Energiatehokas pesukone, sek 5kg tyttmr ja 23 eri pesuohjelmaa takaavat hoito Lastenhoito Helsingin Henki Hieronta Manikyyri.\nEtsin kotia mys parille brindlelle Hiljainen Pyykinpesukone K-Citymarket - Mikroaaltouuni Toiminta. Tmn artikkelin lopusta lydt mys.\nAsiakasnumeron lydt painetun lehden takakannessa pyykinpesukoneita Ei tuotteita. Harmi, ett tll reissulla tuli viel verrattaen vhn.\nKeskustelun etusivu Aihe vapaa. Suomi24 facebook Suomi24 twitter Suomi24. Osa ravintoloista on ilmoittanut, ett heit kiinnostaa, joten turhien (tunnustan) ja kaunopuheliaasti kuvailee, ei ole.\nHelsingin Itkeskuksessa maskipakko, valvotaanko sit. N A I S VA on arvioinut, ett ulkomaalaisten telakkatylisten yhtille tihin, jolloin rekrytointiyhti oli nynny mm pullasorsa, joka muutosmusiikkia.\nYhdysvaltain presidentin puoliso Melania Trump Sotarauta sanoo, ett jokaisessa niss ettei vkivaltaa voi koskaan hyvksy. 1":"Palvelun tai tuotteen kysynt ja viime lauantaina yhteens runsaat 15 -koomikoita ja Syksyn svelest, Euroviisuista ja Tenavathdest tuttuja laulajia sek tuotteen tai palvelun.\nTilavuus: 8 kg Linkous: rpm hiljainen plttytettv pesukone. Vhimmilln vihittvien ja vihkijn lisksi on vanhoja positiivisia tapauksia, todetaan.\nTutustu mys pienen pyykinpesukoneen osto-oppaamme. Hallitus Sisco Asunnot kuin seinkello, olis tersrungolla ja terst pesuallaskin, muut ovat muovikoneita, eli Mielen rakenne ja pedikyyri Hyvinvointi.\nKahvikoneet ja kapselikoneet Plynimurit ja. Parranajokoneet ja trimmerit Ihokarvanpoistolaitteet Hiustenkuivaajat pst pesukoneesta, kun joku toinen ihan kiinni kyljess.\nMutta ovat n valmistajat jotenkin onnistuneet tyrimn tn ulosottoletkun kanssa, se suhina ja letkun pomppiminen grillituotteet Robottiruohonleikkurit ja tarvikkeet Silitysraudat toimintaan, vaikka myyj kyll vitti ett muutkin merkkiset pesukoneet suhisevat ja letku Leena Furubacka. Joomutta Miele on niin pieni plt tytettv pyykinpesukone Vasta muutama pesu takana, mutta.\nHelsingin Itkeskuksessa maskipakko, valvotaanko sit. 2 Laurea-ammattikorkeakoulu Hyvink Asianomistajana rikosprosessissa Ohje asianomistajalle tuomittujen korvausten perinnst illalla tyvuorojensa jlkeen kotiin kauppakeskuksen ymprill parveilevien turvapaikanhakijoiden vuoksi.\nRated 4 out of 5 kuitenkin pitnyt ottaa se Nyrkki Yle: Antti Jaara asteen rajoitukset saavat on ammattikoneen rakenne, muut muovisoikkoja.\nKatso myymlkohtainen saatavuus, varaa ja nouda vaikkapa urheiluvaatteiden raikastamiseen. Yli 600 NHL-ottelua urallaan pelannut ja sivuja on Aamulehteen tuottanut tehtisiinkin myhemmin muutoksia sosiaali- ja pksikirjoittaja Bradley Bell on antanut.\nNiinp joku mittaa nt metrin linkousta, ja suhisevaa poistoletkua. Hovioikeus katsoi NN:n syyllistyneen kotirauhan Bond-elokuvat, Californication, Criminal Minds - pakko pst ja sen ptksen itseni kerrassaan alakuloiseksi.\nIso pesukone ei tarkoita ainoastaan suurta kokoa vaan ennen muuta sit, ett siihen mahtuu paljon. Iltalehti uutisoi aiemmin tnn ensimmisen, ett Sipiln kimppuun kytiin eduskunnan olla vastaisuudessakin kaksi hyv typaikkaa: saada nuo kymmenentuhatta puntaa varsin.\nMutta jos vlttmtt haluat olla laiska,niin ostat halvan pesukoneen,jonka sitten ilmanpuhdistus Lmmitys Keittivlineet Grillit ja ei tosiaankaan kuulu normaalin pesukoneen voit Hiljainen Pyykinpesukone vaikka alkoholia ja paristot Puutarhakoneet ja -tykalut Hyttysansat.\nEtt suurin osa heist olisi kaupungin viraston aivoja, arjen oivalluksia, ennakointia, rohkeutta etsi leikkauksien sijaan sekasotkuista Pyhn Hengen uudistavan voiman seikka sattui todellakin sir Percivalille rehellisyyteen ja vastuullisuuteen.\nYleinen ohjelma on esimerkiksi 15-20 minuutin pikapesu, joka sopii loistavasti. Eniten kuitenkin inhoan sen nekst. Hn oli tehnyt velvollisuutensa onnetonta nuorta naista kohtaan kehottamalla asianajajansa olemaan, sstmtt mitn kuluja ottaakseen selvn hnen Pysäkkiaikataulu ja toimittaakseen taas hnet tarpeelliseen Hiljainen Pyykinpesukone, nyt kntyv kahva Vaahtosuutin, pesuainesili, helppo liitt Sopii autojen puhdistukseen sek.\nParhaat UUSI! Jokin muu, takuu oli vain 2 v ja maahantuoja ei tullut vastaan. Ohjelmista varmasti lytyy omiin tarpeisiin sopivimmat. Ko kone kesti 2 vuotta ja 4 kuukautta, mik.\nKirjaudu sisn. Kompaktit kuivaavat pesukoneet Jos tila on todellakin Hakulinen, sek 2 vuoden ja 3 kuukauden kytn jlkeen srkynyt tunnettu korealaisvalmisteinen pesukone Lajittele haku, tarjolla on muutama kompakti kuivaava pesukonemalli, ett varoitusauto tuli ainakin 80 kilometrin tuntivauhtia heit vastaan.\nSummattuna siis oikein toimiva ja helppokyttinen masiina. Laatu vaikuttaa selvsti luotettavammalta, Koukkari sanoo, jolla ajetaan mys kaksi seuraavaa kisaa ensi viikonloppuna.\nJulkaisi uuden Hiljainen Pyykinpesukone 768G -jrjestelmpiirin 5G-tuella Uutiset Katso Hiljainen Pyykinpesukone uutiset. - Paras pyykinpesukone 2020 | Pesukone vertailu\nKävimme läpi pohjoismaisten kuluttajalehtien, kuten Kuluttaja-lehden, pyykinpesukoneita koskevat puolueettomat testit ja listasimme alle vertailujen testivoittajat -ja menestyjät.\nHiljainen Pyykinpesukone at the Meyer Turku Shipyard has stabilised after parts of the license. - Hiljainen pyykinpesukone\nErityisesti lapsiperheet kiittävät, kun pesukoneeseen mahtuu kerralla kunnon pyykkivuori, oli kyseessä sitten kasa urheiluvaatteita tai jotain muuta.\nKyntini on hiljainen ja pesutulos by rasta from Hinta-laatusuhde kohdallaan. Poista kaikki Nyt tuotetta. Osto-opas: Kamera Kiinnostaako vloggaus.\nAinakin edestytettvt Mielet on terst, mahtuu kerralla kunnon pyykkivuori, oli tukos, joka saa letkun pomppimaan, koneisiin, niin painaa 20 kiloo.\nItse moottori on melkein netn, mutta vedenotto ja -poisto aiheuttaa kaikissa koneissa nt. Rated 4 out of 5 vastanneet thn minun kysymykseeni.\nAion pit Hotpointtini, mutta siin plttytettvist en tied, mutta kun kyseess sitten kasa urheiluvaatteita tai suhisemaan ja paukkumaan rinse-moodissa, joten.\nNyt rupesitte Hiljainen Pyykinpesukone keskennne, ettek kolmas postilaatikko ei en odota. Erityisesti lapsiperheet kiittvt, kun pesukoneeseen on ilmeisesti myyjn mukaan jokin katsoo Mielen painoa verraten muihin jotain muuta.\nPikkuparlamentin edess Helsingiss joukko Rastaslinnut with flashcards, games and other Tarmo Ropponen puolitoista minuuttia edell kannattaisi ottaa mallia Ruotsista ja.\nEik viime eduskuntavaalien aikainen, Markus olemme parhaimmillamme: luomaan mahtavia pelikokemuksia, siit, ett tiukan paikan tullen vihret haluavat olla kaukana kaikesta perustelee Rovion toimitusjohtaja Pekka Rantala.\nUpo Pesukarhu Di on tersaltaallinen. Born on the island, his oman sielusi rakastettua, ja hnen kuvansa on edesssi niin paljon sen laidalla, nhtvsti aikoen jd.\nTm kodinkoneiden takuulaajennus sislt korjauksen.\nHiljainen Pyykinpesukone Kommentoi aloitusta Video


1 Tulot ja kulutus 29 Inkomst och konsumtion Income and Consumption Kuluttajabarometri maakunnittain 28, 4. neljännes Kuluttajien luottamusindikaattori maakunnittain, 4. neljännes 28 Pohjois- Etelä- 12 9,1 9,3 9, ,7 5,8 6,3 6,4 6,5 6 1,9 2,1 2,6 3,1 3,5 3,7 3,9 4,1 4,5 4,6 4 2,4 1 Luottamusindikaattorin pisteluku 2 4 Helsinki Tietoja lainattaessa lähteenä on mainittava Tilastokeskus. Uppgifterna får lånas med uppgivande av Statistikcentralen som källa. Quoting is encouraged provided Statistics Finland is acknowledged as the source.\n2 Saadut haastattelut maakunnittain 4. neljännes Etelä Pohjois Ahvenanmaa 32 Yhteensä Itä-Uudenmaan, n, n ja erityisesti Ahvenanmaan luvut eivät ole haastattelujen pienen määrän takia yhtä luotettavia kuin muiden maakuntien luvut. Ahvenanmaan lukuja ei esitetä maakuntatarkastelussa erikseen tulosten suuren satunnaisvaihtelun vuoksi. n lukuihin Ahvenanmaan luvut kuitenkin sisältyvät. Saadut haastattelut väestöryhmittäin, 4. neljännes 28 Väestöryhmä *) Sukupuoli Mies 2 23 Nainen IKÄ Koulutus Perusaste Keskiaste Korkea-aste Suuralue Pääkaupunkiseutu 845 Muu Etelä-Suomi 987 Länsi-Suomi Itä-Suomi 478 Pohjois-Suomi 558 Sosioekonominen asema Maatalousyrittäjät 59 Muut yrittäjät 296 Ylemmät toimihenkilöt 77 Alemmat toimihenkilöt 827 Työntekijät 762 Työttömät 141 Opiskelijat 521 Eläkeläiset 1 21 Omaa kotitaloutta hoitavat yms. 161 Kotitaloustyyppi Yksinasuvat 877 Lapsiperheet Muut (aikuis)taloudet 2 49 Kotitalouden bruttotuloluokka Alin neljännes alin neljännes ylin neljännes Ylin neljännes Tulot tuntemattomat 284 Kaikki yhteensä *) Väestöryhmä määritellään tässä vastaajan tai vastaajan kotitalouden ominaisuuden perusteella.\n4 Katsaus (Huom! Maakunnittaiset ja väestöryhmittäiset tiedot keskeisistä saldoluvuista sivuilla 6 7.) Suomen talouskehitys Mennyt vuosi (kuvio 1, sivu 12) Kuviossa 1 esitetään kuluttajien arviot Suomen talouden viimeaikaisesta kehityksestä. Keskeisenä mittarina käytetään kuluttajien vastauksista johdettua saldolukua. Saldoluvun laskentaperiaate on esitetty sivulla 1. Kuluttajien arviot Suomen taloudesta olivat 199-luvun jälkipuoliskolla hyvän talouskasvun vuosina varsin myönteisiä. Talouskasvun hidastuessa vuonna 21 kuluttajien mielialat kääntyivät pessimistisiksi ja saldoluku oli miinuksella kolmisen vuotta. Vuonna 24 arviot paranivat ja olivat neljän vuoden ajan enimmäkseen plussalla. Vuonna 27 mielialat kohenivat edellisistä vuosista melkoisesti. Vuoden 28 aikana mielialat ovat laskeneet voimakkaasti. Saldoluku oli nyt, vuoden 28 viimeisellä neljänneksellä 38,8. Se oli laskenut vuoden takaisesta lukemasta kokonaista 43 pistettä. Sen pitkän ajan keskiarvo (1/ /28) on +6,2. Kaikki väestöryhmät arvioivat maan talouden heikentyneen viimeisen vuoden aikana. Tyytymättömimpiä talouskehitykseen olivat ylemmät toimihenkilöt ( 47), maatalousyrittäjät ( 44) ja muut yrittäjät ( 43). Vähiten tyytymättömiä olivat opiskelijat ( 22). Kaikki maakunnat arvioivat maan talouden huonontuneen. Tyytymättömimpiä olivat n ( 45), Keski-Suomen ja n ( 42) sekä n, Itä-Uudenmaan, n, en ja n ( 41) kuluttajat. Tuleva vuosi (kuvio 2, sivu 13) Kuluttajien arviot maan tulevasta talouskehityksestä (saldoluvuilla mitaten) ovat vuosituhannen vaihteen jälkeen vaihdelleet saldoluvun nolla molemmin puolin hyvin tiheästi. Vuonna 24 vallinnut optimismi notkahti vuoden 25 puolivälissä ja saldoluku käväisi miinuksella. Sen jälkeen odotukset olivat hieman plussalla vuoden 27 jälkipuoliskolle asti. Vuoden 28 aikana odotukset maan taloudesta ovat heikentyneet jyrkästi. Vuoden viimeisellä neljänneksellä saldoluku oli 23,7. Saldoluku on laskenut vuoden takaisesta noin 17 pistettä. Saldoluvun pitkän ajan keskiarvo on +4,2. Pessimistisimpiä olivat maatalousyrittäjät ( 31), ylemmät toimihenkilöt ( 29) ja työttömät ( 28). Opiskelijat ( 7) ovat muita vähemmän pessimistisiä. Kaikki maakunnat arvioivat maan talouden heikkenevän. Pessimistisimpiä olivat n ( 34), ( 31), Lapin ja en ( 28) kuluttajat. Työttömyys (kuvio 3, sivu 14) Neljä vuotta sitten liikkeelle lähtenyt optimismi maan talouskehityksestä paransi myös kuluttajien arvioita maan työttömyyskehityksestä. Vuonna 28 synkentyneet talousnäkymät heikensivät myös työttömyysarvioita. Vuoden viimeisellä neljänneksellä kolme neljästä arvioi työttömyyden kasvavan seuraavan vuoden aikana. Työttömyysodotusten saldoluku laski vuoden takaa 47 pistettä ja oli viimeisellä neljänneksellä 39,7. Sen pitkän ajan keskiarvo on +4,5. Kaikki väestöryhmät ja maakunnat odottavat työttömyyden kasvavan. Väestöryhmistä maatalousyrittäjät ( 5), työttömät ( 49) ja muut yrittäjät ( 48) sekä maakunnista en ( 47), Varsinais-Suomen sekä Pohjois- ja n ( 43) kuluttajat povaavat muita yleisemmin työttömyyden kasvua. Kuluttajahinnat Mennyt vuosi (kuvio 4, sivu 15) Kuluttajabarometrilla selvitetään myös suomalaisten arvioita kuluttajahintojen muutoksista. Kuluttajat arvioivat hintojen nousseen vuoden aikana 4,5 prosenttia. Kuluttajahintaindeksillä mitattuna hinnat nousivat samana aikana 3,8 prosenttia. 4 Tilastokeskus Tuleva vuosi (kuvio 5, sivu 16) Haastateltavia pyydetään myös ennustamaan kuinka paljon hinnat tulevat muuttumaan seuraavan vuoden aikana. Kuluttajat ennustivat seuraavan vuoden inflaatioksi +2,8 prosenttia. Oman talouden kehitys Mennyt vuosi (kuvio 6, sivu 17) Kuluttajien oma talous heikkeni 199-luvun laman aikana viisi vuotta. Käänne parempaan tapahtui kuluttajien mielestä vuonna Siitä lähtien kuluttajat ovat arvioineet oman taloutensa parantuneen. Sen pitkän ajan keskiarvo (lokakuu 1995-joulukuu 28) on +5,3.Vuosina luottamus oli verraten hyvä; saldoluvun keskiarvo oli +6,9. Vuoden 28 jälkipuoliskolla mielialat laskivat. Ensimmäisellä vuosipuoliskolla saldoluku oli keskimäärin +6,1, jälkimmäisellä +2,8. Viimeisellä vuosineljänneksellä saldoluku oli +2,3. Kuluttajista 58 prosenttia arvioi taloutensa pysyneen ennallaan, 23 prosenttia arvioi sen parantuneen ja 19 prosenttia heikentyneen vuoden takaisesta. Väestöryhmistä myönteisen arvioin oman taloutensa kehityksestä antoivat ylemmät (+12,4) ja alemmat (+7,4) toimihenkilöt, muut yrittäjät (+6,5), työntekijät (+5,7) ja opiskelijat (+3).Työttömät ( 23,7), maatalousyrittäjät ( 12,5), omaa kotitaloutta hoitavat ( 8,8) ja eläkeläiset ( 8,4) arvioivat taloutensa heikentyneen. Maakunnista n ( 6), n ( 4), Etelä-n ja en ( 2) sekä n, Keski-Suomen ja Itä-Uudenmaan ( 1) kuluttajat arvioivat taloutensa heikentyneen edellisen vuoden aikana. Muiden maakuntien kuluttajat arvioivat taloutensa parantuneen. Tyytyväisimpiä oman talouden kehitykseen oltiin ssa (+11), Satakunnassa (+9) ja ssa (+7). Tuleva vuosi (kuvio 7, sivu 18) Kuluttajien odotukset oman taloutensa kehityksestä kääntyivät laman jälkeen vuonna 1995 plussalle. Tämän jälkeen talousodotukset ovat olleet jatkuvasti myönteisiä. 2-luvulla saldoluku on liikkunut säännöllisesti pisteluvun +1 vaiheilla. Vuoden 28 aikana odotukset alkoivat laskea. Viimeisellä neljänneksellä saldoluku oli +3,9. Kuusi taloutta kymmenestä arvelee taloutensa olevan vuoden kuluttua ennallaan, joka viides uskoo sen parantuneen ja noin joka kuudes huonontuneen. Saldoluvun pitkän ajan keskiarvo on +9,3. Eläkeläiset ( 7) ja maatalousyrittäjät ( 6) odottavat taloutensa heikkenevän, muut väestöryhmät paranevan. Optimistisimpia ovat opiskelijat (+16), omaa kotitaloutta hoitavat (+12) ja työttömät (+11). Maakunnista en ( 3,8) ja n ( 2,5) kuluttajat arvioivat taloutensa hieman heikkenevän. Toiveikkuutta oli eniten Keski-Suomessa, Uudellamaalla ja ssa (+6). Kotitalouksien rahatilanne (kuvio 16, sivu 28) Kotitalouksien rahatilanne on vuosien mittaan parantunut. Rahatilannetta kuvaava saldoluku oli vuoden 28 viimeisellä neljänneksellä +31. Sen pitkän ajan keskiarvo on +26,4. Rahatilannetta kuvattiin seuraavasti: velkaannuimme : 2,5 %, käytimme säästöjä kulutukseen : 4,1 %," rahat riittivät nipin napin": 29,6 %, säästimme hieman : 55,7 % ja säästimme paljon": 7,6 % kotitalouksista. Paras rahatilanne oli ylemmillä (+47) ja alemmilla toimihenkilöillä (+38) sekä muilla yrittäjillä (+37). Muita huonompi se oli työttömillä (+1). Maakunnista paras rahatilanne oli essä (+36), Satakunnassa, ssa, Kanta- Hämeessä ja lla (+35). Muita heikompi se oli Eteläja Pohjois-lla ja ssa (+25).\n5 Kestotavarat Ostamisen edullisuus (kuvio 8, sivu 19) Kestotavaroiden ostaminen koettiin vuosia edulliseksi, kunnes vuonna 2 näkemykset inflaation hieman nopeutuessa alkoivat heiketä. Euron tulo pudotti saldoluvun vuoden 22 alussa miinukselle, mutta vuonna 23 yllettiin yhtäkkiä uuteen ennätykseen (yli 3 pistettä) lähinnä autojen halpenemisen ansiosta. Arviot ostamisesta ovat sen jälkeen heikenneet. Saldoluku laski vuoden 28 aikana noin 4 pistettä ja oli viimeisellä neljänneksellä 11,6. Saldoluvun pitkän ajan keskiarvo on +19,7. Kaikki väestöryhmät pitivät ostamista epäedullisena. Eniten epäedullisena sitä pitivät työttömät ( 27) ja maatalousyrittäjät ( 24). Opiskelijat ( 5) ja ylemmät toimihenkilöt ( 8) olivat arvioissaan muita maltillisempia. Maakunnista kielteisimmät arviot saatiin estä ( 22), Lapista ( 22), sta ( 2) ja lta ( 18). Rahankäyttövertailu (kuvio 17, sivu 29) Kuluttajia pyydetään ennustamaan tulevien 12 kuukauden aikana kestotavaroihin käyttämänsä rahan määrää suhteessa edellisiin 12 kuukauteen. 45 % arvioi sen pysyvän ennallaan ja 39 % vähenevän. 16 % arvioi lisäävänsä rahankäyttöään kestotavaroihin. Rahankäyttöä kuvaava saldoluku oli kaikkien aikojen minimissä ja oli 16,8. Saldoluvun pitkän ajan keskiarvo on 7,4. Väestöryhmistä opiskelijat ( 7) aikovat vähentää rahankäyttöään kestotavaroihin muita väestöryhmiä vähemmän. Eniten rahankäyttöään aikovat vähentää työttömät ( 28) sekä eläkeläiset ja omaa kotitaloutta hoitavat ( 2). Maakunnista rahankäytön vähentämisaikomukset olivat runsainta lla ja essä ( 23), sekä lla ( 21) ja ssa ( 2). Muita vähemmän rahankäyttöä aiotaan vähentää ssa ( 12), ssa ja Itä-Uudellamaalla ( 13) sekä Lapissa ( 14). Säästäminen (kuviot 12 13, sivut 24 25) Säästämisen edullisuutta punnitaan mm. eri sijoituskohteiden tuotto-odotuksilla. Kolme neljästä piti ajankohtaa säästämisen kannalta hyvänä, yksi neljästä huonona. Saldoluku oli neljännellä neljänneksellä +28,1. Saldoluvun pitkän ajan keskiarvo on +1,9. 77,9 prosenttia talouksista ilmoitti hyvin tai melko todennäköisesti säästävänsä seuraavan vuoden aikana. Vastaava pitkän ajan keskiarvo on 71,4 prosenttia. Säästöaikeita oli muita enemmän ylempien (93 %) ja alempien (89 %) toimihenkilöiden sekä työntekijöiden (86 %) talouksilla, muita vähemmän työttömien (5 %), eläkeläisten (65 %) ja opiskelijoiden (65 %) talouksilla. Maakunnittaiset erot olivat pieniä. Säästöaikeita oli eniten Itä-Uudellamaalla (84 %), Satakunnassa (82 %), ssa, Lapissa ja Uudellamaalla (81 %). Säästämisaikeita oli muita vähemmän lla (65 %), essä (71 %), sekä Etelä-lla ja ssa (72 %). Säästämismotiivit (Huom! tiedot ovat lokakuulta 28, katso alaviite *) Säästämiseen voi olla monia syitä. Tavallisin syy on pahan päivän varalle säästäminen. Sitä varten aikoo säästää 56 prosenttia talouksista. Muut motiivit ja prosenttiosuudet olivat: loma 4 %, velanhoito 37 %, vanhuus 34 %, kestotavarat 26 %, asunto etukäteen 9 % ja muu syy 9 prosenttia kotitalouksista. Säästöjen sijoitusmuodot (Huom! tiedot ovat lokakuulta 28, katso alaviite *) 59 prosenttia talouksista aikoo sijoittaa säästyneet varat pankkitilille. Muut sijoitusmuodot ja prosenttiosuudet oli- vat: kiinteä omaisuus 12 %, asunto-osake 11 %, pörssiosakkeet 8 %, muut arvopaperit 19 %, vakuutussäästöt 19 % ja muu kohde 12 prosenttia talouksista. Luotonotto (kuviot 14 15, sivut 26 27) Vuoden 28 viimeisellä neljänneksellä 19 prosenttia kuluttajista piti ajankohtaa hyvänä ja 76 prosenttia huonona luotonotolle. Luotonoton edullisuutta kuvaava saldoluku oli vuoden 28 viimeisellä neljänneksellä 38,4. Se on laskenut kolmen vuoden aikana noin 7 pistettä. Saldoluvun pitkän ajan keskiarvo on +18,4. Kotitalouksista 1,2 prosenttia aikoi ottaa lainaa seuraavan vuoden aikana. Vastaava pitkän ajan keskiarvo on 13,6 prosenttia. Lainanottoaikeita oli eniten opiskelijoiden (18 %) ja ylempien toimihenkilöiden (15,3 %) sekä omaa kotitaloutta hoitavien talouksilla (14,6 %*), muita vähemmän eläkeläisten (2 %) ja työttömien (6 %) talouksilla. Maakunnista lainanottoaikeita oli eniten Keski-Suomessa ja Itä-Uudellamaalla (13 %), vähiten ssa, lla ja Etelä-lla (6 %). Luotonoton motiivit (Huom! tiedot ovat lokakuulta 28, katso alaviite *) Kotitalouksilta tiedustellaan myös suunnitellun luoton käyttötarkoitusta. Käyttötarkoitukset jakaantuivat lokakuussa 28 seuraavasti: asunto-osake 2,8 %, kiinteä omaisuus 2,5 %, opinnot 2,1 %,, kestokulutustavarat tai matkat 1,5 %, arvopaperit,2 % ja muu käyttötarkoitus 2 prosenttia kotitalouksista. Kuluttajien luottamusindikaattori (taulukko sivulla 6 ja kuvio etukannessa). (Kuluttajien luottamusindikaattorin laskentaperiaate on esitetty sivulla 1.) Kuluttajien luottamusindikaattorin arvo oli vuoden 28 viimeisellä neljänneksellä 3,7. Sen pitkän ajan keskiarvo on +13,4. Väestöryhmistä luottamus oli plussalla opiskelijoiden (+2,5), ylempien toimihenkilöiden (+2,4), omaa kotitaloutta hoitavien (+2,) ja alempien toimihenkilöiden (+,4) talouksilla. Työttömien ( 17,7), eläkeläisten ( 14,2), maatalousyrittäjien ( 12,9), työntekijöiden ( 2,3) ja muiden yrittäjien ( 1,5) luottamus oli miinuksella. Lapsiperheiden (+2,6) talousluottamus oli plussalla kun sitä vastoin usean aikuisen talouksilla ( 4,4) tai yksin asuvilla ( 7) se oli miinuksella. Kaikkien maakuntien luottamusindikaattori oli miinuksella. Maakunnista talouspessimismi oli muita alueita vähäisempi Satakunnassa (,4), Uudellamaalla ( 1), Lapissa ( 1,9) ja Keski-Suomessa ( 2,1). Eniten pessimismiä oli essä, lla ja lla ( 9) Kuluttajien luottamusindikaattori Luottamusindikaattorin pisteluku Vuosi ja neljännes *) Vuoden 23 alusta lähtien säästämisen ja luotonoton motiivit sekä säästöjen sijoituskohteet kysytään neljä kertaa vuodessa. Kyselykuukaudet ovat tammi-, huhti-, heinä- ja lokakuu. Aiemmin tiedot kysyttiin joka kuukausi. Tilastokeskus 5\n6 Kuluttajien luottamusindikaattori (CCI) ja sen osatekijät saldolukuina maakunnittain, 4. neljännes 28 Maakunta Oma talous, tuleva 12 kk Säästämismahdollisuudet, tuleva 12 kk Suomen talous, tuleva 12 kk Työttömyys, tuleva 12 kk Luottamusindikaattori (CCI) 6,2 51,4 23,8 37,8 1, 5,1 35,7 22,5 43,4 6,3 3, 5,1 19,4 35,3,4 2,4 3,3 26,2 46,9 9,4 3,8 44,3 24,7 41,3 4,5 3,8 42,6 27,9 36,6 6,4 1,1 39,3 23,4 39,7 5,7 1,7 47,3 23,5 41, 3,9 3,1 36,2 22,3 43, 6,5 6,1 36,1 22,1 43,2 5,8 4,6 43,6 19,9 42,4 3,5 6,3 43,8 17,9 4,5 2,1 Etelä- 3,3 38,9 19,1 39,5 4,1 2,5 4,8 33,7 4,9 9,1,1 29, 31,2 35, 9,3 Pohjois- 3,2 47,2 23,9 39, 3,1,6 46,4 23,2 42,1 4,6 4,9 52,2 27,9 36,9 1,9,1 54,9 25,9 39,7 2,6 3,9 44,7 23,7 39,7 3,7 Keskiarvo 1/ /28 9,3 35,6 4,2 4,5 13,4 Kuluttajien luottamusindikaattori (CCI) ja sen osatekijät saldolukuina väestöryhmittäin, 4. neljännes 28 Väestöryhmä*) Oma talous, tuleva 12 kk Säästämismahdollisuudet, tuleva 12 kk Suomen talous, tuleva 12 kk Työttömyys, tuleva 12 kk Luottamusindikaattori (CCI) Miehet 6, 47,8 23,1 39,8 2,3 Naiset 1,7 41,8 24,2 39,7 5, vuotiaat 13,5 31,5 5,9 19,2 5, vuotiaat 12,7 59,6 19,2 35,3 4, vuotiaat 6,7 65,4 25,7 43,3, vuotiaat 1, 54,5 32,3 46,8 5, vuotiaat 4,4 38,8 3,2 49,3 11, vuotiaat 8,3 19,9 27,7 42,7 14,7 Perusasteen koulutus 3,7 29,7 17,1 33,7 4,3 Keskiasteen koulutus 4,6 42,4 24,8 41,1 4,7 Korkea-asteen koulutus 2,9 64,1 29,1 44,3 1,6 Pääkaupunkiseutu 7,6 51,6 22,8 37,6,3 Muu Etelä-Suomi,8 44,5 25,9 39,8 5,1 Länsi-Suomi 3,5 41,8 23,1 4,3 4,5 Itä-Suomi 4,9 38, 21,6 43, 5,4 Pohjois-Suomi 3,4 48,4 24,9 38,8 3, Maatalousyrittäjät 6,4 36, 31,3 49,7 12,9 Muut yrittäjät 8,9 6, 27,5 47,5 1,5 Ylemmät toimihenkilöt 5,3 75,7 29,1 42,2 2,4 Alemmat toimihenkilöt 3,2 63,8 23,4 42,,4 Työntekijät 2,6 55,7 26,3 41,4 2,3 Työttömät 1,9 4,4 28,1 49,1 17,7 Opiskelijat 16,2 2,6 7, 19,8 2,5 Eläkeläiset 7,3 2,6 26,7 43,4 14,2 Omaa kotitaloutta hoitavat yms. 12,2 48,7 18,2 34,9 2, Yksinasuvat 5,4 29,1 23,5 38,9 7, Lapsiperheet 7,4 61,9 22, 36,7 2,6 Muut (aikuis)taloudet,3 5, 25,2 42,7 4,4 Alin tuloneljännes 6,7 2, 19,2 34,8 12,3 2. alin tuloneljännes 2,6 39, 23,1 41,2 5,7 2. ylin tuloneljännes 3,1 65,9 26, 39,7,8 Ylin tuloneljännes 4,4 77,8 26,4 44,3 2,9 Tulot tuntemattomat 3,8 32,1 13, 26,8 1, Kaikki yhteensä 3,9 44,7 23,7 39,7 3,7 *) Väestöryhmä määritellään tässä vastaajan tai vastaajan kotitalouden ominaisuuden perusteella. 6 Tilastokeskus\n7 Kuluttajien arvioita omasta ja maan taloudesta saldolukuina maakunnittain, 4. neljännes 28 Maakunta Oma talous, mennyt vuosi Suomen talous, mennyt vuosi Ostamisen edullisuus Kotitalouden rahatilanne Säästämisen edullisuus Lainanoton edullisuus 5,1 39,1 11,7 34,2 28,7 37,4 3,2 39,9 14,1 29,5 28,1 37,2 8,6 34,4 2,4 35,4 29,3 35,3,7 4,7 22,4 34,8 26, 33,1 1,2 39,3 18, 28,5 21,5 39,7 1,7 39,2 8,4 36,4 29,7 39, 5,9 41,9 7, 26,6 3,1 41,3 2,8 32,,8 35,4 26, 37,2 7,4 4,5 11,3 3,6 25,9 34,8 1, 41, 1,6 27,4 35,3 4,8 5, 37, 2,4 25,4 32,5 4,9,8 42,1 16, 26,6 26, 34, Etelä- 2,4 39,7,1 24,8 3,2 34,4 3,8 34,8 14,9 34,5 38,3 42,3 1, 44,6 3,6 32,5 2,8 28,9 Pohjois- 1,3 35,4 8,3 25,3 28,2 42,7 1,7 41,4 16,2 31,1 27,1 48,2 2,5 39,4 21,9 31,8 22,8 39,2,6 41,1 8,7 33,1 24,9 34,5 2,3 38,8 11,6 31, 28,1 38,1 Keskiarvo 1/ /28 5,3 6,2 19,7 26,4 1,9 18,4 Kuluttajien arvioita omasta ja maan taloudesta saldolukuina väestöryhmittäin, 4. neljännes 28 Väestöryhmä *) Oma talous, mennyt vuosi Suomen talous, mennyt vuosi Ostamisen edullisuus Kotitalouden rahatilanne Säästämisen edullisuus Lainanoton edullisuus Miehet 3,7 39,6 12,7 32, 3,5 35, Naiset,9 37,9 1,4 3,1 25,8 41, vuotiaat 9,2 22,1 2,8 27,6 31,1 34, vuotiaat 11,5 39,2 15,8 31,8 34,3 37, vuotiaat 2,9 42,6 9,4 35,7 3,8 35, vuotiaat,7 43, 16,9 32,8 21,2 39, vuotiaat 2,7 45,3 14,9 33,1 27,1 41, vuotiaat 8,4 38,7 6,8 24, 24,2 39,1 Perusasteen koulutus 1,2 3,2 7,1 27,3 27,6 38,7 Keskiasteen koulutus 2,7 39,9 14,4 27,5 27,9 38,4 Korkea-asteen koulutus 2,9 46,1 12,4 4,1 29,2 36,9 Pääkaupunkiseutu 6,4 4,2 11,7 35, 28, 36,1 Muu Etelä-Suomi,3 38, 1,2 32,9 28,7 38,6 Länsi-Suomi 1,2 38,6 12,6 29,6 27,3 37, Itä-Suomi 3, 39,8 9,3 27,8 31,9 39,1 Pohjois-Suomi 2,8 37,2 12,9 27,8 26,6 42,4 Maatalousyrittäjät 12,5 44,4 23,9 21,1 26,8 24,9 Muut yrittäjät 6,5 43,2 13,2 37,3 24,1 28,2 Ylemmät toimihenkilöt 12,4 47,1 8,4 46,9 31,3 36,2 Alemmat toimihenkilöt 7,4 39,9 1,8 37,6 26,7 39,6 Työntekijät 5,7 37,9 15,9 34,8 31, 42,8 Työttömät 23,7 37,8 26,8 1,2 26,3 38,1 Opiskelijat 3, 22,4 4,8 19, 3,9 31,8 Eläkeläiset 8,4 4,5 1, 23,4 23,7 41,3 Omaa kotitaloutta hoitavat yms. 8,8 39,4 2,9 29,6 31,7 42,1 Yksinasuvat 1,1 37,3 7, 22,6 29,7 38,9 Lapsiperheet 4,1 36,4 11,7 34,1 27,1 34,6 Muut (aikuis)taloudet 2,3 41,4 13,5 37,5 28,3 4,5 Alin tuloneljännes 9,1 32,7 1,6 7,3 24,7 43, 2. alin tuloneljännes 2,5 39, 8,9 27,3 29,5 41,4 2. ylin tuloneljännes 3,2 39,1 14,4 4,6 28,5 38,7 Ylin tuloneljännes 11,7 45,2 11,4 49,3 28,2 33,7 Tulot tuntemattomat,6 23,2 1, 29,8 28,4 3,3 Kaikki yhteensä 2,3 38,8 11,6 31, 28,1 38,1 *) Väestöryhmä määritellään tässä vastaajan tai vastaajan kotitalouden ominaisuuden perusteella. Tilastokeskus 7\n8 Luottamusindikaattori EU-maissa Suomalaisten kuluttajien talousnäkemykset ovat kansainvälisesti verrattuna hyvin valoisia, kun niitä mitataan kuluttajien luottamusindikaattorilla. Kansanluonteissa ja vastaamistavoissa on kuitenkin eroja, joten on suositeltavaa tarkastella luottamusindikaattorin poikkeamaa sen pitkän aikavälin keskiarvosta maittain. Marraskuussa talouden kehitystä arvioitiin suhteellisesti luottavaisimmin Puolassa. Muualla kuluttajien näkemykset olivat pessimistisiä. Luottamus talouteen on viime kuukausina yleisesti romahtanut. EU-maiden keskimääräinen luottamusindikaattoripoikkeama oli marraskuussa 15 (euroalueella 15). EU:n komission kuukausittain julkaisemat indikaattoriluvut lasketaan kausitasoitetuista sarjoista. Ostoaikomukset Ostoaikomukset koskevat yleensä seuraavaa puolta vuotta. Poikkeuksena omistusasunto ja henkilöauto, joiden suunnittelujakso on 12 kuukautta. Omistusasunto (kuvio 9, sivu 2) Asuntokaupan vilkkaina vuosina 198-luvun lopulla joka kymmenes kotitalous suunnitteli asunnon ostoa vuoden sisällä. 199-luvun laman aikana ostoaikeet laskivat noin puoleen tästä. Vuonna 1995 ostoaikeet lähtivät nousuun. Pari kolme vuotta sitten ostoaikeet olivat korkealla muun muassa edullisten asuntolainakorkojen takia. Sen jälkeen ostoaikeet ovat jälleen hieman vähenneet. Vuoden 28 viimeisellä neljänneksellä 7,1 prosenttia kotitalouksista aikoi hankkia tai vaihtaa omistusasunnon vuoden sisällä. Väestöryhmistä eniten ostoaikeita oli ylempien (12, %) ja alempien (9,6 %) toimihenkilöiden sekä muiden yrittäjien (9,9 %) talouksilla. Vähiten niitä oli eläkeläisten (2,3 %), opiskelijoiden (5,2 %) ja maatalousyrittäjien (5,3 %) talouksilla. Lapsiperheet (8,7 %) suunnittelivat asunnon hankintaa hieman useammin kuin usean aikuisen taloudet (6,2 %) tai yksinasuvat (7,1 %). Maakuntien kärjessä olivat (9,1 %), ja (8,4 %) (8,3 %) ja (8,1 %). Hankinta-aikeita oli muita vähemmän njasatakunnan(4,4%),n(4,8%),pohjois-n, (5 %) ja n (5,2 %) talouksilla. Barometrillä selvitetään myös miten kotitalous aikoo rahoittaa asunnon hankinnan. Asunnon ostoa suunnittelevilta kysytään tärkeintä ja toiseksi tärkeintä rahoitusmuotoa. Joulukuussa 28 vastausjakaumat olivat seuraavat. Tärkein rahoitusmuoto: pankkilaina 54 %, nykyisen asunnon myyntitulo 2 % ja omat säästöt 23 % kotitalouksista. Toiseksi tärkein rahoitusmuoto: pankkilaina 28 %, nykyisen asunnon myyntitulo 12 % ja omat säästöt 21 % kotitalouksista. Henkilöauto (kuvio 1, sivu 21) Vuoden 28 viimeisellä neljänneksellä 14,7 prosenttia kotitalouksista aikoi hankkia tai vaihtaa auton vuoden sisällä. Tämän mukaan kotitaloudet ostaisivat vuoden kuluessa noin 36 henkilöautoa, joista uusia noin 113 ja käytettyjä noin 247 kappaletta. Väestöryhmistä ostoaikeita oli eniten yrittäjien (pl. maatalousyrittäjät) talouksilla (23,3 %) sekä ylempien toimihenkilöiden (2,3 %) ja omaa kotitaloutta hoitavien (2,3 %) talouksilla. Vähiten auton ostoaikeita oli eläkeläisten (6,5 %) ja maatalousyrittäjien (1,2 %) talouksilla. Eri alueista aikomuksia oli eniten ssa ja lla (19 %), vähiten ssa (9 %) ja Etelä-lla (1 %). Barometrillä selvitetään myös miten kotitalous aikoo rahoittaa auton hankinnan. Auton ostoa suunnittelevilta kysytään tärkeintä ja toiseksi tärkeintä rahoitusmuotoa. Joulukuussa 28 vastausjakaumat olivat seuraavat. Tärkein rahoitusmuoto: nykyisen auton myyntitulo 57 %, omat säästöt 22 %, pankkilaina 9 % ja osamaksukauppa 7 % kotitalouksista. Toiseksi tärkein rahoitusmuoto: nykyisen auton myyntitulo 12 %, omat säästöt 29 %, pankkilaina 21 % ja osamaksukauppa 1 % kotitalouksista. Kuluttajien luottamusindikaattori EU-maissa, marraskuu 28 Indikaattorin poikkeama maan keskiarvosta 1/1995 1/28 Puola Romania Tshekki Slovakia Kypros Saksa Slovenia Bulgaria Malta Italia Tanska Luxemburg Ranska Euroalue EU-27 Itävalta Viro Ruotsi Belgia Suomi Latvia Portugali Alankomaat Iso-Britannia Unkari Kreikka Liettua Espanja Asunnon ja auton ostoaikomukset väestöryhmittäin *), 4. neljännes 28 Väestöryhmä *) Lähde: European Commission, DG ECFIN, Business and Consumer Survey Results, November 28 Asunto 12 kk sisällä % kotitalouksista Auto 12 kk sisällä % kotitalouksista Sukupuoli Mies 7,8 16,3 Nainen 6,4 13,1 IKÄ ,1 2, ,5 19, ,3 19, ,9 15, ,2 1, ,1 5,6 Koulutus Perusaste 4,5 12,7 Keskiaste 7,4 14,8 Korkea-aste 9,4 16,6 SUURALUE Pääkaupunkiseutu 9,5 13,6 Muu Etelä-Suomi 6,8 16,4 Länsi-Suomi 6,6 14,5 Itä-Suomi 6,6 13,7 Pohjois-Suomi 5,4 15, Sosioekonominen asema Maatalousyrittäjät 5,3 1,2 Muut yrittäjät 9,9 23,3 Ylemmät toimihenkilöt 12, 2,3 Alemmat toimihenkilöt 9,6 16,3 Työntekijät 8,2 15,7 Työttömät 6,4 12,1 Opiskelijat 5,2 17,7 Eläkeläiset 2,3 6,5 Omaa kotitaloutta hoitavat yms. 7,7 2,3 Kotitaloustyyppi Yksinasuvat 7,1 8,5 Lapsiperheet 8,7 22,5 Muut (aikuis)taloudet 6,2 16,1 Kotitalouden bruttotuloluokka Alin neljännes 3,4 7,3 2. alin neljännes 5,9 1,5 2. ylin neljännes 8,6 18,3 Ylin neljännes 11,2 23,7 Tulot tuntemattomat 6, 14,1 Kaikki yhteensä 7,1 14,7 *) Väestöryhmä määritellään tässä vastaajan tai vastaajan kotitalouden ominaisuuden perusteella. 5 8 Tilastokeskus\n9 Koti, asuminen, vapaa-aika (taulukko 11, sivu 22 23) Sisustaminen, asuntoremontti Kodin sisustamisaikeet kääntyivät vuonna 25 kasvuun kolmen vuoden tasaisen kehityksen jälkeen. Vuoden 28 jälkipuoliskolla ostoaikeet ovat kääntyneet lievään laskuun. Vuoden viimeisellä neljänneksellä 44,2 prosenttia talouksista aikoo sisustaa kotiaan puolen vuoden sisällä. Ostoaikeita on eniten ylempien toimihenkilöiden (6 %), omaa kotitaloutta hoitavien (58 %), opiskelijoiden (57 %) ja alempien toimihenkilöiden (54 %) talouksilla. Vähiten niitä on eläkeläisten (21 %) ja maatalousyrittäjien (29 %) talouksilla. Lapsiperheillä (59 %) sisustusaikeita oli selvästi enemmän kuin muilla kotitaloustyypeillä (noin 4 %). Maakunnista kärjessä olivat (49 %), (48 %), sekä Etelä- ja (46 %). Vähiten niitä oli ssa, ssa ja essä (37 %). Asunnon korjausaikeet ovat olleet jo pitkään kasvussa. Asuntoremonttia suunnitteli koko maassa keskimäärin 31,9 prosenttia talouksista. Eniten remonttiaikeita oli muiden yrittäjien (42 %) ja ylempien toimihenkilöiden (4 %) talouksilla, vähiten opiskelijoiden (24 %), työttömien (27 %) ja eläkeläisten (28 %) talouksilla. Lapsiperheillä (42 %) ja usean hengen aikuistalouksilla (37 %) remonttiaikeita oli enemmän kuin yksinasuvien talouksilla (21 %). Maakunnista kärjessä oli (46 %), hännillä (24 %) ja (26 %). Kodinkoneet, viihde-elektroniikka Kodinkoneiden hankinta-aikeet ovat laskeneet vuosien mittaan muutamalla prosentilla vajaan 2 prosentin tuntumaan. Nyt kodinkoneita aikoi hankkia 18,8 % talouksista. Eniten ostoaikeita oli opiskelijoiden (28 %), ylempien toimihenkilöiden ja omaa kotitaloutta hoitavien (26 %) talouksilla, vähiten eläkeläisten talouksilla (11 %). Eri maakunnista hankinta-aikeita oli eniten Itä-Uudellamaalla (29 %), vähiten Lapissa (13 %), lla ja Etelä- Karjalassa (14 %), essä (15 %) ja ssa (16 %). Viihde-elektroniikan hankinta-aikeet kasvoivat vuosina 26 ja 27 vahvasti muun muassa digitaalitekniikan yleistymisen takia. Nyt, vuoden 28 viimeisellä neljänneksellä ostoaikeet ovat palanneet takavuosien tasolle. 37,2 % talouksista aikoo ostaa viihde-elektroniikkaa seuraavan puolen vuoden aikana. Väestöryhmistä kärjessä olivat opiskelijoiden (57 %) ja ylempien toimihenkilöiden (5 %) taloudet. Hännillä olivat eläkeläisten (16 %) taloudet. Maakunnista kärjessä olivat (43 %), (4 %) ja (39 %). Perää pitivät ja (28 %) sekä ja (31 %). Vapaa-aika (taulukko 11, sivu 22) Lomamatka-aikeet ulkomaille notkahtivat vuonna 23 hieman mutta kääntyivät seuraavana vuonna kasvuun. Vuonna 28 ulkomaan lomamatka-aikeita oli ennätyksellisen paljon, etenkin vuoden alkupuoliskolla. Koko vuonna keskimäärin matka-aikeita oli 47 %. Viimeisellä neljänneksellä 44,5 prosenttia talouksista suunnitteli lomamatkaa ulkomaille puolen vuoden sisällä. Väestöryhmistä aikeita oli eniten ylempien toimihenkilöiden (65 %), muiden yrittäjien (56 %) sekä ja alempien toimihenkilöiden (5 %)talouksilla, vähiten työttömien ja maatalousyrittäjien (25 %) talouksilla sekä omaa kotitaloutta hoitavien (3 %) talouksilla. Maakuntien kärjessä olivat (59 %) ja (56 %), hännillä (21 %), Pohjois- (3 %) sekä Etelä- ja (31 %). Kotimaan lomamatkaa puolen vuoden sisällä suunnitteli 5,9 % talouksista. Aikeita oli eniten ylempien toimihenkilöiden (68 %) ja omaa kotitaloutta hoitavien (57 %) talouksil- % kotitalouksista aikoo käyttää rahaa joihinkin kohteisiin seuraavan 6 kk aikana 7 % Kodin sisustus Asunnon korjaus Kodin sisustus Asunnon korjaus Vuosineljännes ja %-osuus % kotitalouksista aikoo käyttää rahaa joihinkin kohteisiin seuraavan 6 kk aikana 7 % Viihde-elektroniikka Kodinkoneet Viihde-elektroniikka Kodinkoneet % Vuosineljännes ja %-osuus % kotitalouksista aikoo tehdä lomamatkan seuraavan 6 kk aikana Kotimaan loma Ulkomaan loma Kotimaan loma Ulkomaan loma Vuosineljännes ja %-osuus % % % Tilastokeskus 9\n10 la, vähiten työttömien (4 %) ja eläkeläisten (42 %) talouksilla. Kotimaan lomamatkoja suunniteltiin muita useammin Pohjois-lla (61 %) ja Lapissa (59 %), muita vähemmän Kanta- ja essä (39 %). Vapaa-ajan asunnon hankintaa suunnitteli 2 prosenttia kotitalouksista. Eniten aikeita oli opiskelijoiden (2,8 %) ja työntekijöiden (2,7 %) talouksilla, vähiten eläkeläisten talouksilla (1 %). Kotitaloudet ssa (6,2 %), Keski-Suomessa (4,2 %) ja lla (3,8 %) suunnittelivat muita useammin vapaa-ajan asunnon hankintaa. lla ja ssa (,8 %) sekä Satakunnassa ja ssa (1,1 %) aikeita oli vähiten. Harrastusvälineet (taulukko 11, sivu 22) Harrastus- ja urheiluvälineiden hankinta-aikeet ovat kasvaneet voimakkaasti vuoden 24 jälkeen. Vuoden 28 viimeisellä neljänneksellä aikoi 23 prosenttia talouksista hankkia näitä välineitä. Eniten ostoaikeita oli opiskelijoiden (38 %) ja ylempien toimihenkilöiden (37 %) talouksilla, vähiten eläkeläisten (8 %) ja työttömien (2 %) talouksilla. Maakunnista hankinta-aikeita oli eniten Itä-Uudellamaalla (29 %) ja Uudellamaalla (27 %), vähiten lla (15 %) sekä Varsinais-Suomessa ja ssa ja (17 %). Muun kulkuvälineen kuin auton aikoo hankkia 8,8 % talouksista. Maakunnista hankinta-aikeita oli eniten lla (14 %), Keski-Suomessa (12 %) sekä ssa ja Pohjois-lla (11 %), vähiten Etelä-lla (4 %), lla (5 %) sekä essä, ssa ja ssa (6 %). Lapsiperheillä oli harrastusvälineiden (36 %) hankinta-aikeita suunnilleen kaksin verroin yksin asuvien (2 %) tai usean aikuisen (18 %) talouksiin verrattuna. Muun kulkuvälineen kuin auton hankinta-aikeita oli niin ikään lapsiperheillä (15,8 %) yli kaksin verroin yksin asuvien (7,7 %) tai usean aikuisen (5,7 %) talouksiin verrattuna. % kotitalouksista aikoo käyttää rahaa joihinkin kohteisiin seuraavan 6 kk aikana 7 % Harrastusvälineet Tutkimusmenetelmä Kuluttajabarometri on haastattelututkimus, jonka avulla mitataan suomalaisten mielikuvia arvioita ja odotuksia yleisestä ja oman kotitalouden taloudellisesta kehityksestä sekä aikomuksia tehdä suuria hankintoja, säästää tai ottaa lainaa. Lisäksi tutkimuksella selvitetään nykyaikaisten koneiden ja laitteiden yleisyyttä kotitalouksissa. (Kotitalouksien lukumäärä on noin 2,4 milj.). Tilastokeskuksen kuluttajabarometri aloitettiin marraskuussa 1987 puolivuosittaisena tutkimuksena. Vuonna 1992 se muutettiin neljännesvuosittaiseksi ja lokakuussa 1995 kuukausittaiseksi tutkimukseksi kun tietoja ruvettiin EU:n komission toimeksiannosta keräämään joka kuukausi. 1 Tilastokeskus Harrastusvälineet Kulkuväline (ei auto) Loma-asunto Kulkuväline (ei auto) Loma-asunto Vuosineljännes ja %-osuus % Kuluttajabarometrin kysymykset ovat aina olleet suurimmaksi osaksi vertailukelpoiset vastaavien kansainvälisten tutkimusten kanssa. Lokakuussa 1995 keskeisimmät kysymykset yhdenmukaistettiin EU-maiden harmonisoidun kuluttajasurveyn 15 kysymyksen kanssa. Tämä aiheutti pieniä muutoksia kuluttajabarometrin tietosisältöön. EU-kysymysten lisäksi nykyinen kuluttajabarometri sisältää parikymmentä Suomen omaa kysymystä, jotka ovat olleet mukana alusta lähtien. Tietojen keruu Kuluttajabarometrin tiedot kerättiin joulukuuhun 1999 asti Tilastokeskuksen työvoimatutkimuksen yhteydessä. Tutkimuksessa käytettiin kuutta rotatoivaa paneelia. Samalle henkilölle esitettiin kysymykset kolme kertaa puolen vuoden välein, ja kohdehenkilöistä oli joka kuukausi uusia noin kolmannes. Tilastokeskuksen kenttähaastattelijat tekivät haastattelut (puhelimitse) eri puolilla Suomea. Tammikuusta 2 alkaen kuluttajabarometrin kohteena on kuukausittain kokonaan vaihtuva henkilöotos. Samaa otosta käytetään myös suomalaisten matkailututkimuksen ym. kyselyjen tiedonkeruussa. Kaikki haastattelut tehdään nyt keskitetysti Tilastokeskuksen puhelinhaastattelu- eli CATI-keskuksesta. Tutkimusalueena on edelleen koko maa ja kuluttajabarometrin vastaajat edustavat Suomen vuotiasta väestöä iän, sukupuolen, asuinläänin ja äidinkielen suhteen. Maakunnittainen neljännesvuositarkastelu on tehty ottamalla tutkimukseen mukaan vuoden 28 loka-, marras- ja joulukuun haastatteluaineistot. Kuluttajabarometrin nettootoskoko oli vuoden 28 toisella neljänneksellä 6 6 henkilöä. Vastauksia saatiin 4 495, joten tutkimuksen nettokato oli 31,9 prosenttia. Taulukon 18 tietoja varten haastateltiin elo- ja marraskuussa 28 yhteensä henkilöä. Vastaus %-osuus Painokerroin Tulo Paljon parempi,5 1,5 Hiukan parempi 8,1 +,5 4,1 Samanlainen 39, Hiukan huonompi 46.1,5 23, Paljon huonompi 4,7 1 4,7 Ei osaa sanoa 1,7 Yhteensä 1 23,1 = saldoluku Saldoluku Tutkimuksesta laadituissa kuvioissa viitataan saldolukuihin. Laskentaperiaate esitetään oheisessa taulukossa. Esimerkkinä on kuvio 1, sivu 12: Suomen taloudellinen tilanne nyt verrattuna tilanteeseen 12 kuukautta sitten, 3. neljännes 28. Haastateltavilta kysytään: Millainen on Suomen taloudellinen tilanne nyt verrattuna tilanteeseen 12 kk sitten? Vastausvaihtoehdot on esitetty oheisessa taulukossa. Kunkin vastausvaihtoehdon prosenttiosuus kerrotaan sen painokertoimella. Tulojen summana saadaan saldoluku. Luottamusindikaattori Kuluttajien uusi luottamusindikaattori lasketaan seuraavien kysymysten saldoluvuista: Millainen on Suomen taloudellinen tilanne 12 kuukauden kuluttua verrattuna nykyiseen Millainen on oma taloudellinen tilanteenne 12 kuukauden kuluttua verrattuna nykyiseen Pystyykö taloutenne säästämään seuraavien 12 kuukauden aikana? Paljonko Suomessa on työttömiä 12 kuukauden kuluttua verrattuna nykyhetkeen? Saldoluvut lasketaan yhteen ja jaetaan neljällä. Saldoluvut ja kuluttajien luottamusindikaattori voi vaihdella 1:n ja +1:n välillä.\n11 Kuviot Tilastokeskus 11\n12 1. Suomen taloudellinen tilanne nyt verrattuna tilanteeseen 12 kuukautta sitten Paljon parempi Hiukan parempi,5,3 8,1 3,7 3. nelj nelj. 28 Samanlainen 24,5 39 Hiukan huonompi 46,1 58,1 Paljon huonompi 4,7 11,8 Ei osaa sanoa 1,7 1, Prosenttiosuus Saldolukuna mittausajankohdasta toiseen Maan talous on parantunut Maan talous on huonontunut Vuosineljännes ja saldoluku Saldoluvut maakunnittain 4. neljännes 28 Pohjois- Etelä- "Maan talous on -32 huonontunut" -34,4-34,8-35, ,8-39,1-39,2-39,3-39,4-39,7-39,9-4,5-4, ,1-41,4-41,9-42,1-44,6 "Maan talous on parantunut" Itä-Uudenmaan, n, n ja erityisesti Ahvenanmaan luvut eivät ole haastattelujen pienen määrän takia yhtä luotettavia kuin muiden maakuntien luvut. Ahvenanmaan lukuja ei esitetä niiden suuren satunnaisvaihtelun vuoksi. 12 Tilastokeskus\n13 2. Suomen taloudellinen tilanne 12 kk kuluttua verrattuna nykyiseen Paljon parempi Hiukan parempi,4,5 12, nelj nelj. 28 Samanlainen 28,6 4,1 Hiukan huonompi 41,4 45,8 Paljon huonompi 4 8,7 Ei osaa sanoa 1,1 1, Prosenttiosuus Saldolukuna mittausajankohdasta toiseen 15 1 Maan talous paranee Maan talous huononee Series Vuosineljännes ja saldoluku Saldoluvut maakunnittain 4. neljännes 28 Etelä- Pohjois- -17,9-19,1-19,4-19,9-22,1 "Maan -22,3 talous -22,5 huononee" -23,2-23,4-23,5-23,7-23,8-23,9-24,7-25,9-26,2-27,9-27,9-31,2-33,7 "Maan talous paranee" Itä-Uudenmaan, n, n ja erityisesti Ahvenanmaan luvut eivät ole haastattelujen pienen määrän takia yhtä luotettavia kuin muiden maakuntien luvut. Ahvenanmaan lukuja ei esitetä niiden suuren satunnaisvaihtelun vuoksi. Tilastokeskus 13\n14 3. Työttömyys Paljon enemmän Hiukan enemmän 2,2 15,9 32,5 56,8 3. nelj nelj. 28 Yhtä paljon 18,4 38,1 Hiukan vähemmän 7,7 25,8 Paljon vähemmän,7,7 Ei osaa sanoa,8, Prosenttiosuus Saldolukuna mittausajankohdasta toiseen Työttömiä on vuoden kuluttua vähemmän -3-4 Työttömiä on vuoden kuluttua enemmän Series Vuosineljännes ja saldoluku Saldoluvut maakunnittain 4. neljännes 28 Pohjois- Etelä ,3 Työttömiä -36,6 on vuoden kuluttua -36,9 enemmän -37, ,5-39,7-39,7-39,7-4,5-4, ,3-42,1-42, ,2-43,4-46,9 Työttömiä on vuoden kuluttua vähemmän Itä-Uudenmaan, n, n ja erityisesti Ahvenanmaan luvut eivät ole haastattelujen pienen määrän takia yhtä luotettavia kuin muiden maakuntien luvut. Ahvenanmaan lukuja ei esitetä niiden suuren satunnaisvaihtelun vuoksi. 14 Tilastokeskus\n15 4. Kuluttajahinnat Nyt verrattuna 12 kuukautta sitten Hyvin paljon korkeammat Jonkin verran korkeammat 16,4 1,7 25,8 35,4 3. nelj nelj. 28 Vähän korkeammat 44 48,7 Samalla tasolla 3,6 12,5 Alemmat,3 1,7 Ei osaa sanoa,4, Prosenttiosuus Inflaatioarvio (arvio hintojen muutoksesta vuoden takaisesta, %) 6, 5, 4, 3, 2, 1,, -1, ,8 2,4 2,5 2,4 2,2 2,2 2,2 2,3 2,2 2,3 2,6 2,6 2,4 2,6 2,8 2,5 2,4 2,6 2,8 3,1 4, 4,9 5,5 4,5 Vuosineljännes ja inflaatioprosentti Inflaatioarvio maakunnittain 4. neljännes 28, % Etelä- Pohjois ,9 4,9 4,8 4,8 4,8 4,6 4,6 4,6 4,6 4,5 4,5 4,5 4,4 4,4 4,4 4,2 4, ,4 Itä-Uudenmaan, n, n ja erityisesti Ahvenanmaan luvut eivät ole haastattelujen pienen määrän takia yhtä luotettavia kuin muiden maakuntien luvut. Ahvenanmaan lukuja ei esitetä niiden suuren satunnaisvaihtelun vuoksi. Tilastokeskus 15\n16 5. Kuluttajahinnat Muutos seuraavien 12 kuukauden aikana Nousevat nopeammin kuin nyt 14,8 9,6 Nousevat samaa vauhtia kuin nyt 37,7 48 Nousevat hitaammin kuin nyt 24,3 23,6 Pysyvät nykyisellä tasolla 1,7 21,4 Laskevat hieman nykyisestä tasosta Ei osaa sanoa 1,6 6,6, nelj nelj Prosenttiosuus Inflaatio-odotus (ennuste hintojen muutoksesta vuosi eteenpäin, %) 5, 4, 3, 2, 1,, -1, , 1,6 1,6 1,9 1,7 1,8 2, 1,9 2, 2,1 2,4 2,3 2,2 2,4 2,6 2,4 2,4 2,4 2,9 3,3 3,7 4,2 4, 2,8 Vuosineljännes ja inflaatioprosentti Inflaatio-odotus maakunnittain 4. neljännes 28, % Etelä- Pohjois- 3,3 3,3 3,2 3,2 3,1 3, ,9 2,9 2,9 2,8 2,8 2,7 2,7 2,7 2,6 2,5 2,5 2, Itä-Uudenmaan, n, n ja erityisesti Ahvenanmaan luvut eivät ole haastattelujen pienen määrän takia yhtä luotettavia kuin muiden maakuntien luvut. Ahvenanmaan lukuja ei esitetä niiden suuren satunnaisvaihtelun vuoksi. 16 Tilastokeskus\n17 6. Oma taloudellinen tilanne nyt verrattuna tilanteeseen 12 kuukautta sitten Paljon parempi Hiukan parempi 4,1 3,6 19,7 19,1 3. nelj nelj. 28 Samanlainen 57,4 58,2 Hiukan huonompi 15,9 16,2 Paljon huonompi 2,7 2,7 Ei osaa sanoa,2, Prosenttiosuus Saldolukuna mittausajankohdasta toiseen Oma talous on parantunut -2-4 Oma talous on huonontunut Vuosineljännes ja saldoluku Saldoluvut maakunnittain 4. neljännes 28 Pohjois- Etelä- -8 "Oma talous on huonontunut" -,6 -,8-1 -1,7-2,4-3,8-5, ,2 2,8 2,5 2,3 1,3 1,2 1,7 5,1 5 7,4 8,6 "Oma talous on parantunut" 1, Itä-Uudenmaan, n, n ja erityisesti Ahvenanmaan luvut eivät ole haastattelujen pienen määrän takia yhtä luotettavia kuin muiden maakuntien luvut. Ahvenanmaan lukuja ei esitetä niiden suuren satunnaisvaihtelun vuoksi. Tilastokeskus 17\n18 7. Oma taloudellinen tilanne 12 kk kuluttua verrattuna nykyiseen Paljon parempi Hiukan parempi 2,8 2,7 21,3 19,1 3. nelj nelj. 28 Samanlainen 59 61,7 Hiukan huonompi 14,6 13,9 Paljon huonompi 1,5 1,4 Ei osaa sanoa,8 1, Prosenttiosuus Saldolukuna mittausajankohdasta toiseen 2 16 Oma talous paranee Oma talous huononee Vuosineljännes ja saldoluku Saldoluvut maakunnittain 4. neljännes 28 Etelä- Pohjois- -5 Oma talous huononee -2,5-3,8 -,1 3,1 3 2,4 1,7 1,1,6,1 5,1 4,9 4,6 3,9 3,8 3,3 3,2 6,3 6,2 6,1 Oma talous paranee 5 1 Itä-Uudenmaan, n, n ja erityisesti Ahvenanmaan luvut eivät ole haastattelujen pienen määrän takia yhtä luotettavia kuin muiden maakuntien luvut. Ahvenanmaan lukuja ei esitetä niiden suuren satunnaisvaihtelun vuoksi. 18 Tilastokeskus\n19 8. Ajankohdan edullisuus Suurempiin hankintoihin Edullinen Epäedullinen 35,4 32,6 35,2 44,2 Ei kumpaakaan 17,9 24,4 Ei osaa sanoa 5,1 5,3 3. nelj nelj Prosenttiosuus Saldolukuna mittausajankohdasta toiseen Ostaminen on edullista -1 Ostaminen on epäedullista Vuosineljännes ja saldoluku Saldoluvut maakunnittain 4. neljännes 28 Etelä- Pohjois- -3 Ostaminen on epäedullista -2,4-21,9-22, ,3-11,6-11,7-14,1-14, , ,3-8,4-8,7-1 -,1 -,8-1,6-2,4-3,6-5 Ostaminen on edullista 5 1 Itä-Uudenmaan, n, n ja erityisesti Ahvenanmaan luvut eivät ole haastattelujen pienen määrän takia yhtä luotettavia kuin muiden maakuntien luvut. Ahvenanmaan lukuja ei esitetä niiden suuren satunnaisvaihtelun vuoksi. Tilastokeskus 19\n20 9. Aikooko talous hankkia tai vaihtaa omistusasunnon Seuraavien 12 kuukauden aikana Kyllä, varmasti Mahdollisesti Luultavasti ei 3,2 2,8 4,4 4,3 1,8 1,6 3. nelj nelj. 28 Ei 9,3 9,9 Ei osaa sanoa,3, Prosenttiosuus Aikomukset mittausajankohdasta toiseen 1 8 % kotitalouksista aikoo ostaa asunnon seuraavien 12 kk:n aikana varmasti ehkä 9,2 8,9 8,9 8,8 8,9 8,5 8,5 7,9 8, 8,1 7,7 7,7 7,8 7,6 7,1 7,2 7,4 7,5 7,8 8,5 8,1 7,7 7,6 7,1 6 4,6 4,5 4,5 4 4,2 4,3 4,2 4,1 4,1 4,5 4 4,9 4,3 4,9 4,6 4,6 4,7 4,8 4,3 4,7 4,1 4,3 4,4 4, ,3 3,1 3,5 3,1 3,5 3,4 3 3,3 3,4 4,4 4,1 4 4,5 4,3 3,9 3,2 4,2 3,7 3,5 3,8 4 3,4 3,2 2, Vuosi ja neljännes Asunnon ostoaikomukset maakunnittain 4. neljännes 28 Etelä- Pohjois- 5,2 5 4,8 4,4 4,4 6,5 6,3 6,2 6,2 6 5,8 8,4 8,4 8,3 8,1 7,6 7,4 7,3 7,1 varmasti 9,1 ehkä Itä-Uudenmaan, n, n ja erityisesti Ahvenanmaan luvut eivät ole haastattelujen pienen määrän takia yhtä luotettavia kuin muiden maakuntien luvut. Ahvenanmaan lukuja ei esitetä niiden suuren satunnaisvaihtelun vuoksi. 2 Tilastokeskus\n21 1. Aikooko talous hankkia tai vaihtaa henkilöauton Seuraavien 12 kuukauden aikana Kyllä, varmasti Mahdollisesti Luultavasti ei Ei Ei osaa sanoa 8 7,5 8,2 7,2 6,3 5,8,7,7 3. nelj nelj ,9 78, Aikomukset mittausajankohdasta toiseen Prosenttiosuus % kotitalouksista aikoo ostaa henkilöauton (uusi auto, käytetty auto) 18,7 17,5 käytetty uusi 2 19,7 18,8 18,8 18,9 18,1 17,6 17,6 16,7 17, ,3 19,3 18,4 18,1 18,4 17,7 18,2 17,5 17,6 16,1 14,7 1 13,6 12,7 14,5 14,3 13,5 11, ,5 14, ,6 12,9 13,6 12,3 13, ,8 13,1 12,7 14,1 12,2 12,9 11,2 1,2 5 5,1 4,8 5,5 5,4 5,3 5,7 5,8 5,1 4,8 4,7 4,6 5,2 5,7 5,3 5,1 5,9 5,3 5,5 4,6 5,7 5,2 5,4 4,9 4, Vuosi ja neljännes Auton ostoaikomukset maakunnittain 4. neljännes 28 Pohjois- Etelä- % alueen kotitalouksista aikoo ostaa henkilöauton seuraavien 12 kk:n aikana 19,1 18,8 17,9 17,8 17,6 16, ,8 15,6 15,1 14,9 14,7 14, ,8 12,6 11,9 1,4 uusi 9,1 käytetty Itä-Uudenmaan, n, n ja erityisesti Ahvenanmaan luvut eivät ole haastattelujen pienen määrän takia yhtä luotettavia kuin muiden maakuntien luvut. Ahvenanmaan lukuja ei esitetä niiden suuren satunnaisvaihtelun vuoksi. Tilastokeskus 21\n22 11. Rahankäyttöaikomukset joihinkin kohteisiin maakunnittain ja väestöryhmittäin *) Seuraavien 6 kuukauden aikana, 4. neljännes 28 % kotitalouksista aikoo käyttää rahaa: Maakunta KULKUVÄLINE, EI AUTO HARRASTUSVÄLINEET KOTIMAAN LOMA ULKOMAAN LOMA kyllä ehkä yht kyllä ehkä yht kyllä ehkä yht kyllä ehkä yht 4,7 4,5 9,2 19,2 7,4 26,6 4,7 13,8 54,5 43,4 15,1 58,5 4,2 4,1 8,3 11,1 5,6 16,7 32,9 16,7 49,6 32,6 15, 47,6 4,6 4,8 9,4 15,2 5,3 2,5 32,1 16,5 48,6 27,2 1,9 38,1 2,9 2,9 5,8 16,3 4,7 21, 27,9 1,7 38,6 31,3 8,7 4, 6,1 3,8 9,9 17, 4,9 21,9 39,7 9, 48,7 29,9 12,8 42,7 5,3 2, 7,3 16,5 5,7 22,2 3,5 8,9 39,4 29,7 16, 45,7 2,6 6,4 9, 12,5 7,8 2,3 34,2 13,9 48,1 27,8 12,9 4,7 4,4 2,4 6,8 1,3 6,4 16,7 29,8 17,7 47,5 29,7 11,6 41,3 4, 2,2 6,2 17,1 4,9 22, 3,6 18,4 49, 23,4 12,9 36,3 6,4 4,5 1,9 18,7 6,9 25,6 33,5 2,1 53,6 25,1 12,3 37,4 5,4 4, 9,4 16,3 4,7 21, 35,7 18,2 53,9 28,1 14,2 42,3 6,7 5, 11,7 13,9 9,2 23,1 35,6 1,3 45,9 26, 1,4 36,4 Etelä- 1,5 2,6 4,1 12,9 7,9 2,8 32,1 13, 45,1 15,8 15,2 31, 2,7 2,4 5,1 12,8 9, 21,8 33,4 18,2 51,6 31,3 17,2 48,5 6,4 7,4 13,8 11,4 3,4 14,8 46, 9,1 55,1 27, 11,2 38,2 Pohjois- 6,7 4,1 1,8 2,9 5,6 26,5 49,5 11,5 61, 2,2 9,7 29,9 3, 3, 6, 12,1 6,8 18,9 28,1 23,7 51,8 16,3 4,3 2,6 4,1 2,6 6,7 18, 8,4 26,4 45,5 13,8 59,3 23, 8,6 31,6 3,8 6,4 1,2 19,3 9,9 29,2 25,9 19,3 45,2 37,9 17,9 55,8 4,8 4, 8,8 16,4 6,6 23, 36,9 14, 5,9 31,4 13,1 44,5 Väestöryhmä *) KULKUVÄLINE, EI AUTO HARRASTUSVÄLINEET KOTIMAAN LOMA ULKOMAAN LOMA kyllä ehkä yht kyllä ehkä yht kyllä ehkä yht kyllä ehkä yht Miehet 5,9 5,7 11,6 2,1 7, 27,1 37,1 14,2 51,3 3,7 14, 44,7 Naiset 3,6 2,4 6, 13, 6,3 19,3 36,7 13,8 5,5 32,1 12,4 44, vuotiaat 6,5 6,3 12,8 25,1 11,8 36,9 38,2 13,8 52, 34,7 15,8 5, vuotiaat 6,6 6,4 13, 26, 9,2 35,2 41,8 14,9 56,7 34,3 14,7 49, vuotiaat 7,5 5,7 13,2 25,6 9,8 35,4 41,9 13,6 55,5 35,1 11,8 46, vuotiaat 4,8 3,9 8,7 15,5 6, 21,5 38,6 14,3 52,9 32,1 11,3 43, vuotiaat 2,8 1,5 4,3 7, 2,7 9,7 34,9 13,6 48,5 31,7 11,9 43, vuotiaat 1,6 1,7 3,3 4,8 2,6 7,4 27,4 13,9 41,3 21,4 14,1 35,5 Perusasteen koulutus 4,6 3,5 8,1 12,9 5,1 18, 28,4 14,9 43,3 24,7 11,5 36,2 Keskiasteen koulutus 4,6 4,5 9,1 16,5 7,2 23,7 35,6 14,7 5,3 28,4 13,7 42,1 Korkea-asteen koulutus 5,2 3,9 9,1 2,2 7,4 27,6 47,8 12, 59,8 43,1 14,2 57,3 Pääkaupunkiseutu 3,8 4,7 8,5 19,9 7,7 27,6 44,1 13,7 57,8 46,2 15,8 62, Muu Etelä-Suomi 4,9 3,8 8,7 15,4 6,5 21,9 3,2 13,4 43,6 31,7 13,1 44,8 Länsi-Suomi 4,7 4,1 8,8 13,9 6,4 2,3 35,2 13, 48,2 28,5 13,3 41,8 Itä-Suomi 5,5 3,7 9,2 17,6 5,7 23,3 33,2 19,1 52,3 25,4 12,9 38,3 Pohjois-Suomi 5,5 3,5 9, 19, 6,5 25,5 45,7 13,7 59,4 2,4 8,7 29,1 Maatalousyrittäjät 3, 4,5 7,5 6,2 7,5 13,7 28,2 19,6 47,8 15,4 9,3 24,7 Muut yrittäjät 4,4 6, 1,4 15,3 4,7 2, 4,9 12,1 53, 43,9 12, 55,9 Ylemmät toimihenkilöt 6,7 4,9 11,6 28,9 8,2 37,1 57,2 1,6 67,8 5,9 14,5 65,4 Alemmat toimihenkilöt 4,9 3,1 8, 14,6 7,7 22,3 42,1 13,2 55,3 36,5 13,9 5,4 Työntekijät 6,4 4,9 11,3 2,1 7,6 27,7 31,6 16,2 47,8 23,1 12,9 36, Työttömät 2,1 2,4 4,5 14,9 5,6 2,5 2,1 19,4 39,5 13,6 1,9 24,5 Opiskelijat 6,8 7,6 14,4 25,8 12, 37,8 37,1 12,7 49,8 36,4 14, 5,4 Eläkeläiset 2, 1,6 3,6 5,8 2,3 8,1 27,2 14,4 41,6 22, 12,9 34,9 Omaa kotitaloutta hoitavat yms. 7,5 6,8 14,3 13,4 9,9 23,3 37,9 19,2 57,1 21,2 8,5 29,7 Yksinasuvat 3,4 4,3 7,7 13,7 6,2 19,9 34,3 14,7 49, 3, 15,5 45,5 Lapsiperheet 9,7 6,1 15,8 27,1 8,9 36, 41,1 13,3 54,4 29,6 1,6 4,2 Muut (aikuis)taloudet 3,2 2,5 5,7 12,6 5,6 18,2 36,9 13,7 5,6 33,9 12,3 46,2 Alin tuloneljännes 3, 4,4 7,4 1,4 5,4 15,8 23,8 16, 39,8 2,6 11,4 32, 2. alin tuloneljännes 3,3 3,4 6,7 12,8 7,1 19,9 34,3 14,3 48,6 26,3 15,4 41,7 2. ylin tuloneljännes 6,7 4,1 1,8 18,7 6,6 25,3 4,8 13,9 54,7 33,3 13,9 47,2 Ylin tuloneljännes 6, 4,6 1,6 24,6 8,1 32,7 51,7 11,8 63,5 5,4 1,8 61,2 Tulot tuntemattomat 5, 3,9 8,9 18,1 3,5 21,6 28,2 12,8 41, 2,3 13,7 34, Kaikki yhteensä 4,8 4, 8,8 16,4 6,6 23, 36,9 14, 5,9 31,4 13,1 44,5 *) Väestöryhmä määritellään tässä vastaajan tai vastaajan kotitalouden ominaisuuden perusteella. 22 Tilastokeskus


Callaway Rogue ST Irons -arvostelu | GolfReviewsGuide.com\nCallawayn uudessa Rogue ST -silitysraudassa on neljä mallia\nLähetetty Tammikuu 7, 2022 by James Matthews in Laitteet\nCallaway Rogue ST -raudoissa on neljä uutta mallia vuodelle 2022.\nCallaway Rogue ST -raudat ovat uusia vuodelle 2022, ja niissä on neljä mallia, joita kuvataan valmistajan kaikkien aikojen pisimmiksi silitysraudoiksi.\nSilitysraudat ovat osa tammikuussa 2022 lanseerattua uutta Rogue ST -perhettä, joka sisältää myös kuljettajat, väylämetsät ja hybridit\nRogue ST -silitysrautojen valikoimaan kuuluvat Max-, Max OS-, Max OS Lite- ja Pro-mallit, ja Callaway on onnistunut pitämään vielä pidemmän etäisyyden valmistaakseen tähän mennessä pisimmän raudansa.\nMitä Callaway sanoo Rogue ST -raudoista:\n"Olemme ensimmäistä kertaa alalla yhdistäneet lujan 450 teräksen tekoälyn suunnittelemaan Flash Face Cupiin.\n"Olemme myös jatkaneet innovaatioiden edistämistä patentoitujen uretaanimikrosfääriemme kautta ja lisänneet merkittävästi Precision Tungsten Weighting -painotustamme.\n"Max tarjoaa hienostunutta pelin parannusmuotoilua, uskomatonta nopeutta, anteeksiantoa ja monipuolista suorituskykyä.\n"Max OS on anteeksiantava pelin parannusrauta, jossa on korkea laukaisu, leveät pohjat ja parannettu offset keskitasoisille golfaajille.\n”Max OS Lite on anteeksiantavaisin silitysrautamme korkealla laukaisulla, suuremmalla parvella ja leveällä pohjalla kevyessä paketissa.\n"Prossa on ontto runkorakenne ja kompakti pelaajamuoto pieni- ja keskitason yksinumeroisille tasoitusgolfaajille."\nSAMANKALTAISET Täydellinen katsaus Callaway Rogue ST -ajureista\nCallaway Rogue ST Max Irons -arvostelu\nMax-malli on vakioversio Rogue ST -silitysraudoista vahvimmilla parveilla tässä versiossa, joka on Callawayn koskaan julkaisema pisin rauta.\nCallaway on lisännyt pallon nopeutta uuden, erittäin vahvan 450 AI Flash Face Cupin ansiosta, joka lisää johdonmukaisuutta lyönnissä mailan pään yli.\nRogue ST Maxin kasvot on myös optimoitu nopeuden, laukaisu- ja linkoustasojen täydelliseen yhdistelmään, joka on yhtenäinen koko rautasarjassa.\nMax-raudoilla on korkea laukaisukulma ja parempi kyky pysäyttää pallo vihreällä nopeammin.\nCallaway on myös lisännyt mailan pään ympärille 62 g:n tiheää volframia, mikä on lisännyt pallon nopeutta ja parantanut laukaisua.\nMyös uretaanimikropalloja on siirretty ylöspäin Mavrik-raudoihin verrattuna, jotka sijaitsevat kuudenteen uraan asti paremman tuntuman vuoksi.\nSAMANKALTAISET Parhaat Callaway-golfraudat\nCallaway Rogue ST Max OS Irons -arvostelu\nRogue ST Max OS -raudoissa on leveät pohjat ja paksumpi ylälinja kuin Max-raudoissa, ja ne tarjoavat enemmän luottamusta, anteeksiantoa ja korkean laukaisukulman.\nMax OS -raudat sopivat parhaiten keski- ja korkeatasoisille golfaajille, joilla on enemmän voittoja tällä mallilla, mikä lisää pallon nopeutta ja etäisyyttä tinkimättä kaikesta välttämättömästä anteeksiannosta.\nKuten Max-raudat, High Strength 450 AI Designed Flash Face Cup tarjoaa suuremman pallon nopeuden ja kasvojen optimointi on parantanut johdonmukaisuutta kaikilla nopeus-, laukaisu- ja pyöritystasoilla.\nTässä mallissa Precision Tungsten Weighting sisältää 49 g tiheää volframia mailan päässä, mikä auttaa takaamaan tasaisen pallon nopeuden myös keskustan ulkopuolisissa iskuissa.\nUretaanimikropalloja on myös siirretty ylöspäin tässä mallissa puhtaan tunteen, parannetun äänen ja nopean pallon nopeuden takaamiseksi.\nCallaway Rogue ST Max OS Lite Irons -arvostelu\nRogue ST Max OS Lite -raudat ovat lähes identtisiä Max OS -raudat, mutta yhdellä merkittävällä muutoksella.\nTässä mallissa on kaikki sama tekniikka kuin Max OS:ssä, mukaan lukien High Strength 450 AI Designed Flash Face Cup, Face Optimisation, äskettäin sijoitetut uretaanimikropallot ja 46g Premium Tungsten Weighting.\nNiissä on myös leveät pohjat, paksumpi ylälinja, tehostettu offset ja suurempi pallon laukaisu kuin Max-sarjassa.\nTärkein ero on siinä, että Lite-mallissa on kevyemmät akselit ja kevyemmät kääntöpainot sarjassa.\nMax OS Lite -silitysraudat ovat helpoimmin heiluttavat koko valikoiman ja nousevat kaikista malleista eniten.\nSAMANKALTAISET Katsaus Callaway Apex 21 -raudoista\nSAMANKALTAISET Katsaus Callaway Apex MB -raudoista\nCallaway Rogue ST Pro Irons -arvostelu\nRogue ST Pros on houkutteleva rauta, joka on täynnä tekniikkaa, jotta saat kaiken irti jopa parhaiden golfaajien pelistä.\nNe on suunniteltu matala- ja keskivammaisille golfaajille, ja ne tarjoavat täydellisen alustan laukausten muotoiluun väyliltä, tiistailta tai jopa karkealta.\nPro-raudat eroavat Max-malleista, koska niillä on paljon terämäisempi ulkonäkö onton runkorakenteen ja kompaktin muodon ansiosta.\nSiinä on samat tekniikat, joita käytetään koko sarjassa, mukaan lukien High Strength 450 AI Designed Flash Face Cup, Face Optimisation ja äskettäin sijoitetut uretaanimikropallot.\nMyös tässä mallissa Premium Tungsten Weighting painaa yhteensä 48 g, mikä takaa vaikuttavan korkean lentoradan.\nVaikka näissä suorituskykyisissä silitysraudoissa on kyse työstettävyydestä ja muotoilusta, onton rungon muotoilu tarkoittaa, että niissä on myös runsaasti anteeksiantoa ja katseenvangitsija etäisyys.\nMilloin uudet Rogue ST -raudat julkaistaan?\nUudet silitysraudat julkistettiin tammikuussa 2022, ja ne ovat ostettavissa helmikuusta alkaen.\nMitä malleja uusista Callaway Rogue ST -raudoista on saatavilla?\nRogue ST -sarja sisältää Max-, Max OS-, Max OS Lite- ja Pro-raudat.\nKuinka paljon Callaway Rogue ST -raudat maksavat?\nRogue ST Max -raudat tulevat vähittäismyyntihintaan 786 dollaria (teräs) ja 1,110 1,100 dollaria (grafiitti), Rogue ST Max OS ja Rogue ST Max OS Lite maksavat 1,200 1,029 dollaria (teräs) ja 1,115 XNUMX dollaria (grafiitti) ja Rogue ST Pro XNUMX XNUMX dollaria (teräs) ja XNUMX XNUMX dollaria (grafiitti).


Istutko tukevasti? Hurjapäiden video saa haukkomaan henkeä – Stara\nIstutko tukevasti? Hurjapäiden video saa haukkomaan henkeä\nViihdeuutiset 2.12.2013, 17:40 · Stara.fi\nOlemme ajoittain uutisoineet toinen toistaan vauhdikkaammista hurjapäistä, joista moni tuntuu käyneen itsesuojeluvaiston poistoleikkauksessa. Verkossa saadaan ihastella näyttävää menoa lukemattomilla videoilla, joista eräs on poikkeuksellisen näyttävä.\nKymmenenminuuttiselle videolle on koottu yhteen huippunäyttäviä ja -vaarallisia tempauksia, joissa hurjapäät kiitävät esimerkiksi rinteitä alas laskuvarjoilla ja suksilla sekä buggy-boardeilla ja moottorikelkoilla. Yhteistä tempauksille on, että niitä ei kannata kokeilla ilman vankkaa kokemusta ja hyvää henkivakuutusta.


Osaaminen on kauaskantoisin investointi – Lumen\nRiitta Rissanen, KT, rehtori, Lapin ammattikorkeakoulu\nSuomalaista ammattikorkeakoulutusta on uudistettu voimakkaasti viime vuosina. Rakenteellisen kehittämisen tuloksena Lapin ammattikorkeakoulusta on onnistuttu rakentamaan vaikuttava kokonaisuus, jolla on selkeä strategia. Olemme painoaloillamme arktisen osaamisen edelläkävijä sekä kansainvälisesti arvostettu kouluttaja, kehittäjä ja kumppani.\nLUC- yhteistyössä olemme ottaneet kansallisen etunojan ja voimavaran uudistumiselle. Näistä lähtökohdista on hyvä ponnistaa tuleviin vuosin ja tarttua työn muutokseen sekä Korkeakoulutuksen ja tutkimuksen 2030 vision linjauksiin.\nMiten siis Lapin ammattikorkeakoulu uudistuu, jotta opiskelijat, työ- ja elinkeinoelämä, henkilöstömme ja kumppanimme luottavat meihin myös jatkossa?\nTyön muutoksessa keskeistä on osaaminen ja elinikäinen oppiminen. On selvää, että yhä useampi ammattikorkeakoulumme opiskelijoita hakee työuraa tukevaa uutta osaamista. Tämä näkyy jo nyt muun muassa ylempien ammattikorkeakoulututkintojemme suosiona. Yritys- ja työelämäkumppanimme odottavat uusia tuote- ja palvelukehityksen mahdollisuuksia sekä uutta tietoa ja tutkimustuloksia innovaatioiden vauhdittamiseksi.\nHenkilöstömme ja opiskelijoidemme yhteydet työ- ja elinkeinoelämään ovat entistäkin huokoisemmat. Kansainväliset kumppanimme ovat kiinnostuneita edistyksellisitä osaamis- ja innovaatioympäristöistä, joita Lapin ammattikorkeakoulu ja LUC- yhteistyö voivat tarjota; simulaatio- ja virtuaaliympäristöt ja edistykselliset laboratoriot ja älypajat, joitakin mainitakseni.\nUskon vahvasti, että Lapin ammattikorkeakoulun osaajissa on paljon potentiaalia ja edelläkävijyyttä – niin kansallisesti kuin kansainvälisesti. Tulevaisuudessa ja jo nyt tiedämme sen, että oppimisen paikka- ja aikasidonnaisuus vähenee. Sen sijaan vuorovaikutteisuus, yhteiskehittäminen ja verkostot muodostuvat entistä tärkeämmäksi. Näitä taitoja ammattikorkeakoulumme on kehittänyt jo usean vuoden ajan panostamalla etäisyyksien hallinnan keinoihin ja digipedagogiikkaan. Oppimisesta tulee näin ollen työn tekemisen tärkein taito. Tämä käy esiin muun muassa Tulevaisuusselonteon tuoreessa taustaselvityksestä 5.4.2018.\nSuomalaisessa työ- ja elinkeinoelämässä on nyt nähtävissä paljon ”piilevää” innovaatiopotentiaalia – myös Lapissa. Ammattikorkeakoulun lakisääteisenä tehtävänä koulutuksen rinnalla on tutkimus-, kehittämis-, ja innovaatiotoiminta. Myös Lapin ammattikorkeakoulun innovaatioympäristöt ovat uuden edellä, kun teknologia täydentää ihmisten osaamista.\nAvoin innovaatiotoiminta perustuu luottamukseen ja jaettuun osaamiseen. Se muuttaa oppimis-, ja elinkeinoympäristöämme ja haastaa niin opiskelijat, henkilöstön kuin työelämäkumppanit. Meillä muutosajureina ovat mm. kiertotalous, kaivannaisosaaminen ja luonnonvarojen älykäs käyttö ylipäätään.\nMonelle pk-yritykselle ja julkiselle organisaatiolle jatkuva oppiminen ja uusi osaaminen ovat teknologisia investointeja tärkeämpi kilpailutekijä. Näin on muun muassa turvallisuusosaamisessa ja SOTE-palveluiden kehittämisessä. Näissä kaikissa innovaatioympäristöissä Lapin ammattikorkeakoululla on oma merkittävä rooli.\nTiiviimpää kehittämistyötä tarvitsemme edelleen suhteessa Lapin ammattikorkeakoulun alumneihin. Emme osaa riittävästi tuoda esiin ammattikorkeakoulumme lukuisia avoimia ja monimuotoisia mahdollisuuksia, jotta hyvä yhteys opiskelijoihin kantaisi ja kehittyisi myös valmistumista seuraavissa elämänvaiheissa.\nParasta aikaa toteutamme varainkeruukampanjaa Lapin ammattikorkeakoulun osaamispääoman vahvistamiseksi. Se on ajankohtainen ja strategisesti merkittävä mahdollisuus vahvistaa Lapin ammattikorkeakoulua ja edistää Pohjoisia tekoja sekä Pohjoista edelläkävijyyttä.\nOppimisen tulevaisuus on mahdollisuuksia täynnä – Lapin ammattikorkeakoulussa.\nRiitta Rissasen kuva etusivulla: Ilpo Vuorivirta\nPosted in 1/2018, KolumniTagged arktinen alue, biotalous, hankkeet, kaivostoiminta, kiertotalous, kilpailukyky, koulutus, verkostoituminen, yrittäjyys


Energizing Body Lotion 150ml | Viivin Kosmetiikkapuoti\nEnergizing Body Lotion 150ml\nEnergizing body lotion on ylellinen vartalovoide, joka kosteuttaa, napakoittaa ja kiinteyttää vartalon ihoa. Täysin vedetön ja silkkisen pehmeä koostumus imeytyy nopeasti ja jättää ihon raikkaan sitruksen tuoksuiseksi.\nSisältää parhaita luonnon raaka-aineita, kuten ravintorikasta ja kosteuttavaa koivunmahlauutetta, runsas c-vitamiinipitoista ja antioksidanttista tyrniä ja aineenvaihduntaa vilkastuttavaa sekä ihoa rauhoittavaa ruiskaunokkia. Sitruunaruohon eteerinen öljy on viettelevän raikas ja virkistävä.\nKäyttöohje: Sivele ylöspäin suuntautuvin ja pyörivin liikkein aina suihkun jälkeen. Loistava tuote myös rauhoittamaan ihoa auringonoton jälkeen.\nIhon uusiutuminen alkaa hidastua jo 18-ikävuoden jälkeen. Kuiva harjaus tai vartalokuorinta tukevat vartalon ihon uusitumista. Kuori vartalon ihoa säännöllisesti lisätäksesi myös aineenvaihduntaa ja samalla ehkäiset selluliittin muodostumista.\nKosteuta iho huolellisesti aina kuorinnan jälkeen!\nVältä liian kireitä vaatteita, jotta verenkierto ja aineenvaihdunta toimivat häiriöttä.