HE 18/2010 vp. Esitys sisältää ehdotuksen laiksi Eurojustia koskevan päätöksen eräiden määräysten täytäntöönpanosta. - PDF\nDownload "HE 18/2010 vp. Esitys sisältää ehdotuksen laiksi Eurojustia koskevan päätöksen eräiden määräysten täytäntöönpanosta."\n1 HE 18/2010 vp Hallituksen esitys Eduskunnalle Eurojustin vahvistamista koskevan päätöksen täytäntöönpanoa koskevaksi lainsäädännöksi Esitys sisältää ehdotuksen laiksi Eurojustia koskevan päätöksen eräiden määräysten täytäntöönpanosta. Ehdotetulla lailla kumottaisiin saman niminen voimassa oleva laki. Esitys sisältää myös ehdotuksen laiksi yhteisistä tutkintaryhmistä annetun lain muuttamisesta. Laeilla pantaisiin täytäntöön Euroopan unionin neuvoston päätös Eurojustin vahvistamisesta. Vuonna 2002 perustetun Eurojustin tarkoituksena on avustaa EU:n jäsenvaltioita rikosoikeudellisessa yhteistyössä sekä vakavien, rajat ylittävien rikosten tutkinnan ja syytetoimien koordinoimisessa. Nyt täytäntöönpantavan päätöksen tavoitteena on vahvistaa Eurojustia määrittämällä yhteiset vähimmäistoimivaltuudet kansallisille jäsenille, luomalla kiireellisten tilanteiden koordinointimekanismi, tehostamalla tietojen vaihtoa kansallisten viranomaisten ja Eurojustin välillä sekä ESITYKSEN PÄÄASIALLINEN SISÄLTÖ velvoittamalla jäsenvaltiot perustamaan kansallinen koordinaatiojärjestelmä. Päätös sisältää myös säännöksiä Eurojustin suhteesta muihin organisaatioihin ja verkostoihin sekä EU:n ulkopuolisiin valtioihin. Valtaosa päätöksen säännöksistä velvoittaa Suomen viranomaisia suoraan. Uutta lainsäädäntöä ehdotetaan siltä osin kuin päätös edellyttää täsmentäviä säännöksiä kansallisessa laissa. Esityksessä Eurojustin Suomen kansallisen jäsenen asemaa ehdotetaan vahvistettavaksi. Lisäksi lakiin otettaisiin säännökset kansallisista yhteyshenkilöistä ja heidän oikeudestaan käyttää Eurojustin asianhallintajärjestelmää, tietojen toimittamisesta Eurojustille sekä henkilötietojen luovuttamisesta Eurojustilta EU:n ulkopuoliselle valtiolle tai kansainväliselle järjestölle. Ehdotetut lait on tarkoitettu tulemaan voimaan viimeistään 4 päivänä kesäkuuta\n2 2 HE 18/2010 vp SISÄLLYS ESITYKSEN PÄÄASIALLINEN SISÄLTÖ...1 SISÄLLYS...2 YLEISPERUSTELUT JOHDANTO NYKYTILA Suomen lainsäädäntö Eurojustin toiminta käytännössä ESITYKSEN TAVOITTEET JA KESKEISET EHDOTUKSET...6 Kansallisen jäsenen toimivalta...7 Muut lainsäädäntömuutoksia edellyttävät säännökset ESITYKSEN VAIKUTUKSET ASIAN VALMISTELU RIIPPUVUUS MUISTA ESITYKSISTÄ...10 YKSITYISKOHTAISET PERUSTELUT EUROJUSTIN VAHVISTAMISTA KOSKEVA PÄÄTÖS JA SEN SUHDE SUOMEN LAINSÄÄDÄNTÖÖN LAKIEHDOTUSTEN PERUSTELUT Laki Eurojustia koskevan päätöksen eräiden määräysten täytäntöönpanosta Laki yhteisistä tutkintaryhmistä annetun lain muuttamisesta VOIMAANTULO SUHDE PERUSTUSLAKIIN JA SÄÄTÄMISJÄRJESTYS...31 LAKIEHDOTUKSET...33 Laki Eurojustia koskevan päätöksen eräiden määräysten täytäntöönpanosta...33 Laki yhteisistä tutkintaryhmistä annetun lain 2 :n muuttamisesta...36 LIITE...37 RINNAKKAISTEKSTIT...37 Laki yhteisistä tutkintaryhmistä annetun lain 2 :n muuttamisesta...37\n3 HE 18/2010 vp 3 YLEISPERUSTELUT 1 Johdanto Euroopan unionin neuvosto teki 16 päivänä joulukuuta 2008 päätöksen Eurojustin vahvistamisesta sekä Eurojust-yksikön perustamisesta vakavan rikollisuuden torjunnan tehostamiseksi tehdyn päätöksen 2002/187/YOS muuttamisesta (2009/426/YOS), jäljempänä uusi Eurojustpäätös. Päätös perustuu Slovenian, Ranskan, Tsekin, Ruotsin, Espanjan, Belgian, Puolan, Italian, Luxemburgin, Alankomaiden, Slovakian, Viron, Itävallan ja Portugalin 7 päivänä tammikuuta 2008 tekemään ehdotukseen neuvoston päätökseksi Euroopan unionista tehdyn sopimuksen, jäljempänä unionisopimus, 31 artiklan ja 34 artiklan 2 kohdan c alakohdan nojalla. Haagissa sijaitseva Eurojust-yksikkö (jäljempänä Eurojust) on perustettu 6 päivänä maaliskuuta 2002 voimaan tulleella neuvoston päätöksellä Eurojust-yksikön perustamisesta vakavan rikollisuuden torjunnan tehostamiseksi (2002/187/YOS), jäljempänä vuoden 2002 Eurojust-päätös. Eurojust on aloittanut toimintansa vuonna Taustalla olivat Tampereen Eurooppa-neuvoston 15 ja 16 päivänä lokakuuta 1999 antamat päätelmät, joiden 46 kohdassa tavoitteeksi asetettiin perustaa jäsenvaltioiden syyttäjistä, tutkintatuomareista tai vastaavaa toimivaltaa käyttävistä poliiseista koostuva yksikkö vakavan, järjestäytyneen rikollisuuden torjunnan tehostamiseksi. Eurojustin tehtävänä on avustaa ja koordinoida jäsenvaltioiden viranomaisia erityisesti vakavien, rajat ylittävien rikosasioiden käsittelyssä. Eurojustin toimivalta rajoittuu lähinnä tietojen välittämiseen sekä suositusten ja lausuntojen antamiseen. Sillä ei ole ylikansallisia toimivaltuuksia. Suomessa vuoden 2002 Eurojust-päätös on kaikilta osin pantu täytäntöön Eurojustia koskevan päätöksen eräiden määräysten täytäntöönpanosta annetulla lailla (1012/2008), joka tuli voimaan vuoden 2009 alussa. Vuoden 2002 Eurojust-päätöksen sisältöä sekä Eurojustin tehtäviä ja toimintaa on selostettu hallituksen esityksessä HE 61/2008 vp. Uusi Eurojust-päätös perustuu Eurojustin toiminnasta viiden vuoden aikana saatuihin kokemuksiin. Tarve lisätä sen mahdollisuuksia tukea kansallisia viranomaisia johtuu useasta syystä. Niistä keskeisin koskee kansallisten jäsenten toimivaltuuksia. Vuoden 2002 Eurojust-päätöksen mukaan jäsenvaltiot voivat antaa rikosasian käsittelyä koskevia toimivaltuuksia kansallisille jäsenilleen, kun nämä toimivat kansallisina toimivaltaisina viranomaisina. Kansallisen jäsenen toimivaltuuksien laajuus jätetään kuitenkin jäsenvaltion harkintavaltaan. Tämä on johtanut jäsenten toimivaltuuksien erilaisuuteen, mikä on vaikeuttanut heidän keskinäistä yhteistyötä Eurojustissa. Useilla kansallisilla jäsenillä ei ole sellaista toimivaltaa, jollaisesta olisi hyötyä heidän rikosasioiden käsittelyn tukemiseen liittyvien tehtäviensä kannalta. Uudella Eurojust-päätöksellä kansallisten jäsenten toimivaltuuksia on pyritty yhtenäistämään määrittämällä heille yhteiset vähimmäistoimivaltuudet. Kullakin kansallisella jäsenellä on vähintään oltava pääsy rikosasian käsittelyssä tarvittaviin kansallisiin rekistereihin sekä valtuudet välittää ja seurata oikeusapupyyntöjä. Kansallisen jäsenen tulee myös voida tehdä oikeusapua ja tutkintaa sekä valvottuja läpilaskuja koskevia päätöksiä toimivaltaisen kansallisen viranomaisen pyynnöstä tai suostumuksella ja kiiretilanteissa itsenäisesti. Lisäksi kansallisen jäsenen on tietyin edellytyksin voitava osallistua yhteisiin tutkintaryhmiin ja niiden perustamiseen. Uusi Eurojust-päätös velvoittaa jäsenvaltiot perustamaan Eurojustin kansallisen koordinaatiojärjestelmän. Järjestelmällä on kaksi päätavoitetta. Ensinnäkin tarkoituksena on parantaa kansallisella tasolla yhteyttä Eurojustin, Euroopan oikeudellisen verkoston ja muiden rikosasioissa aktiivisesti toimivien eurooppalaisten verkostojen välillä. Toiseksi pyritään helpottamaan rajat ylittävien rikos-\n4 4 HE 18/2010 vp ten tutkintaa koskevien tietojen antamista kansallisilta viranomaisilta Eurojustille. Uuden Eurojust-päätöksen tarkoituksena on muutenkin edistää tietojen toimittamista kansallisilta viranomaisilta Eurojustille. Vuoden 2002 Eurojust-päätöksessä ei ole yksityiskohtaisia säännöksiä kansallisten viranomaisten velvollisuudesta toimittaa Eurojustille tietoja. Neuvoston päätöksessä terrorismirikoksia koskevasta tiedonvaihdosta ja yhteistyöstä 2005/671/YOS säädetään terrorismirikoksiin liittyvien tietojen toimittamisesta Eurojustille. Uusi Eurojust-päätös jatkaa tätä kehitystä. Tietojen toimittaminen parantaa Eurojustin mahdollisuuksia selvittää vireillä olevien rikosasioiden välisiä yhteyksiä ja toimittaa niistä tietoja kansallisille viranomaisille. Eurojustin vahvistamisen taustalla on myös Euroopan unionin laajentuminen ja lainsäädännön kehitys rikosoikeudellisen yhteistyön alalla. Euroopan unioniin on liittynyt Eurojustin perustamisen jälkeen 12 uutta jäsenvaltiota, mikä on lisännyt rajat ylittävää yhteistyötä rikosasioissa ja samalla tarvetta tukea ja koordinoida sitä. Keskinäisestä oikeusavusta rikosasioissa Euroopan unionin jäsenvaltioiden välillä 29 päivänä toukokuuta 2000 tehty yleissopimus (SopS 88/2005), jäljempänä vuoden 2000 oikeusapusopimus, on tullut voimaan kaikissa EU:n jäsenvaltioissa. Sopimuksen mukaan jäsenvaltioiden oikeusviranomaisten tulisi olla suorassa yhteydessä keskenään ilman, että oikeusapupyynnöt välitetään keskusviranomaisten kautta. Suorien yhteyksien tarkoituksena on nopeuttaa ja helpottaa yhteistyötä. EU:ssa on tehty myös useita muita oikeusviranomaisten suoriin yhteyksiin perustuvia yhteistyöinstrumentteja, muun muassa neuvoston puitepäätös 2002/584/YOS eurooppalaisesta pidätysmääräyksestä ja jäsenvaltioiden välisistä luovuttamismenettelyistä, jäljempänä EAWpuitepäätös, neuvoston puitepäätös 2003/577/YOS omaisuuden tai todistusaineiston jäädyttämistä koskevien päätösten täytäntöönpanosta Euroopan unionissa, jäljempänä jäädyttämispuitepäätös, neuvoston puitepäätös 2008/978/YOS eurooppalaisesta todisteiden luovuttamismääräyksestä esineiden, asiakirjojen ja tietojen hankkimiseksi rikosasian käsittelyä varten, jäljempänä EEWpuitepäätös. Viranomaisten välisten suorien yhteyksien lisääntymisen seurauksena Eurojustin rooli jäsenvaltioiden tukemisessa ja yhteistyön koordinoimisessa on muodostunut aikaisempaa tärkeämmäksi. Uudella Eurojust-päätöksellä myös vahvistetaan Eurojustin toimintakykyä suhteessa muihin organisaatioihin ja verkostoihin sekä EU:n ulkopuolisiin, niin sanottuihin kolmansiin valtioihin ja kansainvälisiin järjestöihin. Eurojust voi muun muassa tehdä yhteistyösopimuksia kolmansien valtioiden ja järjestöjen kanssa sekä lähettää kolmansiin valtioihin yhteystuomareita. Lisäksi Eurojust voi koordinoida sellaista kolmannen valtion toimittaman oikeudellista yhteistyötä koskevan pyynnön täytäntöönpanoa, joka edellyttää täytäntöönpanoa vähintään kahdessa jäsenvaltiossa. Eurojustille ei ole uudellakaan päätöksellä annettu ylikansallista toimivaltaa määrätä rikosasian käsittelystä jäsenvaltiota velvoittavasti. Päätöksessä vahvistetaan, että kansallisen jäsenen tehdessä kansalliseen rikosasiaan liittyviä oikeudellista yhteistyötä, pakkokeinoja tai tutkintatoimenpiteitä koskevia päätöksiä, hän tekee niitä kansallisena viranomaisena. Esitys sisältää ehdotuksen laiksi Eurojustia koskevan päätöksen eräiden määräysten täytäntöönpanosta. Lakiteknisistä syistä ehdotetulla lailla kumottaisiin voimassa oleva laki Eurojustia koskevan päätöksen eräiden määräysten täytäntöönpanosta, jäljempänä Eurojust-laki. Esitys sisältää myös ehdotuksen laiksi yhteisistä tutkintaryhmistä annetun lain (1313/2002) muuttamisesta. Ehdotetuilla laeilla pantaisiin täytäntöön uusi Eurojustpäätös. Asiallisesti voimassa olevaa Eurojust-lakia muutettaisiin vain siinä määrin, kuin uusi Eurojust-päätös edellyttää. Ehdotetut säännökset koskevat Eurojustin kansallisen jäsenen sekä tämän varajäsenen ja avustajan asemaa sekä toimivaltaa, kansallisia yhteyshenkilöitä ja heidän oikeuttaan käyttää Eurojustin asianhallintajärjestelmää, tietojen toimittamista Eurojustille sekä henkilötietojen luovuttamista Eurojustilta EU:n ulkopuoliselle valtiolle tai kansainväliselle järjestölle. Muilta osin ehdotettu laki vastaa sisällöltään voimassa olevaa lakia.\n5 HE 18/2010 vp 5 2 Nykytila 2.1 Suomen lainsäädäntö Ennen vuoden 2009 alussa voimaan tullutta Eurojust-lakia ei vuoden 2002 Eurojustpäätöksen täytäntöönpanosta ollut Suomessa säädetty nimenomaista lainsäädäntöä. Päätöksen velvoitteet täyttyivät pääosin kansainvälistä rikosoikeudellista yhteistyötä sekä yleisiä syyttäjiä koskevan lainsäädännön perusteella. Eurojust-laissa on säännökset Eurojustin kansallisesta jäsenestä ja tämän avustajasta, Suomen edustajasta Eurojustin yhteisessä valvontaelimessä sekä kansallisista yhteyshenkilöistä. Lisäksi laissa säädetään henkilötietojen luovuttamisesta ja niiden tarkastamisesta. Muilta osin vuoden 2002 Eurojustpäätöksen lainsäädäntöä edellyttävät velvoitteet täyttyvät muun lainsäädännön nojalla. Tältä osin viitataan aikaisemmin mainittuun Eurojust-lakia koskevaan hallituksen esitykseen. Eurojust-lain 2 :n mukaan kansallisen jäsenen toimikausi on neljä vuotta ja se voidaan uudistaa kerran. Kansallinen jäsen nimitetään määräaikaiseen virkasuhteeseen valtionsyyttäjäksi Valtakunnansyyttäjänvirastoon. Jäsenen nimittämismenettely ja kelpoisuusvaatimukset ovat vastaavat kuin valtionsyyttäjällä. Kansallisella jäsenellä on Eurojust-lain 3 :n mukaan Eurojustin toimivaltaan kuuluvissa asioissa vastaava toimivalta kuin valtionsyyttäjällä. Jäsenellä on siten yleisistä syyttäjistä annetun lain (199/1997) 11 :n 1 momentin sekä henkilötietojen käsittelystä poliisitoimessa annetun lain (761/2003) 19 :n 1 momentin 9 kohdan nojalla oikeus syyttäjänä saada tehtävänsä hoitamisessa tarvitsemiaan tietoja rikosasioiden käsittelyä koskevista rekistereistä. Kansallinen jäsen voi myös toimivaltaisen kansallisen viranomaisen roolissa vastaanottaa, toimittaa ja seurata oikeusapupyyntöjä sekä tarvittaessa pyytää niitä koskevia täydentäviä toimenpiteitä. Eurojust-lain 3 :n 2 momentin nojalla jäsen voi saattaa rikosasian Eurojustin käsiteltäväksi vain asian käsittelystä vastaavan Suomen viranomaisen pyynnöstä. Kansallisen jäsenen on toimitettava toisesta jäsenvaltiosta saamansa oikeusapupyyntö Suomen viranomaisille käsiteltäväksi. Hän voi kuitenkin kiireellisissä tilanteissa ryhtyä välttämättömiin toimenpiteisiin pyynnön täytäntöönpanon turvaamiseksi. Sääntelyllä on hallituksen esityksen mukaan pyritty turvaamaan se, että Suomessa voitaisiin tehdä päätös myös nopeaa reagointia vaativista tutkintatoimenpiteistä, vaikka tutkinnasta kotimaassa vastaavaa virkamiestä ei tavoitettaisi. Edellä selostetun mukaisesti keskeisimmät velvoitteet uudessa Eurojust-päätöksessä koskevat kansallisen jäsenen vähimmäistoimivaltuuksia. Ne on määritelty päätöksen 9 9 f artiklassa. Säännöksissä edellytetään, että jäsenellä on oltava pääsy tiettyihin rikosasioita koskeviin kansallisiin rekistereihin (9 artiklan 3 kohta). Jäsenellä on myös oltava valtuudet välittää ja seurata oikeusapupyyntöjä (9 b artikla). Lisäksi hänen tulee voida tehdä oikeusapua ja tutkintaa ja valvottuja läpilaskuja koskevia päätöksiä toimivaltaisen kansallisen viranomaisen pyynnöstä tai suostumuksella (9 c artikla) sekä kiiretilanteissa itsenäisesti (9 d artikla). Jäsenellä tulee myös olla oikeus osallistua yhteisiin tutkintaryhmiin ja niiden perustamiseen (9 f artikla). Kansallisen jäsenen Eurojust-lain 2 ja 3 :ään perustuva toimivalta kattaa jo suurelta osin uudessa Eurojust-päätöksessä edellytetyn vähimmäistoimivallan. Kansallisella jäsenellä on jo nyt 9 ja 9 a ja b artiklassa edellytetyt toimivaltuudet saada tietoa rekistereistä ja välittää sekä seurata oikeusapupyyntöjä. Hänellä on myös pääosin 9 c ja d:ssä tarkoitetut toimivaltuudet. Laissa ei ole säädetty nimenomaisesti kansallisen jäsenen 9 c artiklassa edellytetystä toimivallasta päättää kansallisen toimivaltaisen viranomaisen pyynnöstä tai suostumuksella Eurojustin koordinaatiokokouksessa tarpeellisiksi katsotuista tutkintatoimista Suomessa. Nimenomaisia säännöksiä ei ole myöskään 9 c tai d artiklassa edellytetystä päätöksentekomenettelystä valvottua läpilaskua koskevissa tilanteissa, eikä muutoinkaan sellaisten oikeusapupyyntöjen täytäntöönpanosta, joiden toimeenpanosta Suomessa vastaa tutkinnanjohtaja. Näiltä osin nykyinen lainsäädäntö ei riittävästi vastaa uuden Eurojust-päätöksen velvoitteita. Päätöksen 9 f artiklassa on säännös kansallisen jäsenen oikeudesta osallistua yhteiseen\n6 6 HE 18/2010 vp tutkintaryhmään. Suomessa tämä on jo nyt ryhmän perustaneen esitutkintaviranomaisen suostumuksella mahdollista yhteisistä tutkintaryhmistä annetun lain 2 :n nojalla. Laissa ei kuitenkaan ole säädetty päätöksen 9 f artiklassa edellytetystä velvoitteesta mahdollistaa jäsenen osallistuminen aina omaa jäsenvaltiotaan koskevaan tutkintaryhmään silloin, kun tutkintaryhmää rahoittaa Euroopan yhteisö. Eurojust-lain 4 :n nojalla kansallisella jäsenellä on vähintään yksi avustaja, joka voi toimia jäsenen sijaisena. Avustajalla on vastaava toimivalta kuin kansallisella jäsenellä, kun hän toimii jäsenen sijaisena. Säännöksiä ei ole varajäsenestä, kuten uudessa Eurojustpäätöksessä edellytetään. Eurojust-lain 5 :ssä on säännös Suomen edustajasta Eurojustin yhteisessä valvontaelimessä, jota uusi Eurojust-päätös ei edellytä muutettavaksi. Eurojust-lain 6 :ssä puolestaan säädetään yhdestä tai useammasta kansallisesta yhteyshenkilöstä, jonka nimeäminen on Valtakunnansyyttäjänviraston harkinnassa. Uusi Eurojust-päätös edellyttää kansallisten yhteyshenkilöiden nimeämistä sekä sääntelyä heidän pääsystään Eurojustin asianhallintajärjestelmään.. Eurojust-lain 7 :ssä säädetään henkilötietojen luovuttamisesta Eurojustille. Eurojustille voidaan sen pyynnöstä luovuttaa sen toimivaltaan kuuluvien tehtävien suorittamista varten tarpeelliset tiedot rikosrekisteristä ja muista oikeushallinnon henkilörekistereistä samoin edellytyksin kuin syyttäjälle. Tietojen luovuttamiseen poliisin, rajavartiolaitoksen ja tullin henkilörekistereistä sovelletaan henkilötietojen käsittelystä poliisitoimessa annetun lain 37 :ää, henkilötietojen käsittelystä rajavartiolaitoksessa annetun lain (579/2005) 38 :ää, tullilain (1466/1994) 27 :ää sekä viranomaisten toiminnan julkisuudesta annetun lain (621/1999) 30 :ää. Eurojust-lain 8 :ssä on säännös yksityishenkilön oikeudesta tarkastuttaa Eurojustin käsittelemät henkilötietonsa. Uusi Eurojust-päätös ei edellytä mainittujen säännösten muuttamista. 2.2 Eurojustin toiminta käytännössä Suomen kansallisena jäsenenä on Eurojustin toiminnan alusta lähtien toiminut valtionsyyttäjä Eurojustin toimipaikassa Haagissa. Kansallisen jäsenen sijaisena toimivana avustajana on ollut poliisivirkamies vuoteen 2008 asti ja sen jälkeen valtionsyyttäjä. Nykyisin kansallisella jäsenellä on myös avustaja, joka on nimetty keskusrikospoliisista. Vuonna 2008 Eurojustissa käsiteltiin yhteensä 1193 kollegiossa rekisteröityä juttua. Suomen osaston käsittelemiä tapauksia oli kaikkiaan 109, joista 43 oli Suomen viranomaisten avaamia ja 76 muiden maiden Suomelle avaamia asioita. Suomen osastolla käsiteltiin vuoden 2008 aikana 36 Suomen kansallisten viranomaisten Eurojustiin toimittamaa asiaa joista 35 oli operatiivisia juttuja ja yksi yleinen tiedustelu. Tapauksista 29 oli kahden valtion välisiä ja 6 monenvälisiä. Muut jäsenvaltiot tekivät vuonna 2008 Eurojustin välityksellä Suomen viranomaisille rikosoikeudellista yhteistyötä koskevan pyynnön yhdeksässä operatiivisessa tapauksessa. Vain yksi näistä koski pelkästään Suomea. (Lähde: Suomen osaston toimintakertomus 2008, Eurojust.) 3 Esityksen tavoitteet ja keskeiset ehdotukset Uuden Eurojust-päätöksen tavoitteena on vahvistaa Eurojustin asemaa ja sen mahdollisuuksia tukea jäsenvaltioiden välistä oikeudellista yhteistyötä sekä rajat ylittävien rikosten tutkinnan ja syytetoimien koordinointia. Päätöksen merkittävin uudistus on kansallisia jäseniä koskevien yhteisten vähimmäistoimivaltuuksien määritteleminen. Lisäksi päätös sisältää säännöksiä kiireellisten tilanteiden koordinointimekanismin luomisesta Eurojustiin, tietojen toimittamisesta jäsenvaltioiden viranomaisilta Eurojustille, Eurojustin kansallisen koordinaatiojärjestelmän perustamisesta sekä Eurojustin aseman vahvistamisesta suhteessa muihin organisaatioihin ja verkostoihin sekä kolmansiin valtioihin. Esityksen tavoitteena on tehdä lainsäädäntöön uuden Eurojust-päätöksen täytäntöönpanon edellyttämät muutokset. Lakiteknisistä syistä päätöksestä aiheutuvat lainsäädäntövelvoitteet ehdotetaan edellä selostetun mukaisesti täytettäviksi kumoamalla Eurojustlaki ja säätämällä uusi saman niminen laki.\n7 HE 18/2010 vp 7 Kumoamisesta huolimatta ehdotettu laki vastaisi sisällöltään monelta osin voimassa olevaa lakia. Kansallisen jäsenen toimivalta Uuden Eurojust-päätöksen kansallisen täytäntöönpanon kannalta tärkein uudistus koskee kansallisen jäsenen toimivaltuuksia. Vuoden 2002 Eurojust-päätöksen mukaan kunkin jäsenvaltion on määriteltävä, minkälaisen ja miten laajan oikeudellisen toimivallan se antaa kansalliselle jäsenelleen. Vähimmäisvaatimuksena vuoden 2002 päätöksessä on, että jäsen on syyttäjä, tuomari tai vastaava toimivaltaa käyttävä poliisi. Tämän lisäksi päätöksessä edellytetään, että jäsenellä on pääsy jäsenvaltionsa rikosasian käsittelyssä tarvittaviin rekisteritietoihin. Uudessa Eurojust-päätöksessä määritellään aikaisempaa täsmällisemmin ja velvoittavammin vähimmäistoimivaltuudet, jotka kansallisilla jäsenillä on oltava. Toimivaltuudet on lueteltu edellä mainituissa 9 9 f artikloissa. Jäsenvaltio voi antaa kansalliselle jäsenelleen laajemmatkin toimivaltuudet kuin mitä päätöksessä edellytetään. Suomen kansallisen jäsenen toimivalta tulisi määritellä siten, että hän voi avustaa kansallisia viranomaisia ja siten toteuttaa Eurojustin tavoitteiden mukaisia tehtäviään mahdollisimman tehokkaasti sekä Suomen ollessa oikeusapua tarvitseva että sitä antava osapuoli. Suomen kansalliselle jäsenelle myönnettävien toimivaltuuksien osalta voitaisiin ensinnäkin harkita sitä, että hänellä olisi nykytilaa vastaavasti valtionsyyttäjän toimivaltuudet. Tämä ei kuitenkaan täysin vastaisi uuden Eurojust-päätöksen säännöksiä, koska kansallisen jäsenen tulee tietyin edellytyksin voida tehdä päätöksiä myös sellaisista asioista, joista Suomen järjestelmässä päättää tutkinnanjohtajana toimiva virkamies. Suomessa tutkinnanjohto pääsääntöisesti kuuluu poliisille. Järjestelmä on kansainvälisesti vertailtuna poikkeuksellinen, sillä useimmissa EU:n jäsenvaltioissa rikostutkintaa johtaa syyttäjä tai tutkintatuomari. Eurojustista saatava lisäarvo toisaalta painottuu nimenomaan rikosten esitutkintavaiheeseen. Kansallisen jäsenen tehtävänä on ennen muuta avustaa kansallisia viranomaisia kansainvälistä rikosoikeudellista yhteistyötä edellyttävien rikosten tutkinnassa. Eurojustin tehtäviä silmällä pitäen luonteva vaihtoehto olisikin, että kansallisella jäsenellä olisi valtionsyyttäjän toimivaltuuksien lisäksi tutkinnanjohtajan toimivaltuudet. Jäsenellä olisi siten laajat toimintamahdollisuudet tehdä rajat ylittävien rikosasioiden tutkintaan liittyviä päätöksiä. Eurojust-päätös ei kuitenkaan välttämättä edellytä, että kansalliselle jäsenelle tulisi myöntää täysin kansallisen tutkinnanjohtajan valtuuksia vastaava toimivalta tehdä rikostutkintaan liittyviä päätöksiä. Kansallinen jäsen ei myöskään toimi Eurojustin käsittelemissä rikosasioissa tutkinnanjohtajana, vaan hänen tehtävänsä on ainoastaan avustaa kansallisia esitutkintaviranomaisia. Esityksessä ehdotetaan edellä mainittujen vaihtoehtojen väliin asettuvaa sääntelyä, jonka mukaan Eurojustin Suomen kansallisella jäsenellä olisi nykyisten valtionsyyttäjän toimivaltuuksien lisäksi päätöksen 9 c ja d artiklassa nimenomaisesti mainitut muut toimivaltuudet. Kansallinen jäsen voisi siten Suomen toimivaltaisen viranomaisen pyynnöstä tai suostumuksella tehdä ja panna täytäntöön myös sellaisia oikeusapupyyntöjä, joista Suomessa päättää tutkinnanjohtaja sekä määrätä Eurojustin koordinointikokouksissa sovituista tutkintatoimenpiteistä Suomessa. Koska valvotuista läpilaskuista ei ole kansallista lainsäädäntöä, laissa säädettäisiin nimenomaisesti kansallisen jäsenen toimivallasta päättää tietyin edellytyksin valvotusta läpilaskusta. Jäsenellä olisi velvollisuus tehdä näiltä osin päätöksiä aina yhteistyössä kansallisen toimivaltaisen viranomaisen kanssa. Tällä pyrittäisiin varmistamaan se, että kansallisella jäsenellä on päätöstä tehdessään riittävästi tietoa käsiteltävänä olevasta rikosasiasta. Valvotun läpilaskun osalta varmistuttaisiin aina myös siitä, että läpilasku voidaan toteuttaa turvallisesti. Mainittujen tutkinnanjohtajan valtuuksia vastaavien toimivaltuuksien käyttäminen ei merkitsisi, että kansallinen jäsen toimisi asiassa tutkinnanjohtajana, vaan pääasiallinen vastuu ja päätöksentekovalta rikosasian käsittelystä olisi aina kansallisella toimivaltaisella viranomaisella. Kansallisella jäsenellä ei olisi toimival-\n8 8 HE 18/2010 vp taa päättää myöskään sellaisista asioista, joista Suomessa päättää tuomioistuin. Ehdotetulla sääntelyllä voitaisiin helpottaa niin sanottujen kansainvälisliityntäisten rikosten tutkintaa. Kansallisen jäsenen mahdollisuudet avustaa kansallisia esitutkintaviranomaisia paranisivat ja samalla tehostettaisiin Eurojustin toimintaa rajat ylittävien rikosasioiden käsittelyn tukemisessa. Yhtenä Eurojustin vahvistamista koskevan päätöksen tavoitteena on ollut selkeyttää kansallisen jäsenen asemaa esimerkiksi tilanteessa, jossa Eurojustin koordinaatiokokouksessa Haagissa neuvotellaan useaa jäsenvaltiota koskevasta rikosasiasta, eikä asianomaisen jäsenvaltion rikoksen tutkinnasta vastaava virkamies ole itse päässyt osallistumaan kokoukseen. Kansallinen jäsen voitaisiin tällöin valtuuttaa toimimaan kansallisen virkamiehen puolesta. Ehdotettua sääntelyä puoltaa myös se, että rikosoikeudellista yhteistyötä Euroopan unionissa on rakennettu jo vuosikymmenen ajan oikeudellisten päätösten vastavuoroisen tunnustamisen periaatteen pohjalta. Periaate on kirjattu myös joulukuun 1 päivänä 2009 voimaan tulleen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 82 artiklan 1 kohtaan (jäljempänä Lissabonin sopimus). Koska useimmissa jäsenvaltioissa kansainväliseen rikosoikeusapuun liittyvistä päätöksistä vastaa oikeusviranomainen, on vastavuoroista tunnustamista koskevissa oikeudellisen yhteistyön instrumenteissa pääsääntöisesti hyväksytty päätösvaltaiseksi viranomaiseksi vain oikeusviranomainen, jolla tarkoitetaan tuomaria, tutkintatuomaria, tuomioistuinta tai syyttäjää. Tällaisia instrumentteja ovat aikaisemmin mainitut EAW-puitepäätös ja jäädyttämispuitepäätös, sekä tiettyjä poikkeusjärjestelyjä lukuun ottamatta EEW-puitepäätös. On myös huomattava, että syyttäjän toimivaltuudet suhteessa tutkinnanjohtajan toimivaltuuksiin on määritelty laissa erityisesti kansallista rikosprosessia silmällä pitäen. Syyttäjän rooli korostuu kansainvälisissä ja etenkin Eurojustin käsittelemissä tapauksissa, jotka edellyttävät sujuvaa oikeusviranomaisten välistä yhteistyötä. Tältä osin voidaan myös viitata lakivaliokunnan mietintöön (LaVM 7/2005 vp). Mietinnössä valiokunta pitää omaisuuden tai todistusaineiston jäädyttämistä koskevien päätösten täytäntöönpanoa Euroopan unionissa koskevan järjestelmän selkeyden kannalta tarkoituksenmukaisimpana yksinkertaista ja keskitettyä menettelyä, jossa kaikissa tilanteissa toimivaltaisena viranomaisena on syyttäjä. Lakivaliokunta on myös EU-luovuttamislaista antamassaan mietinnössä LaVM 7/2003 pitänyt perusteltuna syyttäjän keskeistä asemaa EUluovuttamislain mukaisessa menettelyssä. Päätöksen 9 e artiklassa jäsenvaltiolle sallitaan mahdollisuus olla antamatta kansalliselle jäsenelleen 9 c ja 9 d artiklassa tarkoitettuja toimivaltuuksia, jos tämä olisi jäsenvaltion valtiosäännön tai sen rikosoikeusjärjestelmän perusteiden vastaista poliisin, syyttäjien ja tuomareiden toimivallanjaon osalta. Poikkeaminen 9 c ja 9 d artiklan velvoitteista ei siis ole sallittua pelkästään siitä syystä, että tehtävän- tai toimivallanjako olisi kansallisesti järjestetty toisin mainittujen viranomaisten välillä. Yleisistä syyttäjistä annetun lain 1 :n 1 momentin mukaan syyttäjän tehtävänä on huolehtia rikosoikeudellisen vastuun toteuttamisesta rikosasian käsittelyssä, syyteharkinnassa ja oikeudenkäynnissä asianosaisten oikeusturvan ja yleisen edun vaatimalla tavalla. Esitutkintalain (449/1987) nojalla syyttäjällä on jo nyt useita tutkinnanjohtajan tehtäviä vastaavia valtuuksia. Syyttäjä voi esimerkiksi lain 14 :n 2 momentin nojalla toimia tutkinnanjohtajana. Syyttäjällä on myös oikeus pidättämiseen oikeutetun virkamiehen ominaisuudessa päättää useimmista esitutkinnan aikana tehtävistä pakkokeinoista. Poliisin on esitutkintalain 15 :n 1 momentin nojalla ilmoitettava syyttäjälle alkaneesta rikostutkinnasta, kun asia ei ole yksinkertainen. Lisäksi syyttäjä voi esitutkintalain 15 :n 2 momentin mukaan antaa poliisille erinäisiä esitutkintaa koskevia määräyksiä. Sen, että kansallinen jäsen voisi rajoitetusti päättää tietyistä kansallisesti tutkinnanjohtajalle kuuluvista oikeusapuasioista, ei siten ole katsottava merkitsevän sellaista Suomen valtiosääntöön tai rikosoikeusjärjestelmän perusteisiin kajoavaa muutosta, jota päätöksen 9 e artiklassa tarkoitetaan.\n9 HE 18/2010 vp 9 Muut lainsäädäntömuutoksia edellyttävät säännökset Artikla 2 edellyttää, että kansallista jäsentä avustaa yksi varajäsen ja toinen henkilö avustavana jäsenenä. Varajäsenen ja avustavan jäsenen ero on, että varajäsenen on täytettävä vastaavat muodolliset kelpoisuusvaatimukset kuin varsinaisen jäsenen eli hänen on oltava syyttäjä, tuomari tai vastaavaa toimivaltaa käyttävä poliisi. Lisäksi varajäsenen tulee voida toimia kansallisen jäsenen puolesta tai sijasta. Avustavan jäsenen kelpoisuudelle ei ole asetettu vastaavia edellytyksiä. Säännöksen täytäntöönpanemiseksi Eurojust-lakiin ehdotetaan otettavaksi säännös varajäsenestä, jonka on täytettävä vastaavat kelpoisuusvaatimukset kuin kansallisen jäsenen, ja jolla on vastaava toimivalta. Avustajalta ei edellytettäisi vastaavia kelpoisuusvaatimuksia,. Hän voisi kuitenkin toimia kansallisen jäsenen sijaisena, jos hän täyttää mainitut kelpoisuusvaatimukset. Artiklassa 12 artiklassa edellytetään, että jäsenvaltiot nimeävät Eurojustia varten yhden tai useamman kansallisen yhteyshenkilön. Vuoden 2002 Eurojust-päätöksessä vastaava säännös ei ole velvoittavassa muodossa. Lisäksi määrättyjen yhteyshenkilöiden on voitava käyttää jäsenvaltioiden määrittelemässä laajuudessa Eurojustin asianhallintajärjestelmää. Lakiin ehdotetaan otettaviksi näiden velvoitteiden täytäntöönpanoa koskevat säännökset. Artikla 13 sisältää säännöksen velvollisuudesta toimittaa tietoja Eurojustille. Artikla sisältää yleisen jäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille asetetun velvollisuuden toimittaa Eurojustille kaikkia sen tehtävien suorittamiseksi tarvittavia tietoja. Vuoden 2002 Eurojust-päätöksen säännöstä tietojentoimittamisvelvollisuudesta on täsmennetty määrittelemällä ne tiedot, jotka Eurojustille on vähintään toimitettava. Lisäksi tiedot on päätöksen mukaan toimitettava järjestelmällisellä tavalla. Lakiin ehdotetaan otettavaksi säännös tietojentoimittamisvelvollisuudesta ja -tavasta. Artiklassa 27 on säännös tietojen luovuttamisesta Eurojustilta kolmannelle valtiolle tai kansainväliselle järjestölle. Tällöin tiedot Eurojustille toimittaneen jäsenvaltion kansallisen jäsenen on annettava suostumuksensa tietojen luovuttamiselle. Tarvittaessa jäsenen tulee neuvotella jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten kanssa. Esityksessä ehdotetaan lakiin otettavaksi säännös siitä, että kansallinen jäsen voi suostua tiedon luovuttamiseen edellyttäen, että tieto Suomen lain mukaan saadaan luovuttaa vieraalle valtiolle tai kansainväliselle järjestölle. 4 Esityksen vaikutukset Uuden Eurojust-päätöksen täytäntöönpano vahvistaisi Eurojustin kansallisten jäsenten asemaa ja sitä kautta parantaisi Eurojustin mahdollisuuksia tukea jäsenvaltioita rajat ylittävien rikosasioiden käsittelyssä. Myös tietojenvaihto kansallisten viranomaisten ja Eurojustin välillä tehostuisi. Se, että yhteistyötä rajat ylittävien rikosten selvittämiseksi helpotetaan, voisi edistää kiinnijäämisriskiä ja rikosoikeudellisen vastuun toteutumista EU:n alueella. Voidaan arvioida, että Eurojustin kokoonpanoon liittyvillä ehdotuksilla ei kokonaistaloudellisesti olisi merkittäviä vaikutuksia Suomelle. Kansallisen jäsenen, varajäsenen ja avustajien palkkakustannuksista vastaisi nykyiseen tapaan se viranomainen, joista mainitut henkilöt tulevat, eikä päätös edellytä, että muilla kuin kansallisella jäsenellä olisi oltava pysyvä toimipaikkansa Haagissa. Päätöksen 5 a artiklassa tarkoitetun päivystävän koordinaatiojärjestelmän perustamisesta seuraa, että kansallinen jäsenen, hänen varajäsenensä tai avustajansa tulisi tarvittaessa olla ympärivuorokautisessa valmiudessa vastaanottamaan ja käsittelemään Eurojustille tehtyjä toimenpidepyyntöjä. Tästä aiheutuisi päivystävälle henkilölle lisätyötä, sekä hänet palkanneelle viranomaiselle päivystyksestä aiheutuvia kustannuksia. Tällä hetkellä ei ole arvioitavissa, seuraako uudistuksista mahdollisesti tarve lisätä henkilöstöä niissä viranomaisissa, joista mainitut henkilöt tulevat. Tämä tiedetään vasta, kun Eurojustin toiminnasta uuden päätöksen mukaisesti on enemmän käytännön kokemusta. Uudistukset voivat toisaalta myös vähentää Suomessa rajat ylittäviä rikosasioita käsittelevien viranomaisten työmäärää, sillä Eurojustissa Suomea edustavien virkamiesten tehtävänä on\n10 10 HE 18/2010 vp avustaa kansallisia viranomaisia ja siten helpottaa heidän työtään kansainvälisten rikosoikeusapuasioiden hoitamisessa. 5 Asian valmistelu Uuden Eurojust-päätöksen valmisteluvaiheessa valtioneuvosto on lähettänyt eduskunnalle kirjelmän U 5/2008 vp. Lakivaliokunta on antanut asiasta lausunnon LaVL 4/2008 vp. Oikeusministeriö asetti 1 päivänä lokakuuta 2008 työryhmän valmistelemaan lainsäädäntöä uuden Eurojust-päätöksen panemiseksi täytäntöön. Työryhmässä olivat edustettuina oikeusministeriön lainvalmisteluosasto ja kriminaalipoliittinen osasto, Valtakunnansyyttäjänvirasto, sisäasiainministeriö ja keskusrikospoliisi. Työryhmän tuli laatia ehdotuksensa hallituksen esityksen muotoon. Valmistelun aikana työryhmä kuuli Tullihallitusta, rajavartiolaitosta ja Suomen kansallista jäsentä Eurojustissa. Työryhmä antoi mietintönsä 8 päivänä toukokuuta 2009 (työryhmämietintö 2009:6). Mietintöön liitettiin sisäasiainministeriön ja keskusrikospoliisin eriävä mielipide. Mietinnöstä pyydettiin lausunto 22 eri viranomaiselta, yhteisöltä ja asiantuntijalta. Lisäksi korkeimmalle oikeudelle varattiin tilaisuus antaa mietinnöstä lausunto. Pyydetyistä lausunnoista saapui yhteensä 16. Valvottua läpilaskua lukuun ottamatta työryhmän keskeisiin ehdotuksiin suhtauduttiin myönteisesti. Sisäasiainministeriö ja valtiovarainministeriön tulliasioista vastaava vero-osasto sekä kyseisten ministeriöiden alaiset keskusrikospoliisi, rajavartiolaitos ja tullihallitus pitivät ongelmallisena kansalliselle jäsenelle ehdotettua toimivaltaa päättää valvotusta läpilaskusta kiiretilanteessa. Helsingin hovioikeus ja Helsingin käräjäoikeus katsoivat, että ehdotuksia on tältä osin työryhmän mietintöön jätetyssä eriävässä mielipiteessä esitetyin perustein vielä harkittava. Muut lausunnonantajat puolsivat ehdotusta. Ehdotukset on laadittu uuden Eurojustpäätöksen edellyttämin tavoin ja pyritty ratkaisuun, joka tarjoaisi Suomen viranomaisille laaja-alaiset mahdollisuudet hyödyntää Eurojustia erityisesti Suomen kansallisen jäsenen kautta. Säännökset parantaisivat Suomen viranomaisten mahdollisuuksia pyytää kansainvälistä oikeusapua sekä saada sitä, ja helpottaisivat rajat ylittävien rikosten tutkinnan koordinoimista. Esitetyt näköhdat valvotusta läpilaskusta on otettu huomioon rajaamalla valvottua läpilaskua koskeva päätöksenteko normaalitilanteissa aina kansallisten viranomaisten suostumukseen. Myös säännös kiiretilanteita varten on laadittu siten, ettei kansallinen jäsen voisi valvotusta läpilaskusta päättää ilman kansallisten viranomaisten myötävaikutusta. Voidaan myös arvioida, että tarve soveltaa säännöstä olisi ilmeisen harvinainen, koska Suomen esitutkintajärjestelmässä toimii ympärivuorokautinen päivystys. 6 Riippuvuus muista esityksistä Oikeusministeriö ja sisäasiainministeriö asettivat 12 päivänä maaliskuuta 2007 toimikunnan valmistelemaan esitutkinta-, pakkokeino- ja poliisilain kokonaisuudistusta. Toimikunnan oli määrä tarkastella muun muassa poliisin ja syyttäjän välistä yhteistyötä ja valvottua läpilaskua koskevaa sääntelyä. Toimikunta luovutti mietintönsä 17 päivänä huhtikuuta 2009 (komiteanmietintö 2009:2). Mietinnön pohjalta valmisteltavat hallituksen esitykset on määrä antaa eduskunnalle toukokuussa Nyt annettavassa esityksessä ehdotetaan täsmennettäväksi Suomen kansallisen jäsenen toimivaltaa tehdä rikosoikeudelliseen yhteistyöhön liittyviä päätöksiä, mukaan lukien valvotut läpilaskut. Ehdotukset perustuvat Eurojust-päätökseen vähimmäisedellytyksiin kansallisten jäsenten toimivaltuuksista. Ehdotuksilla ei ole tarkoitus puuttua siihen, miten esitutkinta- ja syyttäjäviranomaisten toimivalta on kansallisesti järjestetty, vaan kansallisen jäsenen toimivaltuudet on rajattu siihen, mitä Eurojustpäätöksessä edellytetään ja mikä kansainvälisessä yhteistyössä on tarpeen. Esitutkinta- ja pakkokeinolain uudistuksessa sitä vastoin on tarkasteltu lainsäädäntöä ennen muuta kansallisia tarpeita silmällä pitäen. Näin ollen se, millaiset toimivaltuudet Suomen kansalliselle jäsenelle annetaan, ei suoranaisesti riipu kansallisten viranomaisten toimivaltasäännöksistä. Tällä esityksellä sekä esitutkinta- ja pakkokeinolain uudistuksella ei siten ole sellaista välitöntä yhteyttä, joka edellyttäisi lakieh-\n11 HE 18/2010 vp 11 dotusten samanaikaista käsittelyä tai voimaantuloa. Syyttäjien ja esitutkintaviranomaisten välistä toimivallanjakoa kansainvälisessä oikeusapuyhteistyössä käsitelty myös aikaisemmin mainitun EEW-puitepäätöksen täytäntöönpanoa koskevassa hallituksen esityksessä (HE 268/2009). Puitepäätöksen velvoitteiden johdosta esityksessä ehdotetaan syyttäjän roolin vahvistamista todisteiden hankkimiseen liittyvässä rikosoikeudellisessa yhteistyössä. Esityksessä ehdotetut ratkaisut liittyvät myös syyttäjän toimivaltuuksiin Eurojustin kansallisena jäsenenä. Välttämätöntä ei kuitenkaan ole, että EEW-puitepäätöksen ja Eurojust-päätöksen edellyttämät lainmuutokset olisi käsiteltävä tai saatettava voimaan samanaikaisesti. Sisäasiainministeriössä on valmisteltavana hallituksen esitys henkilötietojen käsittelystä poliisitoimessa annetun lain sekä eräiden siihen liittyvien lakien muuttamisesta. Esityksessä muun muassa kansainvälistä poliisiyhteistyötä koskevien säännösten rakennetta ehdotetaan selkeytettäväksi. Esityksessä ehdotettavat lainmuutokset voivat aiheuttaa tarpeen muuttaa Eurojust-laissa olevia viittauksia henkilötietolainsäädäntöön. Esitys on määrä antaa eduskunnalle keväällä Oikeusministeriön 27 päivänä marraskuuta 2007 asettaman syyttäjälaitoksen hallintoa koskevaa lainsäädäntöä uudistavan työryhmän esityksessä (työryhmämietintö 2008:12) ehdotetaan säädettäväksi uusi laki syyttäjälaitoksesta ja kumottavaksi muun muassa laki yleisistä syyttäjistä. Säännökset vastaisivat sisällöltään pääosin nykyisiä. Mainittu esitys vaikuttaisi nyt ehdotetussa laissa oleviin lakiviittauksiin ja syyttäjien virkanimikkeisiin. Esitys on tarkoitus antaa eduskunnalle keväällä 2010.\n12 12 HE 18/2010 vp YKSITYISKOHTAISET PERUSTELUT 1 Eurojustin vahvistamista koskeva päätös ja sen suhde Suomen lainsäädäntöön Uuden Eurojust-päätöksen 1 artiklassa on 38 kohtaa, joilla muutetaan vuoden 2002 Eurojust-päätöstä. Päätöksen 2 artikla koskee päätöksen saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä ja 3 artikla voimaantuloa. Tässä jaksossa selostetaan 1 artiklan sisältöä eli vuoden 2002 päätöksen artikloihin tehtyjä muutoksia siten, että muita säännöksiä yksityiskohtaisemmin käydään läpi ne artiklamuutokset, joista ehdotetaan otettaviksi tarkentavia säännöksiä lainsäädäntöön. Unionisopimuksen 34 artiklan 2 kohdan c alakohdan nojalla tehdyt neuvoston päätökset ovat velvoittavia, mutta niillä ei ole välitöntä oikeusvaikutusta. Siltä osin kuin päätökset eivät edellytä tarkentavaa sääntelyä kansallisessa lainsäädännössä, ne velvoittavat suoraan kansallisia viranomaisia. Tässä esityksessä uutta Eurojust-päätöstä tarkentavaa sääntelyä ehdotetaan säädettäväksi silloin, kun päätös jättää velvoitteen täytäntöönpanon laajuuden suhteen harkintavaltaa kansalliselle lainsäätäjälle tai edellyttää muutoin tarkempia täytäntöönpanosäännöksiä kansallisessa laissa. Tällaisia säännöksiä ovat kansallisen jäsenen, varajäsenen ja avustajan asemaa sekä toimivaltaa koskevat 2, 9, 9 a d ja 9 f artiklat. Lisäksi täytäntöönpanolainsäädäntöä edellyttävät Eurojustin kansallista koordinointijärjestelmää koskeva 12 artikla, tietojenvaihtoa Eurojustin ja jäsenvaltioiden välillä koskeva 13 artikla, asianhallintajärjestelmään pääsyä kansallisella tasolla koskeva 16 b artikla sekä 27 artikla tietojen toimittamisesta kolmansiin valtioihin ja kansainvälisiin järjestöihin. Osa Eurojust-päätöksen säännöksistä koskee Eurojustin sisäistä organisaatiota tai toimintaedellytyksiä, joten niistä ei seuraa tarvetta tehdä muutoksia jäsenvaltioiden kansalliseen lainsäädäntöön. 2 artikla. Eurojustin kokoonpano. Artiklassa on säännökset kansallisesta jäsenestä, tämän varajäsenistä sekä avustavista jäsenistä. Artiklan 1 kohdan mukaan Eurojustissa on kustakin jäsenvaltiosta yksi kansallinen jäsen, jonka on oltava syyttäjä, tuomari tai vastaavaa toimivaltaa käyttävä poliisi. Yleisperusteluissa selostetun mukaisesti Suomen kansallinen jäsen on Eurojustin toiminnan alusta lähtien ollut syyttäjä. Eurojust-lain 2 :n mukaan kansallinen jäsen nimitetään määräaikaiseen virkasuhteeseen valtionsyyttäjäksi Valtakunnansyyttäjänvirastoon. Jäsenen nimittämismenettely ja kelpoisuusvaatimukset ovat samat kuin valtionsyyttäjillä. Säännös säilyisi samansisältöisenä myös uudessa laissa. Artiklan 2 kohdan mukaan jäsenvaltioiden on varmistettava jatkuva ja tehokas osallistuminen Eurojustin päätöksen 3 artiklan mukaisten tavoitteiden saavuttamiseen. Alakohdan a mukaan kansallisella jäsenellä on oltava säännöllinen työpaikka Eurojustin toimipaikassa. Alakohdan b mukaan kansallista jäsentä avustaa yksi varajäsen ja toinen henkilö avustavana jäsenenä. Varajäsenellä ja avustajalla voi olla säännöllinen työpaikka Eurojustissa. Tarvittaessa kansallista jäsentä voi avustaa useampikin varajäsen tai avustaja. Kollegion suostumuksella heillä voi olla säännöllinen työpaikka Eurojustissa. Artiklan 3 kohdan mukaan kansallisella jäsenellä on oltava sellainen asema, että se takaa hänelle tehtävien hoitamiseen tarvittavat valtuudet. Artiklan 4 kohdan mukaan kansallisten jäsenten, varajäsenten ja avustajien oikeudellinen asema määräytyy heidän jäsenvaltionsa lainsäädännön mukaan. Varajäsenen on artiklan 5 kohdan mukaan oltava syyttäjä, tuomari tai vastaavaa toimivaltaa käyttävä poliisi. Hänen on voitava toimia kansallisen jäsenen puolesta tai sijasta. Avustajan ei ole täytettävä mainittuja edellytyksiä, mutta jos hän ne täyttää, hän voi jäsenvaltion harkinnan mukaan toimia kansallisen jäsenen puolesta tai sijasta. Suomen kansallinen jäsen on Eurojustin toiminnan alusta lähtien toiminut Eurojustin toimipaikassa Haagissa. Kansallisella jäsenellä on Eurojust-lain 4 :n nojalla oltava vähintään yksi avustaja, joka toimii tarvitta-\n13 HE 18/2010 vp 13 essa jäsenen sijaisena. Valtakunnansyyttäjänvirasto määrää avustajan. Laissa ei ole säädetty avustajan kelpoisuusvaatimuksista, joten avustajaksi voidaan nimetä myös muu virkamies kuin syyttäjä, tuomari tai vastaavaa toimivaltaa käyttävä poliisi. Käytännössä kansallisen jäsenen avustajana on toiminut poliisivirkamies vuoteen 2008 asti ja sen jälkeen valtionsyyttäjä. Lisäksi kansallisella jäsenellä on joulukuusta 2008 ollut avustaja keskusrikospoliisista. Voimassa olevan Eurojust-lain 4 :n säännös avustajasta täyttää uuden Eurojust-päätöksen 2 artiklan edellytykset avustajan nimeämisestä. Varajäsenestä ei ole säännöksiä vuoden 2002 Eurojust-päätöksessä. Uusi Eurojustpäätös edellyttää nimeämään varajäsenen, jolla on vastaavat kelpoisuusvaatimukset kuin kansallisella jäsenellä sekä kansallisen jäsenen sijaisena toimiessaan sama toimivalta kuin kansallisella jäsenellä. Ehdotetussa laissa olisi säännökset sekä varajäsenestä että avustajasta. Varajäsenen olisi täytettävä valtionsyyttäjän kelpoisuusvaatimukset, jotta hänellä olisi kansallisen jäsenen sijaisena toimiessaan sama toimivalta kuin kansallisella jäsenellä. Avustaja voisi toimia kansallisen jäsenen sijaisena vain, jos hän täyttää kansallisen jäsenen kelpoisuusvaatimukset. Artiklan 6 8 kohdat koskevat Eurojustin yhdistämistä kansalliseen koordinointijärjestelmään, yhteystuomareiden lähettämistä Eurojustista kolmansiin valtioihin ja Eurojustin sihteeristöä. Säännökset eivät edellytä lainsäädännön muuttamista. 3 artikla. Tavoitteet. Artiklaa on päivitetty viittaamalla vastavuoroisen tunnustamisen insutrumentteihin jäsenvaltioiden välisessä oikeudellisessa yhteistyössä sekä muuttamalla viittauksia uudella Eurojust-päätöksellä muutettuihin kohtiin. Sisältö vastaa muutoin vuoden 2002 päätöstä. 4 artikla. Toimivalta. Artiklassa määritellään ne rikollisuuden lajit, jotka kuuluvat Eurojustin yleiseen toimivaltaan. Päätöksellä artiklan 1 kohdan a alakohtaa on muutettu niin, ettei siinä enää viitata vuoden 1995 Europolsopimuksen 2 artiklassa määriteltyihin rikoksiin, vaan yleisesti niihin rikollisuuden lajeihin ja rikoksiin, joiden osalta Europol on toimivaltainen. Muutoksen johdosta vuoden 2002 Eurojust-päätöksen 4 artiklan 1 kohdan b alakohta on poistettu. Muutetun sanamuodon johdosta Eurojustin toimivaltaan kuuluvat rikokset muuttuvat samalla kun Europolin toimivaltaan kuuluvien rikosten luetteloa Europolin perustamisasiakirjassa muutetaan. Rikokset, joiden osalta Europol ja Eurojust ovat toimivaltaisia, perustuvat neuvoston 6 päivänä huhtikuuta 2009 hyväksymään Euroopan poliisivirastoa koskevaan päätökseen (2009/371/YOS), jäljempänä Europolpäätös, 4 artiklan 1 kohtaan ja päätöksen liitteeseen. Europolin toimivaltaan kuuluvat esimerkiksi terrorismi, laiton huumausainekauppa, ihmiskauppa, laittoman maahantulon järjestäminen, moottoriajoneuvoihin kohdistuva rikollisuus, tietoverkkorikokset ja ympäristörikokset. Eurojustin yleinen toimivalta käsittää c alakohdan lisäksi muut rikokset, jotka on tehty a alakohdassa mainittujen rikosten yhteydessä. Vuoden 2002 Eurojust-päätöksen 4 artiklan 2 kohtaa ei ole muutettu. Sen mukaan Eurojust voi tavoitteidensa toteuttamiseksi avustaa jäsenvaltiota myös muiden kuin 1 kohdassa mainittujen rikosten tutkinnassa ja syytetoimissa, jos jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen sitä pyytää. 5 a artikla. Päivystävä koordinaatio. Artiklassa on säännökset Eurojustin päivystävästä koordinaatiosta. Vastaavaa säännöstä ei sisälly vuoden 2002 Eurojust-päätökseen. Artiklan mukaan Eurojustiin perustetaan kiireellisiä tapauksia varten päivystävä koordinaatio, jolla on valmius vastaanottaa ja käsitellä sille toimitettuja pyyntöjä kaikkina vuorokauden aikoina. Päivystävään koordinaatioon kuuluu kustakin jäsenvaltiosta joko kansallinen jäsen, tämän varajäsen tai avustaja, jolla on oikeus toimia kansallisen jäsenen sijaisena. Käytännössä säännös edellyttää, että mainittujen henkilöiden työtehtävät on järjestetty siten, että kaikkina vuorokauden aikoina yhdellä heistä on valmius vastaanottaa ja toimittaa päivystävään koordinaatioon saapunut pyyntö asianomaisen jäsenvaltion päivystävän koordinaation edustajalle. Edustajan on toimittava pyynnön täytäntöönpanemiseksi käyttämällä päätöksen mukaisia kansallisen jäsenen toimivaltuuksia. Säännös ei välttämättä edellytä, että kansallisen koordinaation edustaja päivystää Eurojustin toi-\n14 14 HE 18/2010 vp mipaikassa Haagissa. Eurojustissa päivystää ympärivuorokautisesti erillinen koordinaation yhteyspiste, jonka kautta pyynnöt toimitetaan kansallisen koordinaation edustajalle. 6 artikla. Kansallisten jäsenten välityksellä toimivan Eurojustin tehtävät. Artiklassa on säädetty toimenpiteistä, joita Eurojust voi tehdä kansallisten jäsentensä välityksellä. Vuoden 2002 Eurojust-päätöksen 6 artiklan teksti on muutettu artiklan 1 kohdaksi. Kohdan a alakohdan sanamuotoa on muutettu. Kun vuoden 2002 Eurojust-päätöksen 6 artiklan a alakohdan nojalla Eurojust voi pyytää jäsenvaltion toimivaltaisia viranomaisia harkitsemaan alakohdassa mainittuja toimenpiteitä ja päätöksiä, uudella Eurojustpäätöksellä säännöstä on muutettu niin, että Eurojust voi pyytää, perustellen pyyntönsä, toimivaltaisia viranomaisia tekemään mainittuja toimenpiteitä tai päätöksiä. Toimenpiteet koskevat tutkinnan tai syytetoimien aloittamista, eri jäsenvaltioiden viranomaisten välistä koordinointia, yhteisen tutkintaryhmän perustamista ja tietojen antamista Eurojustille. Toimenpiteiden luetteloon on lisätty erityisten tutkintatoimien sekä muiden tutkintaja syytetoimien toteuttaminen. Artiklasta on poistettu oikeusapupyyntöjen välittämistä tietyissä tilanteissa koskeva g alakohta. Eurojust ei voi edelleenkään kansallisen jäsenen välityksellä antaa jäsenvaltion viranomaisia velvoittavia määräyksiä. Artiklaan on kuitenkin lisätty 2 kohta, jonka mukaan toimivaltaisten kansallisten viranomaisten on vastattava ilman aiheetonta viivytystä artiklan mukaisesti tehtyihin pyyntöihin. 7 artikla. Kollegiona toimivan Eurojustin tehtävät. Artiklassa mainitaan toimenpiteet, joita Eurojust voi tehdä kollegiona. Vuoden 2002 Eurojust-päätöksen teksti on muutettu 1 kohdaksi. Artiklaan on lisätty 2 kohta, jonka mukaan kollegio voi antaa ei-sitovan lausunnon tutkinnan tai syytetoimien aloittamista koskevasta toimivaltaristiriidasta jäsenvaltioiden välillä. Artiklaan on myös lisätty 3 kohta, joka koskee oikeudellista yhteistyötä koskevien pyyntöjen ja päätösten täytäntöönpanoon liittyvien toistuvien ongelmien ilmoittamista Eurojustille ja kollegion eisitovan lausunnon antamista asiasta. Eurojustille ei myöskään kollegiona ole myönnetty ylikansallisia toimivaltuuksia määrätä rikosasian käsittelystä jäsenvaltioita velvoittavasti. 8 artikla. Pyyntöjen ja Eurojustin lausuntojen seuranta. Artiklan mukaan jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen, joka ei noudata Eurojustin pyyntöä tai lausuntoa, on perusteltava ratkaisunsa. Päätöksellä perusteluvelvollisuus on laajennettu koskemaan myös 6 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettuja tutkinta- ja syytetoimia koskevia pyyntöjä, jotka Eurojust tekee kansallisen jäsenen välityksellä, sekä 7 artiklan 2 ja 3 tarkoitettuja Eurojustin kollegion ei-sitovia lausuntoja. Perustelut on ilmoitettava viipymättä. Artiklassa on myös säännökset perusteluvelvollisuutta koskevista poikkeuksista, jotka koskevat kansallisten turvallisuusetujen vahingoittumista tai henkilöiden turvallisuuden vaarantumista. Artiklojen 3 8 ei ole katsottava edellyttävän tarkentavaa sääntelyä kansallisessa lainsäädännössä. Siltä osin kuin säännöksissä asetetaan velvoitteita kansallisille viranomaisille, niitä on pidettävä riittävän täsmällisinä sovellettaviksi sellaisenaan. 9 artikla. Kansalliset jäsenet. Artiklan 1 kohdan mukaan kansallisen jäsenen toimikausi kestää vähintään neljä vuotta. Jäsenvaltio voi nimittää kansallisen jäsenen uudeksi toimikaudeksi. Toimikauden keskeyttäminen edellyttää perusteltua ilmoitusta asiasta neuvostolle. Jos kansallinen jäsen on Eurojustin puheenjohtaja tai varapuheenjohtaja, hänen toimikautensa on oltava vähintään niin pitkä, että hän ehtii hoitaa tehtävänsä puheenjohtajana tai varapuheenjohtajana ennen toimikautensa päättymistä. Kohdan 2 mukaan kaikki Eurojustin ja jäsenvaltioiden välinen tietojenvaihto tapahtuu kansallisen jäsenen välityksellä. Kohdassa 3 edellytetään, että Eurojustin kansalliselle jäsenelle sallitaan pääsy kansallisiin rikosrekistereihin, pidätettyjä henkilöitä koskeviin rekistereihin, tutkintarekistereihin, DNA-rekistereihin ja muihin rekistereihin, joissa hän katsoo olevan tehtäviensä suorittamiseksi tarpeellista tietoa. Kansallisella jäsenellä on oltava vähintään yhtä laajat oikeudet saada tietoa kyseisistä rekistereistä kuin hänellä olisi toimiessaan kansallisena syyttäjänä, tuomarina tai poliisina.\nTYÖRYHMÄMIETINTÖ 2009:6. Eurojustin vahvistaminen\nTYÖRYHMÄMIETINTÖ 2009:6 Eurojustin vahvistaminen TYÖRYHMÄMIETINTÖ 2009:6 Eurojustin vahvistaminen ISSN 1458-6452 ISBN 978-952-466-851-4 (nid.) ISBN 978-952-466-852-1 (PDF) Oikeusministeriö Helsinki 2009\nL 138/14 Euroopan unionin virallinen lehti 4.6.2009 III (Euroopan unionista tehtyä sopimusta soveltamalla annetut säädökset) EUROOPAN UNIONISTA TEHDYN SOPIMUKSEN VI OSASTOA SOVELTAMALLA ANNETUT SÄÄDÖKSET


Oona L (Ei varmistettu)\n12.5.2015 at 10:56\nSturenkadun asukkina ylitän kadun jokapäivä juurikin tuosta kohtaa, eli kyseinen suojatienpätkä ja autoilijoiden käytös on hyvin tuttua. Ja todellakin, jalankulkijana aika monesti hirvittää. Ärsyyntyminen on jo siinä pisteessä, että melkein toivon ”läheltä piti tilannetta”, jolloin voisin jäädä mielenosoituksellisti kadulle auton eteen seisomaan ja iskemään nyrkkiä konepeltiin…\n12.5.2015 at 11:17\nOlen jo vuosia lobannut sellaista meininkiä, että kun joku on edes tulossapäinkään suojatielle, niin pysähdyn. Okei, jos matkaa on vielä kävelijällä kymmenen metriä, niin en välttämättä pysähdy, mutta jos on parin askeleen päässä, niin todellakin pysähdyn. Lisäksi olen ihan huoletta tööttäillyt niille, jotka tulevat vastaan, mutta eivät pysähdy. Ovat muuten sen jälkeen pysähtyneet! Pysähtyneen auton vierestä en ole ikinäikinäikinä ajanut pysäyttämättä yli suojatien.\nLisäksi pieniä lapsia, jotka keikkuvat pyörätien puolella esim. vanhempien kanssa kävelemässä (ja välillä muuten koiriakin!) tulee pidettyä tarkemmin silmällä, että jos ne kuitenkin ihan vahingossa hyppäävät tielle, niin pystyy pysähtymään.\nOlen kyllä muuten ihan samaa mieltä, että ihan järjettömän ajattelematonta porukkaa liikenteessä. Hyi niitä.\n12.5.2015 at 11:29\nOn tärkeä aihe todellakin!! Tää on hyvin monelta unohtunut asia, vaikka autokoulussa se selkeästi opetettiin. :( Mä ylitin katua viime kesänä ja meinasi käydä köpelösti minulle ja vauvalle mahan sisällä. Olin ylittämässä katua pysähtyneen auton edessä kun sieltä tuli yhtäkkiä selkeää ylinopeutta ajanut kaveri, hän teki äkkijarrutuksen ja auto pysähtyi oikeasti mua puolen metrin päähän. Selvittiin säikähdyksellä mut jälkeenpäin miettiny et siinä olis pitäny olla muutama kilometri enemmän vauhtia tai hitaampi reaktioinen kuski niin olis voinu olla henki pois minulta tai ainakin vauvalta!!\n12.5.2015 at 11:49\nOsaan varoa, koska joudun samalla matkalla ylittämään sekä autotien että pyörätien.\nVL (Ei varmistettu)\n12.5.2015 at 12:09\nKauniaisissa annetaan kivasti tietä suojatien ylittäjille :) Ensin luulin, että se johtui siitä, että kuljin lastenvaunujen kanssa. Nykyään kuitenkin usein kuljen myös yksin, ja silloinkin autot pysähtyvät lähes aina. En ole mikään alkuperäinen kauniaislainen, joten ero tänne muuttaessa oli huomattava.\n12.5.2015 at 13:19\nNiimpä! Ihme että ollaan kukaan hengissä! Kaksi kertaa auto on tienylitystilanteessa hipaissut pyöräni eturengasta, kerran meni tavarakori lyttyyn. Hauskinta on ettei nää tyypit edes pysähdy katsomaan miten pahasti kävi. ens kerralla pitää keskittyä siihen, että saa rekkarin ylös.\n12.5.2015 at 13:31\nHyvä kirjoitus, musta on aina hienoa, kun blogistit käyttää näkyvyyttään tärkeistä asioista huuteluun :) Autottomana liikennesääntötietoudessa oli tuon säännön mentävä aukko, mutta lupaan noudatta sitä, jos ikinä ajokortin tuun hankkineeksi!\nSen oon kyllä huomannut, että tuollaisissa tilanteissa tien ylitys on pelottavaa…ja joskus pelkään ylittää silloinkin, kun joku antaa tietä, jos mahdollisuutena on, että sieltä takaa kurvaa joku. Samoin on ihan kamalaa ylittää paikoissa, joissa kadun varteen on pysäköity vaikka pakettiauto ja on ihan mahdotonta nähdä, milloin tie olisi autoton.\nKohteliaista autoilijoista mulle on jäänyt mieleen yhden sveitsiläisen kaupungin autoilijat. Oltiin siellä päivä reilatessa ja joka ikinen auto pysähtyi (oli suojatie tai ei), jos vähänkin näytti siltä, että satuttaisiin haluamaan tien yli. Itse asiassa pari kertaa ei oikeestaan edes oltu menossa tien yli, vaan seistiin vaan ihmettelemässä, että missäs me ollaan : D Mutta mentiin tietty sitten, kun toinen niin kohteliaasti pysähtyi antamaan tietä.\nJaa niin, ja Cádizissa Espanjassa kummasti rantabulevardin ylittäminen helpottui, kun tajusi laittaa korkeat sandaalit ja lyhyen hameen, mutta sitä en ehkä laske kohteliaaksi autoiluksi…: P Muuten olen Espanjassa ja monessa muussa maassa pelännyt liikenteessä vielä enemmän Suomessa…\n12.5.2015 at 13:58\nPakko kommentoida vielä, Rovaniemi, siellä oon hämmästellyt miten hyvin porukka antaa tilaa suojatiellä! Keskustassa on kapeita katuja, osa kait yksisuuntaisiakin. Siellä voi luottaa paljon paremmin kuin esim. Helsingissä, että kunhan nyt ei tietty hyppää suoraan auton eteen katsomatta ympärillensä, ne ajaa a) järkevää nopeutta b) yleensä päästää yli. Kerran yksi varmaan juuri kortin/ihan vain jonkun vuoden kortin omistanut nuori mies, auto täynnä kavereita ja auton musa kuului varmaan Kemijoen toiselle puolelle asti, jäi nätisti antamaan tilaa jalankulkijoille. Mun kotikaupungissa noi tohon kuvaukseen sopivat jätkät ajelee kuin päättömät kanat kaupungin keskustassa tajuamatta, että kaahailu on ihan järkevästi syystä kielletty.. Siksi hämmästyin niin paljon tota tilannetta Rovaniemellä, vaikkei pitäisi kategorisoida, että nuoret miehet ajelee miten sattuu. Toivon, että nään yhden auton kotikaupungissani vielä, otan rekkarin ylös ja keksin jotain, kyseisen auton ratissa ollut jätkä lähti ajamaan kuin seonnut kamalaa nopeutta kerran torilta, ilman että käytti ees vilkkua.. Jos oisi ehtinyt saada rekkarin ylös, oisin niin soittanut poliisit.\nInkainkainka (Ei varmistettu)\nVoi rakas Rovaniemi, siellä todellakin päästetään hienosti tien yli. Ja käsitykseni mukaan Lapissa muutenkin. Ja kyllä täällä Jyväskylässäkin. Mutta yleensä kyllä oottelen, että kaikki autot menee, etten vapaaehtoisesti höngi oikeudellani sinne ”alle”.\nEnemmän ärsyttää se jos oon kaksivuotiaan kanssa liikenteessä, joka kävelee hitaaaasti ja auto päästää yli, mutta selvästi hermostuu ootellessa ja kaasuttaa heti täysiä tielle kun mie & se kaksivuotias ollaan noin sentti kävelytien puolella. Vaikka puristan kaksveen käestä ku heikkopäinen niin kyllä ne pienet vaan saattaa vielä singahtaa tai horjahtaa takaisin päin. Joten, autoilijat, oottakaa vielä hetki sen jälkeen ku lapsi on ylittänyt tien.


Hammasharja laulu(tandborst visan) - Lasten musiikki - Suomi24 Keskustelut\nHammasharja laulu(tandborst visan)\nHammasharjalaulun lähde hukassa.Ann-Catrin Wulff on yksi nimi jonka kopioidulta sivulta löydän ja sivunumero 48.Se on toisella kotimaisella tandborst visan. Jos jollakulla tietoa olisin todella kiitollinen jos löytäisin alkuperäisen laulukirja lähteen.\n- ei nyt ihan mitä pyysit, mutta toivottavasti tämä johtaa eteenpäin asiassa\nTandborstvisan julkaistiin ensimmäinen kerta laulukirjassa nimeltä Musslans gåta 1989 (Frenckell).\nSanoittaja ja säveltäjä on Ann-Catrin Wulff. Laulu löytyy suomeksi (Hammasharjalaulu) Hip-hoi-musisoi - kirjassa.\nSaanko tiedustella minkä takia on tärkeää löytää alkuperäinen julkaisu?\nNainen ei saanut auton jäätynyttä ovea auki – mies päätti auttaa vasaralla


Monet 18–29-vuotiaat nuoret ovat ikävässä tilanteessa – suomalaisille tehty rahakysely paljasti myös eroja maaseudun ja kaupungin välillä | Sipoon Sanomat\nMonet 18–29-vuotiaat nuoret ovat ikävässä tilanteessa – suomalaisille tehty rahakysely paljasti myös eroja maaseudun ja kaupungin välillä\nJoka kuudes 18–29-vuotias suomalainen nuori aikuinen kokee raha-asioihin liittyvää häpeää, käy ilmi tuoreesta kyselystä.\nKyselyn mukaan häpeä on kaikkein yleisin pienituloisilla ja nuorilla suomalaisilla.\nHäpeän kokeminen on myös paikkakuntakohtaista, sillä maaseudulla ilmiö ole niin voimakas.\nVähiten häpeää omasta rahatilanteesta kokevat maaseudulla asuvat vastaajat, joista raha-asioitaan ilmoitti häpeilevänsä vain 4 prosenttia.\nYllättävää ei ole, että häpeän ja rahahuolen kokeminen ovat yhteydessä tienesteihin. Alle 27 000 euroa vuodessa tienaavista lähes joka viides kokee häpeää rahoistaan. Enemmän tienaavista vain joka kymmenes tai harvempi häpeää rahatilannettaan.\nHyvätuloisista vastaajista, eli yli 67 500 euroa vuodessa tienaavista, joka neljäs kertoi, ei koe raha-asioiden huolettavan ollenkaan.\nSen sijaan kyselyn mukaan myös hyvin tienaavat saattavat kokea häpeää, jos omilla tutuilla on samaan aikaan pulaa rahasta.\nRahaan liittyviä huolenaiheita suomalaisilla riittää.\nYleisimpiä huolestuttavia asioita olivat kyselyn mukaan yllättävät menot (43 prosenttia), pienet tulot (41 prosenttia), kovat asumiskustannukset (30 prosenttia) ja arjen elintason ylläpitäminen (30 prosenttia).\nKyselyn teetti Santander Consumer Finance.\nSantanderin liiketoimintajohtaja Lauri Timgren sanoo, että häpeään liittyy usein jossittelua: olisinpa aloittanut säästämisen aikaisemmin, kunpa en olisi tuhlannut niin paljon rahaa, olisipa minulla parempipalkkainen työ. Hän kannustaa ihmisiä tiedostamaan ensin tilanteensa, minkä jälkeen rahankäyttöön voi alkaa miettiä muutoksia.\nKyselyn teetti Santander Consumer Finance. Tiedot kerättiin YouGovin kuluttajapaneelissa viime lokakuussa. Kokonaisvastaajamäärä oli 1 023. Lopulliseen kohderyhmään kuuluivat 18 vuotta täyttäneet suomalaiset, ja vastaajajoukko painotettiin suomalaista aikuisväestöä edustavaksi iän, sukupuolen ja asuinpaikan mukaan.\nOletko häpeillyt rahan puutetta?\nEnpä juuri, olen saanut raha-asiat aika hyvin balanssiin\n37% (46 ääntä)\nKyllä, valitettavasti häpeän tunne on päällä usein\n27% (34 ääntä)\nEn, ansaitsen rahaa selvästi enemmän kuin kulutan\nKyllä, silloin tällöin, kun menot ovat reippaasti ylittäneet tulot\n18% (23 ääntä)


Korut - VintagEija`s\nTuoteryhmät Vintage naisille Korut\n31 - 60 / 66 tuloksesta\nPieni, soikea ruusurintakoru\nSievä, soikionmuotoinen ruusurintakoru. Kehyksessä on kiinni neula.\nPienet harmaat "helmi"korvakorut\nSöpöt, pienet, harmaat "helmi"korvakorut. Korvakoruissa on tappikiinnitys läpi korvan.\nPienet hopeanväriset korvakorut strasseilla\nSievät, pienet, hopeanväriset metallikorvakorut strasseilla. Korvakoruissa on tappikiinnitys läpi korvan.\nIsot, riippuvat metalliverkkokorvarenkaat\nNäyttävät, mutta kevyet, riippuvat korvarenkaat metalliverkkoa. Korvakoruissa on koukku kiinnitys läpi korvan.\nPienet, punaiset muovihelmikorvakorut\nAjattomat, punaiset, riippuvat muovihelmikorvakorut. Korvakoruissa on koukku kiinnitys läpi korvan.\nVaaleat vinoneliökorvakorut, 80-luku\nHauskat vinoneliökorvakorut, 80-luvulta. Luonnonvaaleissa, muovisissa vinoneliöissä on keskellä hopeanvärinen metallipisara.\nViininpuna-kultaiset metallikorvanapit, 80-luku\nNäyttävät, viininpuna-kultaiset, 80-luvun, metalliset korvanapit.\nNäyttävät, mutta kevyet, riippuvat, kullanväriset sydänkorvakorut kahdella sydämellä. Korvakoruissa on läpi korvan menevä koukkukiinnitys.\nLove- ja avain-riipukset ketjuissa\nHauska, hopeanvärinen LOVE-laatta ja pieni rakkaudenavain, hopeanvärisissä, (patinoituneissa), ehkä hopea ketjuissa. Lisäksi LOVE-laatan kanssa samassa renkaassa riippuu pieni, kirkas kristalli.\nKullanvärinen helmisydän-riipus ketjussa\nSievä, pieni, kullanvärinen, sydämenmuotoinen riipus, valkoisella "helmellä" somistettuna, kullanvärisessä ketjussa.\nKullanvärinen strassisydän ketjussa\nKaunis, kullanvärinen, sydämenmuotoinen strassiriipus, ohuessa, kullanvärisessä ketjussa.\nHauska, jouluinen rannekoru USA:sta. Kahdessa kullanvärisessä metallivaijerissa liikkuu 10 jouluaiheista, emalimaalattua metallikoristetta.\nPienet, kullanväriset pallokorvakorut, 60-luku\nPienet, sievät, kullanväriset, 60-luvun pallokorvakorut. Korvakoruissa on klipsikiinnitys.\nErikoiset, viininpuna-kultaiset, muovimassasta valmistetut kallankukkien muotoiset korvakorut. Korvakoruissa on klipsikiinnitys.\nHopeanväriset Monet-korvakorut, 60-luku\nLaadukkaat, hopeanväriset, 60-luvun, metalliset Monet-korvakorut. Näyttävissä, kaaren muotoisissa korvakoruissa on klipsikiinnitys.\nHopeanväriset metallikorvakorut, 60-luku\nNäyttävät, hopeanväriset, 60-luvun, metalliset korvanapit. Jämäköissä korvakoruissa on klipsikiinnitys.\nKullanväriset metallikorvanapit, 80-luku\nNäyttävät, kullanväriset, 80-luvun, metalliset korvanapit. Jämäköissä korvakoruissa on klipsikiinnitys.\nPastellisävyinen korusetti 60-luvulta\nHauska, pastellisävyinen korusetti 60-luvulta. Korvakoruissa klipsikiinnitys.\nTummanruskeat 60-luvun pallokorvakorut\nKäyttämättömät! Upeat, riippuvat, ruskeat, 60-luvun pallokorvakorut. Metallisen tapin päässä riippuu ruskea, helmiäishohtoinen pallo, joka on noin 15mm halkaisijaltaan. Korvakoruissa on läpi korvan menevä koukkukiinnitys. Koukkujen metallista ei ole tietoa.\nVaaleanpunaiset 60-luvun pallokorvakorut\nKäyttämättömät! Upeat, riippuvat, vaaleanpunaiset, 60-luvun pallokorvakorut. Metallisen tapin päässä riippuu vaaleanpunainen, helmiäishohtoinen pallo, joka on noin 15mm halkaisijaltaan. Korvakoruissa on läpi korvan menevä koukkukiinnitys. Koukkujen metallista ei ole tietoa.\nVaaleansiniset, 60-luvun pallokorvakorut\nKäyttämättömät! Upeat, riippuvat, vaaleansiniset, 60-luvun pallokorvakorut. Metallisen tapin päässä riippuu vaaleansininen, helmiäishohtoinen pallo, joka on noin 15mm halkaisijaltaan. Korvakoruissa on läpi korvan menevä koukkukiinnitys. Koukkujen metallista ei ole tietoa.\nVaaleankeltaiset 60-luvun pallokorvakorut\nKäyttämättömät! Upeat, riippuvat, vaaleankeltaiset, 60-luvun pallokorvakorut. Metallisen tapin päässä riippuu vaaleankeltainen, helmiäishohtoinen pallo, joka on noin 15mm halkaisijaltaan. Korvakoruissa on läpi korvan menevä koukkukiinnitys. Koukkujen metallista ei ole tietoa.\nPersikanväriset 60-luvun pallokorvakorut\nKäyttämättömät! Upeat, riippuvat, persikanväriset, 60-luvun pallokorvakorut. Metallisen tapin päässä riippuu persikanvärinen, helmiäishohtoinen pallo, joka on noin 15mm halkaisijaltaan. Korvakoruissa on läpi korvan menevä koukkukiinnitys. Koukkujen metallista ei ole tietoa.\nKullanväriset riippuvat 60-luvun korvakorut\nKäyttämättömät! Näyttävät, mutta kevyet, riippuvat, kullanväriset, 60-luvun korvakorut. Korvakoruissa on läpi korvan menevä koukkukiinnitys. Koukkujen metallista ei ole tietoa. Korut sopivat hyvin myös 1920-luvun tyyliin.\nKullanväriset 60-luvun terttukorvakorut\nKäyttämättömät! Näyttävät, mutta kevyet, riippuvat, kultanväriset, 60-luvun tertunmalliset korvakorut. Korvakoruissa on läpi korvan menevä koukkukiinnitys. Koukkujen metallista ei ole tietoa.\nKulta-mustat 60-luvun korvakorut\nKäyttämättömät! Näyttävät, mutta kevyet, riippuvat, kulta-mustat, 60-luvun triangelin-malliset korvakorut. Korvakoruissa on läpi korvan menevä koukkukiinnitys. Koukkujen metallista ei ole tietoa.\nTältä sivulta löytyy vähän erikoisemmat korut, kuten hattuneulat, keepin - ja villatakin pidikkeet, huivinpidikkeet yms


Matkailuauton tai -vaunun ostajalle Laaja Fenniakasko -50% alennuksella! - Rinta-Joupin Autoliike\nRinta-Joupin Autoliike - Kampanjat - Myyntikampanjat - Matkailuauton tai -vaunun ostajalle Laaja Fenniakasko -50% alennuksella!\nMatkailuauton tai -vaunun ostajalle Laaja Fenniakasko -50% alennuksella!\nLaaja Fenniakasko nyt -50 % alennuksella matkailuauton tai -vaunun ostajalle (1. vuosi)\nMatkailuajoneuvon vakuuttaminen on nyt edullisempaa! Laaja Fenniakasko kattaa niin isommat kuin pienemmätkin tien päällä sattuneet onnettomuudet. Hyödynnä 50% alennus vakuutusmaksustasi ja säästä selvää rahaa!\nLaaja Fenniakasko sisältää:\nTartu tarjoukseen ja valitse alla olevasta linkistä sinulle sopivin vaihtoehto laajasta matkailuauto ja -vaunu valikoimastamme.\nTutustu matkailuauto ja -vaunu valikoimaan tästä\nTarjous on voimassa henkilöasiakkaille. Edellyttää Fennian liikennevakuutuksen ottamista kampanjaa tarjoavasta liikkeestä. Etu ei koske rahoitusyhtiöiden liikennekaskoja tai liikennevakuutusta. Vakuutettavan matkailuvaunun verollinen arvo voi olla enintään 85 000 euroa.