» miehet » kalenteri » v\nValdemar tai Waldemar on skandinaavinen miehen etunimi, joka alkujaan on muunnelma slaavilaisesta nimestä Vladimir, joka tarkoittaa rauhanruhtinasta.\nPohjoismaihin nimen toi alkujaan Tanskan hallitsija Valdemar I (k. 1182), joka äidin isoisä oli ollut Novgorodin, myöhemmin Kiovan hallitsija Vladimir Suuri.\nSuomen almanakassa Valdemarin nimipäivä oli 2. kesäkuuta vuosina 1742-1749. Nykyään se on 18. huhtikuuta, kuten se oli jo vuosina 1795-1796 sekä myöhemmin vuosina 1908-1928. Vuonna 1929 se korvattiin suomenkielisessä almanakassa lyhentymämuodolla Valto, mutta vuodesta 1984 lähtien samalla päivällä ovat olleet sekä nimet Valto että Valdemar. Vuoden 2009 loppuun mennessä nimi Valdemar on Suomessa annettu 19 360 ja Waldemar 2024 miehelle sekä kumpikin myös alle kymmenelle naiselle.\nValentin on monissa maissa esiintyvä miehen etunimi, lyhennetty muoto Valentinus-nimestä. Nimi johtuu latinan sanasta valens, joka merkitsee tervettä ja voimakasta. Suomessa Valentinin nimipäivä on 14. helmikuuta, joka on katolisessa kirkossa Pyhän Valentinuksen muistopäivä ja tunnetaan myös ystävänpäivänä.\nVuoden 2009 loppuun mennessä Väestörekisterikeskuksen mukaan Valentin-nimen on Suomessa saanut 2 893 miestä ja alle 20 naista.\nValio on suomalainen miehen etunimi. Valion nimipäivä on 2. lokakuuta. Väestörekisterikeskuksen tietojen mukaan nimi on vuoden 2009 loppuun mennessä annettu 945 miehelle ja alle kymmenelle naiselle.\nValio on käytössä myös sukunimenä ainakin kahdella suomalaisella suvulla. Toinen on lähtöisin Porin seudulta ja toinen Varsinais-Suomesta. Edellä mainittu suku on suomentanut nimensä Wallenius-nimestä.\nValo on nimi, joka esiintyy suomen kielessä sekä sukunimenä että etunimenä ja muista kielistä ainakin slovakin kielessä sukunimenä.\nValto on suomalainen miehen etunimi, muunnelma skandinaavisesta Valdemar-nimestä. Vuoden 2009 loppuun mennessä Suomessa on rekisteröity 2 286 Valtoa.\nValtteri (joskus myös asussa Waltteri) on suomalainen miehen etunimi. Nimi on germaanista alkuperää ja tarkoittaa valtiasta tai ohjaajaa.\nValtteri-nimen on saanut Suomessa vuoden 2009 loppuun mennessä 27 350 miestä ja Waltteri-nimen noin 2 120 miestä. Valtterin nimipäivä on 29. tammikuuta.\nVeeti on suomalaisen miehen etunimi. Veeti on suomalainen muunnos Ferdinandista ja Fredrikistä. Veeti on viettänyt nimipäiviä vuodesta 2005.\nVeeti on ollut harvinainen nimi, mutta 1990-luvun puolivälin jälkeen sen suosio on noussut voimakkaasti.\nVuonna 2005 Veeti annettiin nimeksi 492:lle pojalle ja oli Suomen suosituin syntyneille pojille annettu etunimi. Vuoden 2009 loppuun mennessä Väestörekisterikeskuksen mukaan noin 5 4303 henkilöä on saanut nimekseen Veeti.\nVeijo on suomalainen miehen nimi, ja harvinainen sukunimi. Nimi on annettu 1900-luvun alusta vuoden 2009 loppuun mennessä 11 080 suomalaiselle, joista yli puolet on 1940- ja 1950-luvuilla syntyneitä.\nVeikka on suomalainen miehen etunimi. Veikan nimipäivä on 9. tammikuuta, jolloin on myös Veikon, Velin ja Veijon nimipäivä. Suomessa on 1900-luvun alusta vuoden 2009 loppuun mennessä nimetty 2 771 Veikkaa.\nVeikko on suomalainen miehen etunimi. Nimi on käytössä myös Virossa suomalaisen kirjoitusasun lisäksi muodoissa Veiko ja Veigo. Kummassakin maassa nimipäivä on 9. tammikuuta.\nVeikko tarkoittaa myös veljeä tai miestä yleensä tai hyvää toveria ("Terve veikko!" Voi, veikkonen!).\nVuoden 2009 loppuun mennessä Veikko-nimen on Väestörekisterikeskuksen tietojen mukaan saanut 73 587 miestä ja muutama nainen.\nVeini on suomalainen miehen etunimi ja sukunimi.\nVeini on suomalainen muunnos ruotsalaisesta nimestä Sven, joka on merkinnyt 'poikaa', 'nuorukaista' ja 'aseenkantajaa'.\nNimi on yleisin 1920- ja 1930-luvuilla syntyneillä. Almanakkaan se tuli kuitenkin vasta vuonna 1964. Nimipäivä on 21. elokuuta.\nVuoden 2014 elokuuhun mennessä Väestörekisterikeskuksen mukaan Veini-nimen on saanut 563 miestä sekä alle 21 naista. Sukunimenä Veini oli vuoden 2014 elokuussa 102 henkilöllä.\nVeli on suomalainen miehen etunimi. Veli on 1800-luvun lopun suomalaisuusmielisiä nimiä. Väestörekisterikeskuksen mukaan vuoden 2009 loppuun mennessä Veli-nimen on saanut 28 836 suomalaista. Yleisiä ovat myös yhdysnimet Veli-Matti ja Veli-Pekka. Veli viettää nimipäivää 9. tammikuuta.\nVerneri on suomalainen miehen etunimi.\nVerneri on lähtöisin muinaissaksalaisesta nimestä Werner, joka merkitsee 'varnilaissotajoukon johtajaa'. Varnit olivat germaaninen kansanheimo. Suomeen nimi Verneri tuli Ruotsin kautta.\nNimi on ollut käytössä 1800-luvulta lähtien ja varsinkin jälkimmäisenä etunimenä se nousi suosioon 1990-luvulla.\n28. tammikuuta 2013 mennessä Suomessa on Väestörekisterikeskuksen mukaan 5 751 miestä saanut nimekseen Verneri. Muodossa Verner nimi on annettu 6 576 miehelle ja muutamalle naiselle, muodossa Werneri noin 347 miehelle ja alle 20 naiselle sekä muodossa Werner 1 060 miehelle ja muutamalle naiselle.\nVertti on suomalainen miehen etunimi, alkujaan lyhentymä nimestä Eevert tai Ferdinand..\nSuomessa nimi Vertti on 1900-luvun alusta vuoden 2009 loppuun mennessä annettu 916 henkilölle, joista suurin osa on 2000-luvulla syntyneitä.. Almanakkaan nimi lisättiin vuonna 2010, ja nimipäivä on 9. syyskuuta.\nVesa on suomalainen miehen etunimi, joka esintyy myös sukunimenä. Se on Kustaa Vilkunan mukaan sekä merkitykseltään että äänneasultaan onnistunut. Nimi johtuu lehtipuun tainta taikka juuresta tai kannosta kasvavaa vartta tarkoittavasta sanasta vesa. Nimeksi sitä ehdotti H. A. Reinholm vuonna 1879, mutta se yleistyi vasta 1900-luvulla. Vesan nimipäivä on 27. syyskuuta. Nimi Vesa on Suomessa 1900-luvun alusta vuoden 2009 loppuun mennessä annettu 21 824 miehelle ja muutamalle naiselle. Vesa on ollut suosittu nimi lyhyytensä ja nasevuutensa vuoksi.\nVeSa on myös lyhenne melontaseuran Vesisamoilijat nimestä.\nVihtori on suomalainen miehen etunimi.\nVihtori on suomalainen muoto latinalaisesta nimestä Victor, joka tarkoittaa 'voittajaa'. Nimi on mukautunut suomen kieleen sekä h:llisena että k:llisena (Viktori). Nimi esiintyy esimerkiksi italiassa muodossa Vittorio, saksassa ja ruotsissa Viktor.\nSuomessa nimi oli yleisessä käytössä jo 1800-luvulla ja se pääsi Suomen almanakkaan vuonna 1908. Vihtori on säilynyt käytössä varsinkin jälkimmäisenä etunimenä.\nVuoden 2009 loppuun mennessä Väestörekisterikeskuksen mukaan Vihtori-nimen on saanut 17 793 miestä ja alle kymmenen naista.\nVilhelm ja Wilhelm ovat Suomessakin suosittuja, alun perin saksalaisia miehen etunimiä. Nimi on syntynyt sanoista will (tahto, toive tai halu) ja helm (kypärä tai suoja). Nimen muunkielisiä muunnoksia ovat mm. Willem (hollanti), Guillaume (ranska), Guillermo (espanja), William (englanti) ja Guglielmo (italia).\nSuomessa nimipäiväänsä viettävät 6. huhtikuuta Vilho, Ville, Viljami, Vilhelm, Vili, Jami ja William. Väestörekisterikeskuksen mukaan nimi Vilhelm on vuoden 2009 loppuun mennessä annettu Suomessa 22 227 ja Wilhelm 6 796 miehelle.\nVilho on suomalainen miehen etunimi. Vilhon nimipäivä on 6. huhtikuuta, jolloin on myös Villen, Vilhelmin, Vilin, Viljamin ja Jamin nimipäivä. Suomessa nimi on vuoden 2009 loppuun mennessä annettu 33 945 miehelle sekä 1900-luvun alussa muutamalle naisellekin.\nVilho on alun perin ollut suomalaisessa kalenterissa muodossa "Wilho".\nTämä muoto on johdatettu nimestä Wilhelm, joka taas on alun perin tarkoittannut puolustavaa soturia tai kypäräniekkaa.\nVili on suomalainen miehen nimi. Vuoden 2009 loppuun mennessä Vili-nimen oli saanut noin 3 680 suomalaista miestä sekä muutama nainen.\nVilin nimipäivä on 6. huhtikuuta. Suomen almanakassa Vili on ollut vuodesta 1995.\nViljami on suomalainen miehen etunimi. Sen tunnetuin kansainvälinen vastine on Vilhelm. Viljamin nimipäivä on 6. huhtikuuta, jolloin on myös Villen, Vilhelmin, Vilhon, Vilin ja Jamin nimipäivä. Vuoden 2009 loppuun mennessä nimi Viljami on annettu 15826 henkilölle.\nViljo on suomalainen miehen etunimi, Vilhelm-nimen muunnelma. Samaa alkuperää ovat myös nimet Vilho ja Ville. Viljon nimipäivää vietetään 27. tammikuuta.\nViljo tuli käyttöön 1900-luvun alun kansallisromanttisella ajalla. Kalevalassa sen merkitys on 'valio, paras, oiva'.\nVuoden 2009 loppuun mennessä nimi Viljo on annettu 26 530 miehelle ja muutamalle naiselle. Suurin osa Viljoista on syntynyt 1900-luvun alkupuolella. Lisäksi nimi on annettu muutamalle kymmenelle henkilölle muodossa Wiljo.\nVille on suomalainen miehen etunimi ja muunnos saksalaisperäisestä Vilhelm-nimestä. Villen nimipäivää vietetään 6. huhtikuuta. Suomalaisessa almanakassa Ville on ollut vuodesta 1950.\nVäestörekisterikeskuksen mukaan 1900-luvun alusta vuoden 2009 loppuun mennessä Ville-nimen on saanut 34 498 henkilöä. Lisäksi nimi on annettu noin 430 henkilölle muodossa Wille.\nVilppu on suomalainen miehen etunimi.\nVilppu on lähtöisin kreikkalaisesta Filippos-nimestä, joka merkitsee 'hevosystävää', 'hevosten ihailijaa'.\nVilpun nimipäivä on 8. maaliskuuta. Nimi on ollut almanakassa vuodesta 1908, mutta on esiintynyt jo 1882-1883 Kansanvalistusseuran kalenterissa.\nVuoden 2009 loppuun mennessä Väestörekisterikeskuksen mukaan 461 miestä on saanut nimekseen Vilppu..\nVisa on suomalainen miehen etunimi. Nimi johtuu visakoivusta, jonka puuaine on lujaa ja samalla kaunista; täten nimen valinnalla on haluttu ilmaista lapselle toivottuja ominaisuuksia. Vuoden 2009 loppuun mennessä nimi Visa on annettu 1 153 suomalaiselle miehelle ja muutamalle naiselle. 2000-luvulla nimi on annettu 152 pojalle ja ainakin yhdelle tytölle.\nVoitto on suomalainen miehen etunimi.\nVoitto on käännösmukaelma latinalaisesta nimestä Victor, joka merkitsee 'voittajaa'.\nNimi tuli käyttöön 1800-luvun lopulla, kun kansallinen herääminen ja isänmaallinen henki nousivat. Suosituimmillaan Voitto oli 1920–1940-luvuilla. Nimiehdokkaana se oli jo vuonna 1865, mutta Suomen almanakkaan se pääsi vasta 1929.\nVuoden 2009 loppuun mennessä Väestörekisterikeskuksen mukaan Voitto-nimen on saanut 6 741 miestä ja kymmenkunta naista.


Etsi - Avainsana -\nKeittiö ja kodinhoito115 Kodintekstiilit210 Lahjakortit ja postikortit4 Sisustustuotteet419 Vaatteet363\nAna Alcazar2 Arte Pura - Daniela Dallavalle23 Au Maison16 Cecil1 Cote Table11 Denim Hunter27 Depeche6 Frank Lyman47 Grand Design Sweden4 Green Bouquet4 Greengate135 House Doctor14 House of Soul4 Ib Laursen105 Inart3 Jakobsdals27 Kanelimamma3 Lavanderaie de haute Provence7 Le Pere Pelletier49 Lene Bjerre design7 Maison Berger82 Margit Brandt53 Mr. Plant124 Muotitorppa7 Nicolas Vahé36 Riverdale99 S.Oliver143 Shishi4 Sisustus Laventeli & Pikku Pepita39 Skinnwille23 Soulmate52 Street One17 Svanefors119 Tramontana33 Wearhouse1 Ze-Ze28 Zhenzi35\n252 261 271 292 301 311 322 331 342\n362 372 382 392 401 411\nKeltainen4 Luonnonvalkoinen4 Musta2 Punainen3 Roosa1 Ruskea1 Tumma harmaa2 Tummansininen1 Vaaleanharmaa4 Valkoinen1 Vihreä1\n322 3446 36100 3898 4081 4298 4492 4677 4826 505 521 541 561\n367 389 406 429 4412 468 488\n42/4414 46/4820 50/5229 52/541 54/5619 58/603\nXS7 S22 M23 L26 XL21 XXL20 XXXL15\nXS50 S80 M64 L74 XL76 XXL63 XXXL10 XXXXL4\nHarmaa metallilangasta tehty hylly, jossa tangossa 10 koukkua.Hylly on melko kevytrakenteinen eikä kestä kovaa painoa.Kiinnitysreikien väli noin 57 cm.Leveys 60 cm, korkeus 16 cm ja syvyys 13 cm. ..\nKaksiosainen koukku hyllyn alle on mustaa metallia. Koukussa on kaksi koukkua ja se kiinnitetään hyllyn tai kaapin alapuolelle.Sopii pyyhekoukuksi, vaatekoukuksi tai vaikka koirien hihnojen tai korujen pitopaikaksi.Koko 5,5*5,5 cm ..\nKaksiosainen koukku, mustaa metallia. Koukussa on kaksi koukkua, ylempi koukuista on pidempi.Sopii pyyhekoukuksi, mutta laittamalla esimerkiksi lautaan useamman koukun saat hyvän naulakon koruille tai laukuille.Koukun kokonaiskorkeus 11 cm. ..\nMusta pieni naulakko\nMusta pieni naulakko, jossa kolme koukkua. Kestää hyvin painoa ja voit ripustaa siihen vaikka koulurepun.Sopii pyyhekoukuksi, koruille tai laukuille.Koko 5,3 * 10 * 25,3 cm ..\n3 paria nilkkasukkia\nSuloinen kolmen sukkaparin setti. Kaikki kolme sukkaparia ovat erilaisia ja ne on pakattu kivaan lahjapakettiin, jonka voi ostaa lahjaksi tai itselle kivaksi piristykseksi.Yhdet sukista ovat hyvin tummansiniset ja varressa on pieni Cream logo vähän kimaltavalla langalla. Harmaissa sukissa on mustia ..\nNäytetään 1 - 12 (Yhteensä 1391. Sivuja 116.)


Kahvinkeitin Moccamaster KBG962AO kahvinkeitin edulliseen hintaan moccamaster kahvinkeittimet työpaikalle netistä Kahvinkeitin | Toimistotarvikkeet verkkokauppa Proficient\nKahvinkeitin Moccamaster kbg 962 ao kahvinkeittimen hinta 198,81€\nKahvinkeitin MoccaMaster KBG 962 AO on luotettava hyvän kahvin keittäjä työpaikalla. Vakiovarusteisiin kuuluu mm. kahden tunnin aikakatkaisu. MoccaMaster kahvinkeittimem veden lämpötila on optimoitu suodatinjauhatukselle, näin kahvista saadaan kuppiin parhaat aromit.\nMoccamaster kahvinkeitin työpaikalle\nKahvinkeitin Moccamaster KBG 962 AO silver toimistokäyttöön hyvällä takuulla. Kahvinkeitin Moccamasterissa on automaattinen 2 tunnin virrankatkaisu. Lasikannun tilavuus on 1,25 litraa eli 10 kupillista. Kahvinkeittimen suodatinaika 6-7 min, siinä on suodatinteline ja sekoittava aromikansi sekä automaattinen tippalukko. Moccamaster kahvinkeitin ottaa jauheesta kahviin kaikki aromit. Maksimi liitäntäteho 1520 W. Takuu 2 vuotta.\nKBG 962 AO Moccamaster kahvinkeitin kestää vuosia\nVarakannu koodilla 5218404. Moccamaster KBG 962 kahvinkeitin hinta kampanjassa, toimitus heti varastosta.\tMoccamaster kbg962 ao kahvinkeitin. Se on korkeatasoinen kahviotuote, jonka verkkokaupan tilauksen toimitus kestää 1-2 päivää. Moccamaster kbg962 ao on laadukas ja tyylikäs yhden pannun kahvinkeitin. tehokas keitin keittää jopa 10 kuppia kahvia 6 minuutissa. kannun koko on 1,25 litraa. keitinyksikön erilliset vastukset takaavat optimaalisen suodatus- ja säilytyslämpötilan. keittovastus lämmittää veden optimaaliseen 92–96 asteen lämpötilaan ja lämpölevyn vastus pitää valmiin kahvin täydellisessä lämpötilassa. kahvin aromit säilyvät näin mahdollisimman pitkään. automaattinen tippalukko lisää käyttömukavuutta, ja laitteen automaattinen virrankatkaisu luo turvallisuutta: keittimen virta kytkeytyy pois päältä 40 minuutin kuluttua. keitin on arvostetun european coffee brewing centren laatusertifioima. varakannu koodilla Lasikannu Moccamaster malleihin cd/gcs/kbg/kbgc. myyntierä: 1.\nTilaa 1878852 Kahvinkeitin netistä!\nKahvinkeitin Moccamaster. Toimistotarvike-palvelumme paranevat, valitse kassalla Täsmäpaikkajakelu - soitto toimitusajasta ja sisäänkanto!\n59140 KBG962 AO Kahvinkeitin Moccamaster kbg 962 edulliseen hintaan netistä\nVerkkokaupasta halvalla Kahvinkeitin Moccamaster KBG962AO kahvinkeitin - OY MOCCAMASTER NORDIC AB - EAN-koodi: 8712072596832\n198,81€ / kpl alv 0%\nKahvinkeitin Moccamaster k743 ao\nHinta 362,70€ / kpl\nMoccamaster kbg744ao tuplakahvinkeitin musta\nHinta 477,87€ / kpl\nVedenkeitin Wilfa 1,7l\nKahvimaito Valio laktoositon uht 1l


Työvaatteet Kuopio – Tutustu työvaatepalveluun | Lindström\nEtusivu / Palvelut / Työvaatteet / Työvaatteet Kuopio\nLindströmin työvaatetarjonnasta löydät monipuolinen valikoima työasuja eri työtehtäviin ja työympäristöihin, kuten esim. hoitotyöhön, HoReCa-, elintarvike- tai kaupan alalle. Työvaatepalvelumme toimii paikallisesti koko Suomessa, tietysti myös Kuopiossa. Tutustu toimialakohtaisiin palveluihimme ja ota yhteyttä. Löydetään yhdessä paras ratkaisu työvaatetarpeisiisi!\n Luotettava palvelu koko maassa\nLindströmin työvaatepalvelu toimii Kuopion lisäksi paikallisesti myös muualla Suomessa:


Urheilu - Verkkonummi.fi\nKirkkonummen Lynxin miehet hienosti Jukolan viestin neljänneksi\nKytäjä-Jukola. "Kolmella ensimmäisellä osuudella oli rankka sade ja tummat pilvet, todella pimeä yö", kertoi Lynxin miesten Jukola-viestin avausosuuden suunnistanut Juuso Metsälä.\nRatamestari oli onnistunut luomaan sen mitä oli tavoitellutkin: niin vaikean radan kuin tuohon maastoon vain suinkin voi. Juuso kertoikin tehneensä joukkueensa inhottavimman pummin, ehkä noin kahden - kolmen minuutin ajanhukan aiheuttanen rastin ohijuoksun. Välissä oli ollut vain jokin lehtipuu, ja rasti oli piilossa lehtien toisella puolella. "Ihan rastiympyrässä olin, mutta ei vain osunut", sanoi Juuso.\nViimeksi päivitetty ( 21.06.2010 16:39 )\nKirkkonummella ui nyt miekkakala\nKirkkonummi. Kirkkonummen Uimaseura ja Kirkkonummen uimarit perustivat yhteisen seuran maanantaina 3.6.2010. Uuden seuran nimeksi tuli tiukan äänestyksen jälkeen Gladius Kirkkonummi. Gladius oli Rooman armeijan lyhyt miekka, jota käytettiin lähitaisteluaseena. Uimiseen miekka liittyy tietysti miekkakalan kautta: Xiphias gladius voi uida jopa yli 100 km/h, joten se on oiva tunnus uimaseurallemme.\nViimeksi päivitetty ( 10.06.2010 13:36 )\nKirkkonummelaisnuoret saavat huippuvalmennusta vesipallossa\nKirkkonummi. Kirkkonummen vesipallonuoret ovat reilun vuoden tehneet yhteistyötä espoolaisen Cetuksen kanssa. Kirkkonummen Uimaseurassa, joka muutaman päivän päästä yhdistyy Kirkkonummen Uimareiden kanssa, on ollut vesipallotoimintaa vuodesta 2007 lähtien. Vesipallo vaatii kuitenkin paljon allastilaa, jota meillä hienosta hallistamme huolimatta on suhteessa käyttäjiin liian vähän. Apu löytyi Espoosta, jossa uimaseura Cetuksella oli allasvuoroja ja erinomainen valmentaja, mutta liian vähän junioreita.\nViimeksi päivitetty ( 29.05.2010 13:26 )\nKirkkonummen uimaseurat yhdistyvät\nKirkkonummi. Kaksi kirkkonummelaista uimaseuraa, Kirkkonummen Uimaseura (KIS) ja Kirkkonummen Uimarit (KirU) aikovat yhdistää voimansa. 3.6.2010 perustetaan uusi uimaseura, johon KirU ja KIS siirtävät toimintonsa. Syntyvä uusi seura on Suomessa poikkeuksellisen suuri: se järjestää uimakoulutoimintaa, nuorten harrasteuintia, kilpauintia, räpyläuintia, taitouintia, vesipalloa ja uimahyppyjä.\nViimeksi päivitetty ( 29.05.2010 10:38 )\nKirkkonummi tanssien maailmankartalle\nKirkkonummi.Tanssin ikäkausimestaruuskilpailusta jäi hyvä mieli. Kisojen järjestäminen vaati yli puolen vuoden työn ja valtavasti talkootunteja, mutta se kannatti. Sekä kilpailijat että yleisö olivat tyytyväisiä järjestelyihin, TanssiDansin nuoret saivat valtavasti uusia kokemuksia ja taloudellisestikin jäätiin plussalle. Kilpailun iloinen tunnelma siivitti Kirkkonummen nuoret tanssijat loistaviin suorituksiin, jotka eivät jäänet huomaamatta muiltakaan.\nHuikea tunnustus tanssijoiden ja tukijoukkojen ponnisteluille saatiin, kun Suomen tanssiurheiluliitto nimesi kauden 2010-2011 maajoukkueeseen peräti viisi TanssiDansin paria:\nEemeli Kirjavainen - Emma-Jemina Liljestrand - Juniori\nEmil Hallberg - Miira-Liisa Vehviläinen - Juniori\nNiklas Laine - Noora Holopainen - Nuoriso\nKasper Rauhala - Netta Kupiainen - Nuoriso\nKarri Rinne - Reetta Kosonen - Aikuiset vakiot\nViimeksi päivitetty ( 26.05.2010 20:28 )\nSuunnistuksen SM-sprintti 2010 juostiin Kirkkonummen keskustassa - Kirkkonummi täynnä huonosti käyttäytyviä nuoria?\nTanssia tuomareille: Emma-Jemina ja Eemeli tanssivat kilpaa\nTrialiin on helppo ihastua\nLynx paras suomalaisjoukkue naisten Tiomilassa\nLuotu 0.0697 sekunnissa.


HSY Archives - Page 3 of 4 - Uusiouutiset\nPaketista paljastuu… nuotioretki!\nMitä antaa joululahjaksi rakkaille ja läheisille, jos ei halua kasvattaa tavaravuorta? Netistä löytyy hyviä vaihtoehtoja pukinkonttiin. Esimerkiksi HSY:n ylläpitämä Annajotainmuuta.fi […]\n28.9.2018 Yleensä kauppakeskuskäynti liittyy ostamiseen ja uuden tavaran hankkimiseen. Tänä viikonloppuna Espoon Tapiolan kauppakeskus Ainoassa pääsee päin vastoin luopumaan omistamastaan […]\nKuva Aeromon Oy. Lentävän droonin eli nelikopterin mittalaitteisto kykenee havaitsemaan yli 70 erityyppistä teollisuuden hajapäästöä. 28.4.2017 Teollisuuden ympäristöpäästöjä on mahdollista […]


Lasten, nuorten ja perheiden palveluiden työpajasarja - PDF\nLasten, nuorten ja perheiden palveluiden työpajasarja\nDownload "Lasten, nuorten ja perheiden palveluiden työpajasarja"\n1 Lasten, nuorten ja perheiden palveluiden työpajasarja Monialaisen yhteistyön seminaari Lastensuojelulaki ja monitoimijainen yhteistyö seminaari Työpaja Työpaja Lasten, nuorten ja perheiden palveluiden työpajasarjan tavoitteena on edesauttaa siirtymistä sektori- tai yksikkökohtaisesta toimintakulttuurista yli hallintokuntarajojen menevään työryhmätyöskentelyyn, asiakaslähtöiseen toimintatapaan sekä ennaltaehkäisevään työhön. Työpajasarjan tehtävänä on konkreettisten asiakastapausten avulla kehittää alueellista, poikkihallinnollista, eri organisaatioiden ja 3. sektorin välistä yhteistyötä niin, että selkeät toimintamallit vastuineen, rooleineen sekä tiedonkulkuineen rakentuisivat eri toimijoiden välille niin, että tämä näkyisi myös asiakkaille parempina palveluina sekä toiminnan koordinointina. Työpajojen tavoitteena on myös lisätä ennaltaehkäisevää työtä niin, että raskaimpiin palveluihin siirtymiseltä vältyttäisiin.\n2 Sisällys 1. Lasten, nuorten ja perheiden palveluiden työpajasarjan työskentelymalli Ensimmäinen työpaja Toinen työpaja Työpajan asiakastapaukset ja tulokset Nostoja jatkotyöskentelylle Kolmas työpaja Liitteet\n3 1. Lasten, nuorten ja perheiden palveluiden työpajasarjan työskentelymalli Lasten, nuorten ja perheiden palveluita käsittelevä työpajasarja koostui kahdesta seminaaripäivästä ja kahdesta työpajapäivästä (kuva 1). Seminaaripäivät olivat avoimia kaikille Oulun kaupungin työntekijöille, jotka työskentelevät lasten, nuorten ja perheiden parissa tai heidän työnsä sivuaa sitä. Lisäksi seminaareihin kutsuttiin myös 3. sektorin toimijoita. Työpajapäiviä toteutettiin kaksi. Näissä päivissä alueellista toimintamallia rakennettiin Kaakkurin ja Kiimingin alueilla, joissa on kuluvan vuoden 2014 aikana ollaan ottamassa käyttöön Hyvinvointikoulu mallia. Kuva 1. Lasten, nuorten ja perheiden palveluiden työpajasarjan työskentelymalli Päivistä ensimmäinen Monialaisen yhteistyön seminaari pidettiin Oulun kaupungin pääkirjaston Pakkalan salissa. Ensimmäisen seminaaripäivän tavoite oli luoda parempia edellytyksiä monitoimijaiselle yhteistyölle sekä kasvattaa eri hallinnonalojen ja toimijoiden välistä tietoisuutta työskentelymuodoista ja malleista hallinnonalojen sisällä. Seminaaripäivään osallistui XX henkilöä. Aamupäivällä tarkasteltiin Oulun kaupungin lasten, nuorten ja perheiden palveluiden tilaa ja niissä käynnissä olleita ja olevaa kehittämistyötä. Lisäksi tarkasteltiin lasten ja nuorten hyvinvointia alueella sekä monitoimijaisen yhteistyön kysymyksiä yleisellä tasolla. Iltapäivässä keskityttiin Oulun 3\n4 kaupungissa olevia ja kehitettyjä monialaisen yhteistyön malleja sekä ennaltaehkäisevän työnmuotoja. Päivän ohjelma on liitteessä 1. Tilaisuuden esitykset on koottu liitteeseen 2. Päivä herätti keskustelua monialaisen yhteistyön haasteista ja mahdollisuuksista. Haasteina koettiin tiedonkulkuun liittyvät ongelmat sekä monialaisen yhteistyön kankeus. Mahdollisuuksina esiin nousi perheiden palveluiden ja tuen päällekkäisyyden karsiminen, jouhevampi palveluprosessi, oikea kohdentuminen sekä palveluiden ja tuen oikeaaikaisuus. Huolta osallistujien kanssa käydyssä keskustelussa kannettiin myös siitä, miten lapsen ääni saataisiin paremmin kuuluviin palvelun ja tuen muotoja suunniteltaessa. Keskustelua herätti myös lastensuojelun ja muiden erityispalveluiden liikkuvuus. Esimerkiksi toivottiin, että alueille/kouluille nimettäisiin työntekijät, jotka voisivat olla paikalla tiettynä päivänä viikossa. Palveluihin ohjautumisen ja kohdentumisen ongelmallisuuteen ratkaisua haettiin toimintakehyksen muuttamisella. Jos puhumme ohjautumisen asemasta yhdessä tekemisestä, yhteistyön luonne muuttuu. Tällöin myös asiakkaan saama tuki ja palvelut muuttuvat pirstaleisesta yhtenäisemmäksi. Hämmästystä seminaariin osallistujissa herätti se huomio, ettei toisten hallinnonalojen kehittämistyöstä ja useista toimintamalleista tai palveluista ei tiedetty, näin ollen niitä ei myöskään osattu hyödyntää omassa työssä. Päivän aikana käytiinkin keskustelua siitä, kuinka erilaisista toimintamuodoista voitaisiin paremmin tiedottaa ja/tai tehdä näkyväksi sekä kuinka Akkunaa voitaisiin käyttää tässä hyväksi. Lisäksi pohdittiin sitä, miten työntekijöiden vaihtuvuus vaikuttaa tähän. Toinen seminaaripäivä Lastensuojelulaki ja monitoimijainen yhteistyö järjestettiin Tämän päivän tarkoituksena oli virittää osallistujia ajattelemaan ja kehittämään monialaisen yhteistyön toimintamalleja huomioiden lastensuojelulain asettamat rajoitteet ja antamat mahdollisuudet. Päivään osallistui 137 henkilö, jotka olivat pääasiassa Oulun kaupungin työntekijöitä. Päivän ohjelma on liitteessä 3 ja esitysmateriaali liitteessä 4. Eri palvelualueilta oli etukäteen kerätty kysymyksiä, joihin halusivat vastauksia. Päivän luennoitsija oli ottanut nämä kysymykset huomioon omaa esitystä rakentaessaan. Päivä perustui vuorovaikutukselle ja siinä suuressa roolissa oli eritoimijoiden esittämät kysymykset ja niistä kumpuavat keskustelut. Keskustelua herätti erityisesti lastensuojelun ja peruspalveluiden välinen yhteistyö. Peruspalveluiden työntekijät kokivat, että he eivät saa esim. lastensuojeluilmoituksen jälkeen tietoa tilanteesta tai muutoin tarpeelliseksi kokemaansa tietoa. He kertoivat kokevansa tällöin, etteivät voi tukea lastensuojelun tekemää työtä, vaikka ovat merkityksellinen lapsen tai nuoren kehitysympäristö. Lastensuojelun henkilöstö puolestaan koki, ettei heillä ole mahdollisuutta lastensuojelulain nojalla kertoa lapsen tilanteesta ja että suuret työntekijäkohtaiset asiakasmäärät rajoittavat yhteydenpitomahdollisuutta muihin lapsen, nuoren tai perheen kanssa toimiviin työntekijöihin. 2. Ensimmäinen työpaja Ensimmäisessä työpajassa työskenneltiin neljän erilaisen asiakastapauksen parissa. Asiakastapauksia koottaessa havaittiin, että asiakastapaukset olivat alueilla hyvin samankaltaisia. Tämän vuoksi päädyttiin käyttämään samankaltaisia asiakastapauksia. Asiakastapaukset jakautuivat seuraavalla tavalla (Kuva 2). Perhe Möttösen asiakastapausta työstämään oli suunniteltu kaksi ryhmää, Kaakkuri ja Kiiminki, työpajapäivänä toisen ryhmän jäsenistä niin moni oli estynyt saapumasta paikalle, että ryhmät päätettiin yhdistää. 4\n5 Kuva 2. Asiakastapaukset Työryhmät muodostettiin asiakastapausten perusteella siten, että ryhmissä oli edustettuna se asiantuntemus, jota asiakastapaus edellytti. Työpajan asiakastapaukset on kuvattu tarkemmin myöhemmin tässä raportissa. Tehtävä 1: Millainen olisi yksilön/perheen paras mahdollinen elämä ottaen huomioon kokonaistilanteen? Tehtävä 2: Miksi paras mahdollinen elämä ei yksilön/perheen kohdalla aina toteudu? Mitkä tekijät vaikeuttavat hyvän elämän toteutumista? Tehtävä 3: Minkälaisen toiminnan turvin yksilö/perhe voisi selvitä psyykkisesti, fyysisesti ja sosiaalisesti hyvinvoivana oman elämänsä aktiivisena subjektina? Tehtävä 4: Konkreettisen toimintamallin luominen? 5\n6 3. Toinen työpaja Toista pajapäivää varten asiakastapauksista oli tarkoitus tehdä prosessikaaviot, joissa kuvataan konkreettisia toimintamalleja asiakastapausten hoitamiseksi. Ensimmäisen työpajassa luodut toimintamallit olivat pääsääntöisesti niin ohuita, ettei niistä saanut kuvatuksi prosesseja. Lisäksi ensimmäisessä työpajassa työstetyssä materiaalissa keskityttiin tarkastelemaan lähemmin vain huolen heräämisen vaihetta ja sen jälkeen tapahtuvaa ensimmäistä liikettä. Niinpä toisen työpajan tehtäväksi muotoutuivat seuraavat tehtävät: Asiakastapausten palveluprosessin hiominen Konkreetin käytännön toiminta- ja työskentelymallin hiominen Mahdolliset työmenetelmät Työtä vaikeuttavien raja-aitojen poistaminen; Mitä minä voisin tehdä toisin? Ensimmäisen työpajan materiaali toimitettiin viikkoa ennen osallistujille tutustuttavaksi, jotta voisivat orientoitua toisen työpajan työskentelyyn. Toisessa työpajassa työskentely tapahtui kolmessa ryhmässä sen vuoksi että haluttiin laajempi alueellinen näkemys toimintakokonaisuuteen. 6\n7 4. Työpajan asiakastapaukset ja tulokset Ryhmä 1: Asiakastapaus Perhe Möttönen (Kiiminki & Kaakkuri) Työryhmän jäsenet: Nimi Irma Airaksinen (pj) Tanja Saarenpää Anne Schönberg Anne Karppi Anna Haukipuro Anita Kallio Marja Aunola Eija Piiparinen Tehtävä + Palvelualue terveydenhoitaja, Kaakkurin neuvola sosiaalityöntekijä, Pohjoinen lastensuojeluasema lapsityönohjaaja, Kiimingin seurakunta perhetyöntekijä, Perhepalvelut sosiaalityöntekijä, Lastensuojelutarpeen selvitystiimi varhaiserityisopettaja, Varhaiskasvatuspalvelut eteläinen alue perhetyöntekijä, Haukiputaan terveysasema sosiaalityöntekijä, Perhepalvelut, perheneuvonta Alla ryhmälle jaettu asiakaskuvaus: 7\n8 Työpajan case -asiakkaan nimi Perhe Möttönen Puheenjohtaja Irma Airaksinen Päätavoitteet tärkeysjärjestyksessä (Mitä yksilön/perheen hyvän elämän toteutumiseksi ja tukemiseksi pitäisi tehdä) 1. Perheen voimavarojen lisääminen/perheen hyvinvointi Riittävän levon turvaaminen Tavoitteiden asettaminen Keskeiset tehtävät, jotka hoitamalla päätavoitteet saavutetaan (Asiat, jotka edellyttävät eri toimijoiden välistä yhteistyötä merkataan lihavoituna) Avoin keskustelu vanhempien kanssa perheen tilanteesta Perhetyö/tukihenkilö Vastuuhenkilöt) (Pääasiakasvastuuhenkilö lihavoituna) Terveydenhoitaja Perhetyöntekijä Aikataulu, jolla asiassa edetään Mitä tavoitteiden osalta vielä pitää selvittää Allekkain merkataan: * Asia * Vastuuhenkilö 2. Parisuhteen vahvistaminen Keskustelu (tarvittava tuki esim. srk) Hyvinvointineuvola 3. Perheen keskinäisten vuorovaikutussuhteiden tukeminen Perhetyö perheen tukena/tukihenkilö Terveydenhoitaja/perhetyönt ekijä Sosiaaliset suhteet 4. Vanhempien fyysinen hyvinvoinnin tukeminen Ryhmä: srk/mll, vertaistuki Omat verkostot, päivähoito/kerho Unen, levon, ravinnon turvaaminen Parisuhteen hyvinvointi Perhe itse 8\n10 Ryhmä 2: Asiakastapaus Perhe Virtanen, Kaakkuri Työryhmän jäsenet: Nimi Maija Laukka (pj) Outi Ervasti Päivi Rintasaari Tarja Rönkö Riitta Jokela Anne-Mari Takkula Terttu Turunen Anna-Leena Ylänne Erja Laitinen Tehtävä + Palvelualue rehtori, Oulunlahden koulu vararehtori, Kaakkurin koulu palveluesimies, Kaakkurin terveysasema nuoriso-ohjaaja, Kaakkurin lasten ja nuorten talo, Nuorisopalvelut perhetyöntekijä, Kaijonharjun neuvola palveluesimies, Lastensuojelu/perhehoito palvelupäällikkö, Terveyspalvelut nuorisotyöntekijä, Tuiran seurakunta psykiatrinen sairaanhoitaja, Lasten ja nuorisopsykiatrinen työryhmä Alla ryhmälle jaettu asiakaskuvaus: 10\n11 Työpajan case -asiakkaan nimi Perhe Virtanen (Kaakkuri) Puheenjohtaja Maija Laukka Asiantuntija Erja Laitinen Päätavoitteet tärkeysjärjestyksessä (Mitä yksilön/perheen hyvän elämän toteutumiseksi ja tukemiseksi pitäisi tehdä) Lapset puheeksi keskustelu opettajan ja vanhemman välillä Suojaavat kehitystä tukevat asiat: Tiivis vuorovaikutus perheessä Mummi läheinen Ei oppimisen pulmia Pitää lukemisesta Muutama ystävä Perheellä ei taloudellisia huolia -> tukee lapsen pärjäävyyttä Haavoittuvuudet: Sosiaaliset tilanteet hankalia Ärsyyntyy pikku-siskosta Ei harrastuksia Luokkakaverit kiusaa Vanhempien väsyminen Tavoitteiden asettaminen Keskeiset tehtävät, jotka hoitamalla päätavoitteet saavutetaan (Asiat, jotka edellyttävät eri toimijoiden välistä yhteistyötä merkataan lihavoituna) Lapset puheeksi neuvonpito Vanhempien kanssa mietitään keitä neuvonpitoon kutsutaan. Ketkä voisivat oikeasti olla avuksi. Sovitaan, mistä puhutaan esim. kuraattori/psyykkari käymään kiusaamista läpi yhteisössä Psykologi/terveydenhoitaja miettimään perustutkimusten käynnistämistä. Mummi: läheisen ja toimivan suhteen apu. Tuki ryhmätoiminta: esim. voimaneidot (vastuuhenkilö) Jokainen osallistuja lupaa/sitoutuu oman toimivaltansa mukaisesti Vastuuhenkilöt) (Pääasiakasvastuuhenkilö lihavoituna) Opettaja Kirjalliset sopimukset ja yhteenveto neuvonpidosta Aikataulu, jolla asiassa edetään Neuvonpito, seurantapalaveri noin 1kk kuluttua, seuranta riittävän kauan Mitä tavoitteiden osalta vielä pitää selvittää Allekkain merkataan: * Asia * Vastuuhenkilö 11\n13 Ryhmä 3: asiakastapaus Perhe Virtanen, Kiiminki Työryhmän jäsenet: Nimi Tomi Molin (pj) Meerit Härkönen Sirpa Lehmikangas Airi Mäntylä Auli Ylitalo Liisa Marjeta Tehtävä + Palvelualue vararehtori, Kiiminkojoen koulu erikoistuva lääkäri, Kiimingin hyvinvointikeskus perhetyöntekijä, Perhepalvelut sosiaalityöntekijä, Pohjoinen lastensuojeluasema palveluesimies, Lasten ja nuorisopsykiatrinen työryhmä opettaja, Kiiminkijoen koulu Alla työryhmälle jaettu asiakaskuvaus: 13\n14 Työpajan case -asiakkaan nimi Perhe Virtanen Puhenjohtaja Tomi Molin PVM Päätavoitteet tärkeysjärjestyksessä (Mitä yksilön/perheen hyvän elämän toteutumiseksi ja tukemiseksi pitäisi tehdä) 1. Yhteistyöverkoston luominen 2. Luokan vuorovaikutussuhteiden ja oppimisympäristön parantaminen Tavoitteiden asettaminen Keskeiset tehtävät, jotka hoitamalla päätavoitteet saavutetaan (Asiat, jotka edellyttävät eri toimijoiden välistä yhteistyötä merkataan lihavoituna) Selvitetään tilanne lapsen ja perheen kannalta Mietitään tukimuodot Tehdään yhteistoimintasuunnitelma ja sovitaan vastuut sekä seuranta Luokan ryhmädynamiikan parantaminen Oppimisympäristön luominen Katille suotuisaksi (esim. istumajärjestelyt luokassa) Ryhmäyttäminen Luokan vuorovaikutussuhteiden parantaminen Vastuuhenkilöt) (Pääasiakasvastuuhenkilö lihavoituna) Opettaja Terveydenhoitaja Koulukuraattori, -psykologi, erityisopettaja, rehtori Vanhemmat Luokanopettaja Koulukuraattori/psyykkari Aikataulu, jolla asiassa edetään 2-3 vko kuluessa mahdollisimm an pian Mitä tavoitteiden osalta vielä pitää selvittää Allekkain merkataan: * Asia * Vastuuhenkilö 3. Katin hyvinvoinnin tukeminen 4. Vanhempien/perheen tukeminen Keskustelutuki Psyykkisen tilanteen selvittäminen (tarvittaessa psykologin arvio) Harrastuksen löytyminen Tunteiden hallinnan ja vuorovaikutustaitojen vahvistaminen Tilanteen kertominen Myönteisen palautteen antaminen vanhemmille Ennaltaehkäisevätyö perheen kanssa; keinoja arkeen Koulukuraattori/psykologi Koulupsykologi Vanhemmat + nuori Koulunkäynnin ohjaaja 3. sektori Opettaja + tarvittaessa muita Perhett./perhepalv. sos.tt. Vanhemmat 1-2kk 3-5vk 1-2kk mahdollisimm an pian Läheisverkoston aktivoiminen 14\n16 Ryhmä 4: asiakastapaus Perhe Isola, Kaakkuri Työryhmän jäsenet: Nimi Raija Meriläinen Kristiina Manninen Oili Kauppi-Pasma Susanna Lähde Finnilä Jaana Satu Seppänen Satu Limma Maija Bolzak Leena Tikkala Marita Väätäinen Tehtävä + Palvelualue päiväkodin johtaja, Kuukkelin päiväkoti vararehtori, Kaakkurin koulu varhaiserityisopettaja, Kuukkelin/Kaakonpojan päiväkoti palveluesimies, Eteläinen lastensuojeluasema sosiaalityöntekijä, Tilannearvio tiimi psykologi, Kaakkurin neuvola psykiatrinen sairaanhoitaja, Lasten ja nuorisopsykiatrinen työryhmä lääkäri, Kaakkurin terveysasema sosiaalityöntekijä, Perhepalvelut terveydenhoitaja, Koskelan neuvola Alla työryhmälle jaettu asiakaskuvaus: 16\n17 Työpajan case -asiakkaan nimi Perhe Isola Puheenjohtaja Raija Meriläinen Päätavoitteet tärkeysjärjestyksessä (Mitä yksilön/perheen hyvän elämän toteutumiseksi ja tukemiseksi pitäisi tehdä) 1. Vanhemmuuden tukeminen 2. Lasten iänmukaisen kehityksen turvaaminen ja tukeminen 3. Perheen sisäisen vuorovaikutuksen vahvistaminen ja roolien selkiyttäminen 4. Vanhempien parisuhteen tukeminen Tavoitteiden asettaminen Keskeiset tehtävät, jotka hoitamalla päätavoitteet saavutetaan (Asiat, jotka edellyttävät eri toimijoiden välistä yhteistyötä merkataan lihavoituna) - Vanhempien uupumukseen puuttuminen/hoitaminen - Isän terveydentilan kartoittaminen - Äidin fyysisen tilan kartoittaminen - Luomuverkoston aktivoiminen jaksaminen tukemiseksi - (Perheen taloudellisen kokonaistilanteen kartoitus) - Tarvittavat tutkimukset -> hoidon järjestäminen - Päivähoitotarpeen arviointi - Tuen rakentaminen - Kartoituksessa selvitetty perhetyön mahdollisuus (perhetyö, perheterapia) - Perheen yhteiset harrastukset - Vertaisryhmät - Lastensuojelukartoituksen myötä/neuvolasta ohjaus parisuhdeneuvontaan - Neuvolan perheterapeutti? Vastuuhenkilöt) (Pääasiakasvastuuhenkilö lihavoituna) Neuvolan perhetyö Työterveyshuolto Neuvola -> tarv. ohjaus lääkäriin + ls sos.tt tarvittaessa Aikuissosiaalityö Vanhemmat Neuvola, kouluterveyden huolto Vanhemmat Veot/eo:t + opettajat+pk:n henkilökunta Lastensuojelun sos.tt. Neuvola Vanhemmat Lastensuojelun sos.tt. Neuvola Aikataulu, jolla asiassa edetään Mitä tavoitteiden osalta vielä pitää selvittää Allekkain merkataan: * Asia * Vastuuhenkilö 17\n18 Ryhmä 5: asiakastapaus Perhe Isola, Kiiminki Työryhmän jäsenet: Nimi Katja Rounioja Kaisa Putila Irina Kantola Teija Sulisalo Sirpa Posio Loponen-Salovaara Riitta Riitta Elomaa Tehtävä + Palvelualue palveluesimies, Tilannearvio tiimi perhetyöntekijä, Perhepalvelut psykologi, Kiimingin hyvinvointikeskus palvelupäällikkö, Lastensuojelupalvelut opettaja, Kiiminkijoen koulu terveydenhoitaja, Kiimingin hyvinvointikeskus perheterapeutti, Perhepalvelut Alla työryhmälle jaettu asiakaskuvaus: 18\n19 Työpajan case -asiakkaan nimi Perhe Isola Puheenjohtaja Katja Rounioja Päätavoitteet tärkeysjärjestyksessä (Mitä yksilön/perheen hyvän elämän toteutumiseksi ja tukemiseksi pitäisi tehdä) 1. Vanhempien jaksaminen ja vanhemmuuden tukeminen 2. Jessen kokonaistilanteen kohentuminen 3. Veikan ikätasoinen kehitys 4. Artun hyvinvoinnin lisääntyminen 5. Muiden lasten kasvun ja kehityksen tukeminen Tavoitteiden asettaminen Keskeiset tehtävät, jotka hoitamalla päätavoitteet saavutetaan (Asiat, jotka edellyttävät eri toimijoiden välistä yhteistyötä merkataan lihavoituna) Perheen tukiverkoston kartoittaminen ja kokoaminen hyvinvointineuvolassa, verkostopalaverin sopiminen (Perhetyön aloitus + vanhempien omat tapaamiset mielenterveyspuolella + lähiverkosto) Koulun ja lastensuojelun yhteistyö Kiusaamisasian selvittely koululla ADHD Asian selvittely lääkärillä ja tarvittavan kuntoutuksen järjestäminen Ylimääräinen lääkärintarkastus ja sitä kautta tutkimusten aloittaminen, mahdollinen fysioterapia Varhaisen vuorovaikutuksen arvioiminen, tarvittaessa perhetyö Tapaaminen hyvinvointineuvolassa Arttu osa-aikaiseen päivähoitoon Jonna osa-aikaiseen päivähoitoon täyttäessään kolme Perhetyö miettii vanhempien kanssa omaa aikaa heille, yksilöllistä aikaa kullekin lapselle, yhteistä tekemistä vanhempien kanssa, tuetut lomat koko perheelle, voimaneidot ryhmä Annille ja Liisalle Vastuuhenkilöt) (Pääasiakasvastuuhenkilö lihavoituna) ASIAN VIREILLE LAITTO Hyvinvointineuvolan terveydenhoitaja Oppilashuoltoryhmän nimeämä henkilö Terveydenhoitaja/lääkäri Perheterapeutti/psykologi Hyvinvointineuvolan terveydenhoitaja Perheterapeutti/perheidentuk ipalvelut Aikataulu, jolla asiassa edetään 2-3 viikkoa 1-3 viikkoa Lääkäriasia? 1-4 viikkoa 2-3 viikkoa 2viikkoa 3 kuukautta Mitä tavoitteiden osalta vielä pitää selvittää Allekkain merkataan: * Asia * Vastuuhenkilö - Henkilöt ja heidän yhteystiedot, jotka kutsutaan 19\n21 Ryhmä 6: asiakastapaus Perhe Töyssälä, Kaakkuri Nimi Jukka Alatalo Ulla Hietala Arja Anttila Sari Riipinen Elina Jurmu Tehtävä + Palvelualue rehtori, Kaakkurin koulu sosiaalityöntekijä, Eteläinen lastensuojeluasema terveydenhoitaja, Kaakkurin koulu psykologi, Perheneuvola psykologiharjoittelija, Perheneuvola Alla työryhmälle jaettu asiakaskuvaus: 21\n22 Työpajan case -asiakkaan nimi Perhe Töyssälä Puheenjohtaja Jukka Alatalo Päätavoitteet tärkeysjärjestyksessä (Mitä yksilön/perheen hyvän elämän toteutumiseksi ja tukemiseksi pitäisi tehdä) 1. Hallittu päihteiden käyttö 2. Elämän perusasiat kuntoon vuorokausirytmi, ruokailu 3. Juha käy säännöllisesti koulua ja noudattaa kotiintuloaikoja 4. Liisin vanhempien välinen yhteistyö sujuu + Liisin isän päihteiden käyttö hallinnassa Tavoitteiden asettaminen Keskeiset tehtävät, jotka hoitamalla päätavoitteet saavutetaan (Asiat, jotka edellyttävät eri toimijoiden välistä yhteistyötä merkataan lihavoituna) Äidin motivointi päihdehoitoon ja päihteiden hallittuun käyttöön Pk kertoo huolestaan ensin äidille ja sitten lastensuojeluun tarvittaessa Lastensuojelu voi velvoittaa Vuorokausirytmin säännöllistäminen erityisesti viikonloppuna Perheen kokonaistilanteen kartoitus Keskustelut koulussa Vastuu siskosta iän mukainen Sopimus huoltajuudesta ja tapaamisista Liisin isän kanssa keskustelut päihteiden käytöstä Vastuuhenkilöt) (Pääasiakasvastuuhenkilö lihavoituna) Lastensuojelu Päiväkoti A-klinikka Päiväkoti Lastensuojelu Päihdepalvelut Hyvinvointineuvola Perhetyöntekijä Koulun henkilökunta Luokanvalvoja Rehtori Kuraattori Kouluterveydenhoitaja Oppilashuolto Lastensuojelu Lastensuojelu Lastenvalvoja Mahd. käräjäoikeus Perheneuvonta Aikataulu, jolla asiassa edetään Mahdollisi mman pian Mahdollisi mman pian Mahdollisi mman pian Mahdollisi mman pian Mitä tavoitteiden osalta vielä pitää selvittää Allekkain merkataan: * Asia * Vastuuhenkilö Seuranta Lasu ja päihdetyöntekijä yhteistyössä Kuka on vastuuhenkilö? Luomuverkosto Selvitetään isän tilanne Harrastusmahdollisuus millaista Liisin isän päihteiden käyttö nyt on? 22\n24 Ryhmä 7: asiakastapaus Perhe Ritola, Kiiminki Työryhmän jäsenet: Nimi Sirkku Kaltakari Helena Liedes Maija Valkama Pirjo Lahtinen Eija Laine Tehtävä + Palvelualue palvelupäällikkö, Kiimingin hyvinvointikeskus terveydenhoitaja, Kiimingin hyvinvointikeskus, kouluterveydenhuolto opettaja, Kiiminkijoen koulu terveydenhoitaja, Kiimingin hyvinvointikeskus, kouluterveydenhuolto palveluesimies, Pohjoinen lastensuojeluasema Alla työryhmälle jaettu asiakaskuvaus: 24\n25 Työpajan case -asiakkaan nimi Perhe Ritola Puheenjohtaja Sirkku Kaltakari Päätavoitteet tärkeysjärjestyksessä (Mitä yksilön/perheen hyvän elämän toteutumiseksi ja tukemiseksi pitäisi tehdä) 1. Äidin päihteettömyys Tavoitteiden asettaminen Keskeiset tehtävät, jotka hoitamalla päätavoitteet saavutetaan (Asiat, jotka edellyttävät eri toimijoiden välistä yhteistyötä merkataan lihavoituna) Yksilökohtainen tuki mtt/päihdepalvelut Perhekuntoutus Vastuuhenkilöt) (Pääasiakasvastuuhenkilö lihavoituna) vastuutyöntekijä (päihde/mtt) Toimijoiden yhteistyö Aikataulu, jolla asiassa edetään Jatkuvuus Mitä tavoitteiden osalta vielä pitää selvittää Allekkain merkataan: * Asia * Vastuuhenkilö 2. Arjen hallinta Perhekuntoutus perhetyö tukiperhe Toimijoiden yhteistyö Sosiaalityö Jatkuvuus 3. Turvallinen arki (lapsen näkökulmasta) Turvalliset aikuiset Lasten perustarpeet Selkeys isäkuvioissa Sosiaalityö Jatkuvuus 4. Lasten ikätasoisen kehityksen- ja kasvun turvaaminen Päiväkoti Koulu (opettajat, kuraattori) Laku Harrastus Jatkuvuus 25\n27 5. Nostoja jatkotyöskentelylle Monialaisen yhteistyön toteutumisessa ongelmaksi nousi toimijoiden ja asiakasvastaavan määrittäminen erilaisten asiakastapauksien yhteydessä. Perheessä voi olla useita palveluja tarvitsevia, jolloin niin perhe kuin palvelujärjestelmä on vaarassa kuormittua palaverien ja yhteistyön edellyttämän yhteydenpidon alle. Mikä on riittävä tuen määrä perheille ja tarjotaanko perheille välillä liian raskaita tukitoimia? Mikä on perheen oman vastuunosuus? Lisäksi olisi hyvä miettiä kuinka paljon perheen palveluja pirstaloidaan ja kuinka paljon niitä voitaisiin tuottaa koko perheelle. Lisäksi huomattavaa keskustelua herätti se, kuinka paljon tietoa eri viranomaistoimijat voivat saada koko perheen tilanteesta, kun asiakkaana on yksi perheen jäsen. Työpajassa ehdotettiinkin jopa perhelääkäri käytännön käyttöön ottoa, jolloin perhelääkäri olisi myös perheen vastuutyöntekijä. Lisäksi mietittiin vaihtoehtoa, että asiakkuuden alussa pyydettäisiin kirjallinen lupa tarvittaviin yhteydenottoihin ja yhteistyöhön muiden toimijoiden kanssa asiakkuuden aikana. Vastuutyöntekijän määrittäminen silloin, kun perheen jollakin lapsella on lastensuojelun asiakkuus, miellettiin ensi alkuun helpoksi. Sosiaalityöntekijällä on tuolloin luonteva rooli vastuutyöntekijänä. Ongelma muodostuu siitä, kun halutaankin hoitaa perhettä kokonaisuutena, mutta asiakkuudessa on vain yksi perheen jäsen. Vaikka yksiselitteisien toimintamallien luominen työpajassa tuntui vaikealta, saatiin luotua malleja, jotka poistaisivat raja-aitoja eri toimijoiden väliltä ja parantaisivat yhteistyötä. Kuitenkin työpajaa leimasi toimijoiden välillä kysymys siitä, keille toimijoille tietoa tulee perheen tilanteesta välittää. Tuotetuissa toimintamalleissa (esimerkki malli kuviossa XX) tiedon välittämistä ei niinkään koettu ongelmaksi vaan pikemminkin kysymys siitä, keiden on oleellista olla tietoinen perheen tilanteesta. Perheen palveluita koordinoiva työntekijä on se työntekijä, jolla huoli herää. Hän kerää kokoon verkoston, jolla perheen tilannetta lähdetään selvittämään ja parantamaan. Tarpeen mukaan verkostossa koordinoiva työntekijä voidaan myös vaihtaa. Koordinoivan työntekijän tehtävä ei ole olla vastuussa kaikesta perheen ympärillä tapahtuvasta toiminnasta vaan huolehtia siitä, että verkosto kokoontuu säännön mukaisesti arvioimaan perheen tilannetta ja suunnittelemaan tarvittavat jatkotoimenpiteet. Koordinoiva työntekijä siis huolehtii, että perheen asioita viedään määrätietoisesti ja suunnitelmallisesti eteenpäin. Verkostojen vaarat: Asiat jäävät puheen tasolle. Usein verkostoissa ei ole rakennetta, jolla määritetään selkeästi eri toimijoiden ja perheen luomuverkoston roolit ja vastuut perheen tilanteen eteenpäin viemisessä. Asioista puhutaan, mutta huolenaiheita ei työstetä tavoitteiksi ja tehtäviksi, joihin voidaan vastata. Perheelle tarjotun tuen ja palvelujen vaikuttavuutta ei seurata. Perheet saavat usein hyvin erilaisia palveluita, mutta niiden soveltuvuutta ja toimivuutta perheen tilanteen parantamiseksi tulisi seurata systemaattisesti. Verkostopalaverit tulisi jaksottaa tietyin ajanjaksoin ja niissä tulisi systemaattisesti arvioida (perheen ja työntekijän näkökulmasta) perheen saamien tuen ja palveluiden vaikuttavuutta perheen kohdalla. Ne palvelut, joiden ei arvioida hyödyttävän perhettä, tulee lopettaa tai vaihtaa toisenlaiseen palveluun. 27\n28 Verkosto kasvaa suhteettoman suureksi. Erityisesti moniongelmaisen perheen kohdalla on vaarana verkoston kasvaminen suhteettoman suureksi. Verkoston kasaaminen tapahtuu yleisesti sen työntekijän toimesta, jolla herää huoli perheen tilanteesta. Hän kutsuu koolle ne henkilöt/työntekijät, joiden mukana olon katsoo olevan oleellista perheen tilanteessa. Perheen ympärillä voi kuitenkin jo ennestään olla useita eri toimijoita. Toimijoiden määrä karsiminen on oleellista, pitäisikö olla maximi määrä toimista ja toimijoista perheen ympärillä. Perhe voi myös tukehtua ympärillään oleviin toimijoihin ja palveluihin, jos heitä ei karsita. Huolen puheeksi ottaminen varhaisessa vaiheessa on tärkeää, mutta kuinka vahvaa tukea nk. vihreän alueen asiakas tarvitsee? Tarvitseeko asiakas peruspalveluiden tueksi (varhaiskasvatus, koulu, neuvola jne.) palveluita kuntasektorilta vai voitaisiinko perheitä ohjata 3. sektorin palveluihin tai ostopalveluihin. Toisaalta ostopalvelut edellyttävät vakaata toimeentuloa perheeltä. Lisäksi olisi hyvä, jos perheillä olisi käytettävissä kootusti alueensa 3. sektorin toiminta, ostettavat palvelut sekä kaupungin palvelut. Tällöin asiakaan olisi helpompi itsenäisesti ohjautua ja hakea itselleen erilaisia tuen muotoja ja palveluita. 6. Kolmas työpaja Kolmas työpaja aloitettiin käymällä yhteisesti läpi edellisen työpajan tulosten pohjalta luotuja prosessikaavioita. Osa prosessikaavioista oli monimutkaisia, joten osallistujia heräteltiin pohtimaan mahdollisia keinoja palvelupolkujen yksinkertaistamiseksi ja selkiyttämiseksi. Tavoitteena oli myös siirtyä asioiden pohtimisesta konkreettisen toimintamallin luomiseen, jonka avulla asiakascasien pohjalta nousseita epäkohtia voisi lähteä ratkaisemaan. Kolmannen työpajan tavoitteiksi muotoutuivat seuraavat tehtävät: Miettiä miten jatkamme alueellisen toimintamallin rakentamista asiakkaiden tukemiseksi? Valita kehittämiskohteet tulevalle vuodelle? Toimintasuunnitelma asioiden eteenpäin viemiseksi? Työpajan osallistujat jaettiin kahteen ryhmään Kiimingin ja Kaakkurin alueeseen. Ryhmien ensimmäinen tehtävä oli tarkastella aiempaa työpajasarjan materiaalia sekä niistä nousseita yleisiä kysymyksiä. Yleiset kysymykset olivat seuraavat: Mikä on riittävä palvelu asiakasperheelle/asiakkaalle? Miten ongelmat priorisoidaan? Kuinka paljon tukitoimia asiakas/perhe voi yhdellä kertaa ottaa vastaan? Mikä on asiakkaan oma vastuu? Ei voi pakottaa, entä jos asiakas ei sitoudu? Miten 3. sektori saadaan nivottua mukaan toimintaan? Tiedonkulku toimijoiden välillä? Miten taataan riittävä tiedon kulku eri toimijoiden välillä? Kenelle tietoa tulee välittää? Verkostotyö: Ketä mukaan verkostoihin? Muuttuvat palvelutarpeet muuttavat verkostoa, vai muuttavatko? Miten verkostot muuntautuvat asiakkaan tarpeisiin? 28\n29 Mitkä ovat oleelliset lapsen kehitysympäristöt? Kuka ottaa vastuun asiakkaan asioiden koordinoinnista? Miten verkosto koordinoidaan, jos perheessä useampi, jotka tarvitsevat tukea? Millainen on toimintamalli työpajasarjan asiakastapausten ympärillä? Miten alueellista toimintamallia ylläpidetään, kehitetään ja rakennetaan jatkossa? Konkreettisen toimintamallin luominen Tutustuttuaan yleisiin esille nousseisiin kysymyksiin työryhmien tehtävänä oli pohtia, minkä asiakasryhmän kanssa työskentely vaatisi selventämistä ja tarkentamista ja millaista yhteistyötä se eri tahoilta edellyttää. Päivän tavoitteena oli konkreettisen toimintamallin rakentaminen niin, että asiakas saa parhaan mahdollisen tuen ja avun, jota tilanteen helpottuminen vaatii. Molemmat ryhmät saivat kolme samansisältöistä tehtäväkokonaisuutta. Ensimmäinen tehtävä sisälsi kolme kysymystä: a) Mihin tarkennettuun asiakasryhmään me syksyn 2014 ja kevään 2015 panostamme? b) Miksi tähän asiakasryhmään panostaminen on tärkeää? c) Millaista yhteistyötä se meiltä edellyttää? Toisessa tehtävässä suunniteltu toimintamalli koottiin taulukkoon ja kolmannessa tehtävässä taulukkoon koottiin yhteinen työskentely ja aikataulut. Ryhmä 1: Kaakkuri Työryhmän jäsenet: Nimi Raija Meriläinen Päivi Rintasaari Ulla Hietala Susanna Lähde Eija Piiparinen Tuula Kivistö-Pyhtilä Anne Karppi Irma Airaksinen Mervi Metsäntaus Johanna Kallio-Turunen Riitta Elomaa Tehtävä + Palvelualue päiväkodin johtaja, Kuukkelin päiväkoti palveluesimies, Kaakkurin terveysasema sosiaalityöntekijä, Eteläinen lastensuojeluasema palveluesimies, Eteläinen lastensuojeluasema sosiaalityöntekijä, Perhepalvelut, perheneuvonta projektiasiantuntija, Sivistys- ja kulttuuripalvelut perhetyöntekijä, Perhepalvelut terveydenhoitaja, Kaakkurin neuvola perhetyöntekijä, Perhepalvelut perhetyöntekijä, Perhepalvelut perheterapeutti, Perhepalvelut Kaakkurin työryhmä näki aiempien työpajojen pohjalta luodut prosessikaaviot monimutkaisina, mutta ryhmän jäsenet olivat sitä mieltä, että kaavioissa ei suinkaan kuvattu valmista hoitopolkua, vaan pikemminkin kaikkia niitä mahdollisuuksia, joita asiakkaalle voi kyseisissä ongelmatapauksissa tarjota. 29\n30 Työryhmä kiinnitti käsiteltyjen asiakastapausten pohjalta huomionsa yleisesti ennaltaehkäisevään työhön. He pohtivat sitä, minkälaisilla ennakoivilla toimenpiteillä voitaisiin välttyä siltä, että jo syntyneiden ongelmien hoitopolut muodostuvat turhan monimutkaisiksi ja jopa uuvuttaviksi oli kyse sitten vihreistä, keltaisista tai punaisista perheistä. Ennaltaehkäisevän työn määrä tulisi saada vähintäänkin samoihin määriin kuin ns. korjaavan työn määrä, vaikka tällä hetkellä tilastojen valossa näyttää siltä, että suurin osa annetuista palveluista on juuri korjaavan työn palveluita. Tehtävä 1. Konkreettinen toimintamalli a) Mihin tarkennettuun asiakasryhmään me syksyn 2014 ja kevään 2015 panostamme? Työpajan tavoitteena oli käsitellä jotakin tiettyä asiakasryhmää, johon olisi tarpeen keskittyä tarkemmin. Osallistujien keskuudesta nousi välittömästi esimerkki raskaana olevista päihteidenkäyttäjistä, joita on erityisen vaikea saada sitoutumaan hoitoon ja joiden kohdalla toimintamalli on erityisen epäselvä. b) Miksi tähän asiakasryhmään panostaminen on tärkeää? Tähän asiakasryhmään on tärkeää panostaa, sillä raskaus on uusi alku ja mahdollisuus. Ennakoiva toiminta mahdollisesti ennaltaehkäisee tai hillitsee myöhempiä ongelmia jopa poistaa ne eikä asiakas välttämättä ajaudu myöhemmin raskaampien palveluiden pariin. Ennaltaehkäisevään työhön panostaminen on myös taloudellisesti kannattavaa. c) Millaista yhteistyötä se meiltä edellyttää? Työryhmän jäsenet olivat epätietoisia tällaisen tilanteen hoidosta ja sen vastuuhenkilöistä. Äidistä ja lapsesta voidaan tehdä ennakoiva lastensuojeluilmoitus jo raskausaikana, mutta lapsi kuuluu lastensuojelun piiriin vasta synnyttyään. Työryhmä koki, että ennakoivan lastensuojeluilmoituksen tekemisen jälkeen toiminta ikään kuin katkeaa, eikä ole selvää, kenen vastuulla raskaana oleva päihteidenkäyttäjä on tai mihin hänet tulisi ohjata. Suurimmaksi ongelmaksi koettiin jatkumon puute. Kun neuvolakäynnin jälkeen tehdään ennakoiva lastensuojeluilmoitus, ei kukaan tunnu tietävän mitä sen jälkeen tapahtuu. Vaikka kotikäyntejäkin tehdään, ei hoidossa silti ole jatkumoa, selkeää toimintamallia tai vastuuhenkilöä. Keskustelu siirtyi erilaisten hoitomahdollisuuksien tarjoamisesta takaisin asiakkaiden sitoutumiseen ja sen ongelmiin. Kuinka asiakkaan saa sitoutettua, jos tämä ei halua sitoutua? Työntekijän rooli on markkinoida hoitomahdollisuuksia asiakkaalle, mutta sekään ei takaa asiakkaan sitoutumista. Kokemusten pohjalta työryhmän jäsenet olivat huomanneet, että yleensä vain raskaimmat tapaukset tulevat hoitoon, vaikka kevyempiä käyttäjiä on nykyään paljon. Koettiin myös, että usein odottavien äitien kohdalla sitoutuminen saattaa onnistua raskauden aikana, mutta lapsen synnyttyä yhteys katkeaa. Asiakasta ei voi pakottaa hoitoon, joten loppujen lopuksi kaikki on kiinni asiakkaan omasta päätöksestä. Asiakasta ei saa pelotella kovemmilla toimilla, kuten lastensuojeluilmoituksella, mutta tälle tulee kertoa rehellisesti mahdolliset tulevat toimenpiteet ja ilmoitukset. Raskaana olevalle päihdeäidille tarjotaan perhetyötä tai muuta hoitomahdollisuutta, mutta odottava äiti ei välttämättä ota apua vastaan. Tällaisissa tapauksissa on tehtävä ennakoiva lastensuojeluilmoitus, ja nykyään ilmoitus tehdäänkin herkästi. Silti ongelmana on edelleen se, kuinka äitiä voitaisiin parhaalla mahdollisella tavalla auttaa jo ennen lapsen syntymää. 30\n31 Suurin huolenaihe keskustelussa oli se, että jo ennen lapsen syntymää olisi voitu jo tehdä jotakin eikä odottaa siihen saakka, että lapsi syntyy. Äidin päihdeongelmaan olisi hyvä puuttua jo raskausaikana, mutta työryhmän jäsenet ovat epävarmoja siitä, onko tälle asiakasryhmälle olemassa valmista toimintamallia tai polkua, jonka mukaan hoidon tulisi edetä. Vaavi- ryhmä on yksi mahdollisuus raskaana olevalle päihteidenkäyttäjälle, sillä sinne voi mennä jo raskaana ollessaan. Suurin osa kuitenkin menee Vaaviryhmään vasta synnytettyään. Työryhmä päätteli, että Vaavi- ryhmän vähäinen raskaana olevien määrä voisi liittyä sitoutumisen puutteeseen. Keskustelussa nousi esille myös isän sitouttaminen huoleen ja sitä kautta äidin mahdollinen sitoutuminen. Isän sitouttaminen voisi auttaa niissä tapauksissa, joissa lapsen isä ei haluaisi odottavan äidin käyttävän päihteitä, mutta ei osaa yksin puuttua tilanteeseen tai kokee jäävänsä yksin. Työryhmä toivoi enemmän yhteistyötä esimerkiksi sosiaalityöntekijöiden kanssa niin, että sosiaalityöntekijät ottaisivat perheterapeutin tai neuvolan perhepalvelun työntekijän työpariksi arvion tekemiseen ja asiakkaan kanssa keskusteluun. Ennakoivan lastensuojeluilmoituksen jälkeen tarvitaan enemmän yhteistyötä esimerkiksi päihdepalveluiden kanssa. Johtava ajatus työryhmän keskustelussa oli asiakkaan kuunteleminen. Palvelu- tai hoitopolkua ei voida tarjota asiakkaalle valmiina, vaan suunnitelma hoidosta tehdään yhdessä asiakkaan kanssa. Asiakkaan kuuntelun tulisi tapahtua asiakasryhmästä ja hoitavasta tahosta riippumatta ja hoito tulisi suunnitella asiakkaan toiveiden ja tarpeiden pohjalta niin pitkälti kuin lain puitteissa on mahdollista. Asiakkaan kuuntelemista painotettiin läpi koko keskustelun. Asiakkaalle tarjotaan vaihtoehtoja ja asiakkaan sekä hänen läheistensä kanssa keskustellaan hänen mahdollisuuksistaan ja toiveistaan. Oli kyseessä mikä tapaus tahansa, asiakkaalle ei lyödä leimaa otsaan ja anneta valmista suunnitelmaa noudatettavaksi, vaan lähdetään liikkeelle asiakkaan ja mahdollisesti läheisten omista tarpeista ja toiveista. Tällä tavalla voidaan yrittää parantaa asiakkaan sitoutumista hoitoon ja tämän pysymistä hoidon parissa tarpeeksi pitkään. Yhtenä ratkaisuehdotuksena työryhmä näki sen, että jo tehtävien kotikäyntien lisäksi panostettaisiin jatkoon ja jatkumoon. Vaikka asiakkaan kotona näyttäisi sillä hetkellä olevan hyvä tilanne eikä tarvetta avulle näy, sovitaan asiakkaan kanssa joka tapauksessa uusi aika tietyn ajan päähän, esimerkiksi kuukauden päähän ensimmäisestä käynnistä tai ajankohtaan, jolloin vauva on syntynyt. Näin ollen asiakas ei putoa tyhjän päälle tai pois avun piiristä välittömästi, vaikka tilanne sillä hetkellä olisikin hyvä. Työryhmä toivoi myös eri tahojen kuvioiden tarkentamista tämänkaltaisissa asiakastapauksissa. On selvitettävä se, kenellä on vastuu ja kuka koordinoi hoitoa ja sen suunnittelua päihteitä käyttävän odottavan äidin kohdalla. Työryhmä toivoi myös saavansa esimerkiksi lastensuojelun työntekijät näkyvimmiksi, jotta hoidon suunnittelu yhteistyössä olisi helpompaa. Lastensuojelua varjostaa edelleen jonkinlainen huono maine ja se nähdään usein peikkona tai pahana ja viimeisenä vaihtoehtona. Työryhmä toivoi muutosta tähän. Osan mielestä myös esimerkiksi Lanu ja sen toiminta on piiloutunut, joka osaltaan vaikeuttaa yhteistyötä haastavien asiakastapausten suunnittelussa. Työryhmä pohti työpajan lopuksi myös edellisessä työpajassa esille noussutta kolmannen sektorin roolia toiminnassa. Kolmannen sektorin ja kaupungin välinen yhteistyö toimii työryhmän mukaan hyvin ainakin joidenkin tahojen toiminnassa ei ainoastaan ohjata kaupungilta 3. sektorin palveluihin vaan tehdään töitä yhdessä (esim. uni-illat). Kolmatta sektoria toivottiin kuitenkin kumppaniksi kaikille tahoille, esimerkiksi vahvistamaan perhetyötä, perheryhmiä ja tukihenkilötoimintaa. 31\n32 Tehtävä 2. Konkreettinen toimintamalli a) Mitä konkreettisia toimia tarkennettuun tehdään syksyn 2014 ja kevään 2015 aikana? b) Miten suunnitellut toimet aiotaan käytännössä toteuttaa? Vastuut, roolit ja toimintaperiaatteet? Tehtävä 3. Sopiminen yhteisestä työskentelystä: Säännölliset tapaamiset (aikataulu)? Mitä työryhmän tapaamisissa käsitellään (agenda)? Ketkä tämän ryhmän jäsenten lisäksi olisi hyvä olla työryhmässä mukana ajoittain (asiantuntijat) 32\n33 Ryhmä 2: Kiiminki Työryhmän jäsenet: Nimi Tomi Molin Pirjo Lahtinen Helena Liedes Tarja Ridell Auli Ylitalo Katja Rounioja Airi Mäntylä Tehtävä + Palvelualue Vararehtori, Kiiminkijoen koulu Terveydenhoitaja, Kiimingin hyvinvointineuvola Terveydenhoitaja, Kiiminkijoen koulu Sosiaalityöntekijä, Perheneuvonta Palveluesimies, Lanu Palveluesimies, Tilannearviotiimi Sosiaalityöntekijä, Pohjoinen lastensuojeluasema Kiimingin työryhmä käytti työpajassa varsin merkittävän ajan pohtiessaan edellisissä työpajoissa nousseita kysymyksiä ja sitä kuinka niihin voitaisiin vastata. Yhteistyötä haastaa alati vaihtuvat työntekijät. Kiimingissä on yritetty kerätä alueen toimijoiden karttaa, mutta siinä olevat yhteystiedot vanhentuvat liian nopealla aikataululla. Informointiin työntekijöiden vaihtumisesta tulisikin tulevaisuudessa kiinnittää huomiota. Tosi asia kuitenkin on, että yhteistyö on saumattomampaa ja helpompaa, kun työntekijät tuntevat toisensa. Lisäksi haasteen synnyttää se, ettei toisten palvelurakennetta tunneta riittävästi ja informointi muuttuvista palvelumuodoista ei välity. Toimiva yhteistyö kuitenkin edellyttää toisten palvelualueiden ja toimijoiden toiminnan ja tehtävien tuntemusta. Yhteistyö kaupungin sisäisten toimijoiden ja erityisesti lastensuojelun ja perusopetuksen välillä koetaan Kiimingin alueella parantuneet. Nykyään lastensuojelusta soitetaan kouluun ja yhteistyötä rakennetaan esim. ilmoittamalla kuka lapsen asioita hoitava sosiaalityöntekijä, johon voi ottaa yhteyttä. Koulun näkökulmasta on tärkeää, että olisi selkeä henkilö joka ottaa vastuun lapsesta (perheestä) ja lähtee viemään asioita eteenpäin. Keskustelu perheen palveluita koordinoivasta työntekijästä, jolla on hallussaan kokonaisuus, oli vilkasta. Eri palvelualueella toimivat näkevät asiakkuudet eri tavoin. Esim. koulu näkee keskiössä yksittäisen lapsen ja on huolissaan hänen hyvinvoinnista. Lastensuojelu, neuvola tms. tahot näkevät asian laajemmin -> lapsi on aina osa perhettä. Työryhmä koki, että tarvitaan selkeä toimintamalli, joka ohjaa yhteistyötä ja toimintaa. Toimintamallin lähtökohdaksi valittiin aiemmassa Kaakkurin alueen työpajassa työstetty toimintamalliluonnossa, jossa mukaillaan Lapset puheeksi toimintamallin neuvonpito osiota. Seuraavassa on esitetty toimintamalli, johon on määritetty yhteistyötä ja esim. koordinoivan työntekijän roolia sekä tehtäviä työryhmän keskustelujen pohjalta. 33\n34 1. Huoli herää Työntekijä havaitsee lapsen tai perheen tilanteessa huolenaiheita. 2. Keskustelu työyksikössä Kun työntekijällä herää huoli lapsen tilanteesta, hän ottaa asian puheeksi työyksikössä. Työyksikössä keskustellaan lapsen/perheen tilanteesta siten, että huolenaihe jalostuu ja työntekijöillä on yhteinen näkemys ja ymmärrys lapsen/perheen tilanteesta. Tarvittaessa anonyymi konsultaatio esim. lastensuojelu, lanu, kouluterveydenhuolto, neuvola tms. 3. Keskustelu vanhempien kanssa Työntekijä, jolla alun perin huoli on herännyt, keskustelee tilanteesta lapsen vanhempien kanssa huoleen liittyen. Perhe nähdään oman tilanteensa aktiivisena toimijana. Perhe jäsentää työntekijän kanssa lapsen/perheen tilannetta ja tuen tarvetta sekä määrittää niitä henkilöitä ja toimijoita, jotka voisivat olla perheelle tueksi heidän tilanteessaan. Jos perhe ei itse osaa hahmottaa heille tueksi olevia henkilöitä ja tahoja, työntekijä voi auttaa perhettä keskustelun kautta esim. ehdottaen viranomaistahoja tai luomutukiverkoston henkilöitä. Keskustelussa sovitaan myös ne asiat joita käsitellään neuvonpidossa sekä se kuka on asioiden esille tuoja (kuka kertoo perheen tilanteesta). Lähtökohta on, että neuvonpidossa perhe itse kertoisi omin sanoin omasta tilanteesta. Jos perhe kokee tämän vaikeaksi/epämiellyttäväksi tms., voi työntekijä auttaa heitä tai kertoa tilanteesta heidän puolestaan perheen täydentäessä kertomusta. 34\n35 4. Neuvonpidosta sopiminen Perheen kanssa keskustellut työntekijä kutsuu koolle ne henkilöt, jotka perheen kanssa on sovittu kutsuttavan verkostoon. 5. Neuvonpito Neuvonpito etenee seuraavasti: Perhe kertoo omin sanoin perheen tilanteestaan ja tuen tarpeestaan kokonaisvaltaisesti. Perhe saa halutessaan tukea tilanteensa kertomiseen työntekijältä. Jokainen paikalla oleva kertoo kuinka voi omalta osaltaan olla perheen tukena. Työntekijät kertovat oman työnsä ja toimenkuvansa näkökulmasta ja läheiset yms. perheen luomuverkoston jäsenet omien voimavarojen ja kykyjen näkökulmasta. Tavoite ja toive on, että nämä ovat hyvin konkreetteja tekoja/toimia. Sovitaan yhdessä lapsen/perheen kanssa tehtävälle työskentelylle keskeiset tavoitteet ja tehtävät. Tehtävien osalta sovitaan myös niiden vastuuhenkilöt ja aikataulu. Sovitaan perheen palveluita koordinoiva työntekijä. Lähtökohta on se, että koordinoiva työntekijä on työntekijä, jonka perhe kokee luontevaksi tähän tehtävään. Perheen tilanteen muuttuessa myös koordinoiva työntekijä voi muuttua. o Koordinoiva työntekijä ei ole vastuussa kaikesta lapsen/perheen ympärillä tapahtuvasta toiminnasta. Hänen tehtävänsä on olla linkki eri toimijoiden ja perheen välillä siten, että syntyy saumaton kokonaisuus. o Koordinoiva työntekijä kuulostelee toimijoilta säännöllisesti onko työskentely edennyt sovittuun suuntaan. Hänen ei tule tietää tarkempia sisältöjä tai esim. keskustelu joita perheen kanssa on käyty. o Jos perheen tilanne muuttuu tai työskentely perheen kanssa jollakin osa-alueella ei etene, koordinoiva työntekijä kutsuu verkoston uudelleen kasaan. o Koordinoiva työntekijä huolehtii sovittujen seurantapalaverien toteutumisesta. o Tarvittaessa koordinoiva työntekijä kutsuu verkostoon uusia toimijoita. o Koordinoivaa työntekijän roolia ei sidota tietylle ammattikunnalle vaan se sovitaan tapauskohtaisesti ja kirjataan ylös. Sovitut asiat kirjataan ylös siten, että kaikki näkevät/kuulevat mitä kirjataan. Kirjataan ylös paikalla olevat henkilöt ja yhteystiedot. Jokaisella työntekijällä on vastuu ilmoittaa koordinoivalle työntekijälle, jos yhteystiedot muuttuvat tai työntekijä vaihtuu. Jokaiselle paikalle olijalle annetaan neuvonpidossa tehdyt kirjaukset kirjallisena mukaan. Jokainen mukana oleva virallisen tahon edustaja huolehtii omalta osaltaan, että ne hoito- ja palvelusuunnitelmat, joita lainsäädäntö heiltä edellyttää on tehty ja kirjattu siten, että niissä toteutuu neuvonpidossa sovitut asiat. Sovitaan seurantapalaverin ajankohta (1-3 kuukautta). 6. Toiminta Sovitut tuen muodot ja toiminnot perheen kanssa alkavat. Jos ennen seurantapalaveria ilmenee tarve (perheen itsensä tai jonkun toimijan näkökulmasta) toiminnan muuttamiselle tai perheen tilanne muuttuu merkittävästi, voidaan seurantapalaveria aikaistaa. Tämä tapahtuu koordinoivan työntekijän kautta. 7. Seurantapalaveri Seurantapalaverissa on mukana ne henkilöt, jotka olivat mukana ensimmäisessä neuvonpidossa. Seurantapalaverissa arvioidaan tuen muotojen toteutumista ja vaikutusta perheen tilanteeseen sekä sovitaan jatkotoimenpiteistä. 35\n36 Konkreettinen toimintasuunnitelma: 36\n37 Liitteet Liite 1: Monialaisen yhteistyön seminaari\n38 Liite 2. Monialaisen yhteistyön seminaarin esitykset Reija Paananen: Lasten ja nuorten hyvinvoinnin nykytilat ja taustat RPaananen Oulu Katariina Pärnä: Kehittävä moniammatillinen yhteistyö prosessina Kehitävä moniammatillinen yhte Katri Pintamo-Kenttälä ja Asta Kaarniemi: Koulumentorit: merkitys hyvinvoivan koululaisen tukemisessa Koulumentorit Oulussa Anneli Koistinen ja Jutta Pernu-Määttä: Byströmin nuortentalo Byströmin talo Anna Onnela: Koulupsyykkaritoiminta Koulupsyykkaritoimin ta 38\n39 Liite 3. Lastensuojelulaki ja monialainen yhteistyö seminaari\n40 Liite 4. Monialainen yhteistyö ja lastensuojelulaki seminaarin materiaali Mira Takkinen, Aino-Maria Koistinaho & Maarit Lätti: Oulun kaupungin lastensuojelu lastensuojelun esittely Maria Haarajoki: Lastensuojelulaki Oulu\n41 Liite 5: pidetyn työpajan aikataulu Tulokahvit Päivän avaus Työ ryhmissä: Osallistujien esittely Johdanto: Case asiakkaan fyysisen, psyykkisen ja sosiaalisen elämän kuvaus Millainen olisi yksilön/perheen paras mahdollinen elämä ottaen kokonaistilanne? Psyykkinen näkökulma Fyysinen näkökulma Sosiaalinen näkökulma Taloudellinen näkökulma Miksi paras mahdollinen elämä ei yksilön/perheen kohdalla aina toteudu? Mitkä tekijät vaikeuttavat hyvän elämän toteutumista? Minkälaisen toiminnan turvin henkilö voisi selvitä psyykkisesti, fyysisesti ja sosiaalisesti, hyvinvoivana ja oman elämänsä aktiivisena subjektina omassa elämässään? Lounas (omakustanteinen) Konkreettisen toimintamallin luominen (mitä, kuka ja miten)? tavoitteiden, tehtävien, vastuiden ja roolien määrittäminen toimintamallin karkea kuvaaminen Kahvitauko Ryhmät esittelevät tuotoksensa ns. suurryhmälle (kaikille työpajaan osallistuville) Jatkotyöskentelystä sopiminen 41\n42 Liite 6: Kaikille ryhmille annetut tehtävät Tehtävä 1: Millainen olisi case asiakkaan paras mahdollinen elämä ottaen huomioon lapsen, nuoren ja hänen perheensä kokonaistilanne? Koko tehtävän suorittamiseen aikaa 45 min klo Osallistujat kirjaavat pareina ajatuksensa yksilön/perheen parhaasta mahdollisesta kokonaistilanteesta värillisille A4 papereille seuraavasti: Psyykkinen näkökulma : Valkoinen paperi Fyysinen näkökulma: Vihreä paperi Sosiaalinen näkökulma: keltainen paperi Taloudellinen näkökulma: punainen paperi 20 minuutin jälkeen osallistujat kiinnittävät seinälle kirjaamansa paperit siten, että psyykkisen näkökulman paperit ovat allekkain jne. Klo Parit kertovat ajatuksensa eri näkökulmista muulle ryhmälle. Kirjoitettuja näkökulmia vielä asetetaan tärkeysjärjestykseen/ täydennetään/ryhmitellään tarvittaessa. Tehtävä 2: Miksi paras mahdollinen elämä ei lapsen/nuoren ja hänen perheensä kohdalla aina toteudu? Mitkä tekijät vaikeuttavat hyvän elämän toteutumista? Koko tehtävän suorittamiseen aikaa 30 min klo Osallistujat kirjaavat pareina ajatuksensa tekijöistä, jotka vaikeuttavat hyvän elämän toteutumista A4 papereille seuraavasti: Psyykkinen näkökulma : Valkoinen paperi Fyysinen näkökulma: Vihreä paperi Sosiaalinen näkökulma: keltainen paperi Taloudellinen näkökulma: punainen paperi 15 minuutin jälkeen osallistujat kiinnittävät seinälle kirjaamansa paperit siten, että psyykkisen näkökulman paperit ovat allekkain jne. Klo Parit kertovat ajatuksensa eri näkökulmista. Kirjoitettuja näkökulmia vielä asetetaan tärkeysjärjestykseen/ täydennetään/ryhmitellään tarvittaessa. Tehtävä 3: Minkälaisen toiminnan turvin yksilö/perhe voisi selvitä psyykkisesti, fyysisesti ja sosiaalisesti toimintakykyisenä, hyvinvoivana ja oman elämänsä aktiivisena subjektina? Koko tehtävän suorittamiseen aikaa 45 min klo\n43 Osallistujat kirjaavat pareina ajatuksensa sellaisesta toiminnasta, joka auttaisi asiakasta A4 papereille seuraavasti: Psyykkinen näkökulma : Valkoinen paperi Fyysinen näkökulma: Vihreä paperi Sosiaalinen näkökulma: keltainen paperi Taloudellinen näkökulma: punainen paperi 20 minuutin jälkeen osallistujat kiinnittävät seinälle kirjaamansa paperit siten, että psyykkisen näkökulman paperit ovat allekkain jne. Klo Parit kertovat ajatuksensa eri näkökulmista. Kirjoitettuja näkökulmia vielä asetetaan tärkeysjärjestykseen/ täydennetään/ryhmitellään tarvittaessa. Tehtävä 4: Konkreettisen toimintamallin luominen Koko tehtävän suorittamiseen aikaa 1 h 30 min klo Osallistujat kokoavat pareina ajatuksensa sellaisesta toiminnasta, joka auttaisi asiakasta seuraavaan taulukkoon: Osallistujat voivat tehtävälistaa täydentää toimintamallikuvauksella (esim. prosessikuvausta hyväksikäyttäen) 30 minuutin jälkeen osallistujat kiinnittävät seinälle kirjaamansa paperit. Klo Parien tekemät tehtävälistat kootaan ja tuloksia tarkennetaan ja jäsennetään yhdeksi koko ryhmää koskevaksi esitykseksi. 43


Muut nimet SEAT 127\nTeknisesti samankaltaisia Fiat 147\nFiat 127 on Fiatin vuosina 1971–1987 valmistama pieni henkilöautomalli, joka korvasi Fiat 850:n. Espanjalainen SEAT valmisti autoa lisenssillä, ja 127:n pohjalta kehitettiin tavarankuljetusmalli Fiat Fiorino. 127:n seuraajaksi esiteltiin vuonna 1983 Fiat Uno, mutta mallin valmistusta jatkettiin vuoteen 1987 saakka.\nKeväällä 1971 esitelty etuvetoinen Fiat 127 oli merkittävä edistysaskel verrattuna edeltäneeseen takamoottoriseen 850-malliin. Se oli yksi ensimmäisiä nykyaikaisia pikkuautoja. Erityisesti mallin tilankäyttöä kehuttiin, sillä 80 prosenttia pohjapinta-alasta oli matkustajien ja matkatavaroiden hyödynnettävissä. 127 valittiin Vuoden autoksi Euroopassa 1972. Moottorina oli edeltäjästä periytyvä 0,9-litrainen (47 hv), ja alkuvaiheessa ainoa korimalli oli kaksiovinen. Vuonna 1972 esiteltiin kolmiovinen hatchback, jossa takaluukku aukeni kattoon saakka ja takaistuin oli mahdollista taittaa alas tavaratilan laajentamiseksi.\nFacelift-mallin (1978) Fiat 127\nVuonna 1977 malli koki kasvojenkohotuksen, jossa se sai uudet puskurit, ajovalot ja etusäleikön. Sisällä kojelauta oli uusi. Aiemman moottorin rinnalle tuli suurempi 1,0-litrainen. Seuraavana vuonna esiteltiin 127 Sport, jossa imusarjaan, venttiileihin ja kaasuttimeen tehtyjen muutoksien avulla 1,0-litraisen moottorin teho oli nostettu 70 hevosvoimaan. Vuoden 1979 uutuusmalleja olivat Top, jossa oli auki rullattava kangaskatto, sekä maastokelpoisempi Rustica. Siinä oli muun muassa vahvistettu kori ja jousitus, erilaiset vaihdelaatikon välityssuhteet sekä suojatut ajovalot.\nAutolehtien koeajajat kehuivat Fiat 127:n tilankäytön lisäksi auton pientä polttoaineenkulutusta, tarkkaa ohjausta ja kaarreominaisuuksia nopeassa ajossa. Sen sijaan moitteita saivat epätarkka vaihteensiirto ja ajo-ominaisuudet pienillä nopeuksilla.\nVuonna 1980 esiteltiin viisiovinen korimalli, joka oli alun perin SEATin kehittämä. Loppuvuonna esiteltiin myös farmarimalli Panorama, joka puolestaan perustui brasilialaisvalmisteiseen Fiat 147:ään. Seuraavana vuonna moottorivalikoima laajeni 1,3-litraisella (45 hv) dieselmoottorilla.\nToisen kasvojenkohotuksensa auto koki vuoden 1981 lopussa, jolloin se sai jälleen uudet ajovalot, etusäleikön ja puskurit. Sport-mallin moottoriksi tuli 1,3-litrainen (75 hv).\nSuomessa Fiat 127:n maahantuojana toimi Hankkijan tytäryhtiö Autonovo Oy. Mallia myytiin 1970-luvun aikana lähes 35 000 kappaletta. Vuonna 1981 Fiat 127:n kaksiovinen malli maksoi 29 400 markkaa, kolmiovinen malli 29 900 markkaa ja suuremmalla moottorilla varustettu Fiat 127 Strada 31 900 markkaa. Vuonna 1980 Fiat 127 -mallia rekisteröitiin 5 184 kappaletta ja se oli Suomen neljänneksi eniten myyty henkilöautomalli Datsun Cherryn, Ladan takavetoisen mallisarjan ja Toyota Corollan jälkeen.\nViisiovinen Fiat 127.\nFacelift-mallin (1982) Fiat 127.\nLaurell, Heikki (toim.): Suomen henkilöautot 1981. Helsinki: Kustannus Oy Autotekniikka, 1981.\n↑ 1972 – Fiat 127 Car of the Year. Viitattu 5.6.2018. (englanniksi)\n↑ a b c d Fiat 127 Carsfromitaly.net. Viitattu 5.6.2018. (englanniksi)\n↑ Levä, Kimmo (toim.): Auton vuosisata (Mobilia-vuosikirja 1999), s. 49. Kangasala: Mobilia-säätiö, 1999.\n↑ Laitinen. Timo: Auto 70-luvulla: nousun ja kriisin vuosikymmenellä (3. painos), s. 69. Helsinki: Alfamer Oy, 2013. ISBN 978-952-472-003-8\n↑ Laurell 1981, s. 47–48.\n↑ Laurell 1981, s. 22.\nKuvia tai muita tiedostoja aiheesta Fiat 127 Wikimedia Commonsissa\nNoudettu kohteesta ”https://fi.wikipedia.org/w/index.php?title=Fiat_127&oldid=20023075”\nSivua on viimeksi muutettu 28. syyskuuta 2021 kello 17.36.


mohairmetsä: Eihän lahjoja saa avata etukäteen\nMuttaku oon vaan niin malttamaton ja synttärit oisi vasta huomenna. Nää on vaan niin ihania että pakko esitellä. Sain ne Sannalta lahjaksi ja todella tarpeeseen tulikin, sillä mulla ei oo yhtään silmukkamerkkiä ennestään. Aina oon käyttänyt vaan jotain lankarinkulaa merkkinä, kun semmosta on tarvittu. Kiitos paljon Sanna:) Noh sainpas minä jo äitiltäkin lahjan etukäteen kun se pakotti avamaan sen:o. Huomenna olisi vielä mitä luultavimmin yksi lahja tulossa:b.\nNyt on taas vaihteeksi ollut semmosta kiirettä että ei oo joutanu juuri neulomaan. Kirihän valmistui ja voisin sen esitelläkkin, mutta ei jaksa ottaa kuvia kun se on ihan tämän näköinen. Pari mallikertaa kylläkin pienempi. Pomatomus-sukkia sain eilen aika pitkälle tehtyä. Että ehkä tässä joskus kesän mittaan vielä jotain valmistuu..\nOlepas hyvä vaan:)\nEn oo sitte koskaan ennen silmukkamerkkejä tehnyt, joten en mene takuuseen noiden toimivuudesta... Ainakin lenkin koko ja käytetyn metallilangan vahvuus arveluttaa. No, kohtahan nuo varmaan pääsevät testikäyttöön:) Ei sitten raporttia liian pienistä ja vääntyilleistä silmukkamerkeistä blogiin, kiitos ;)\nkesäkuuta 15, 2006 5:50 ip.\nKauniita silmukkamerkkejä. Kyllä toi Sanna osaa vaikka mitä! :) Niin ja paljon onnea huomiselle synttärisankarille! ;D\nkesäkuuta 15, 2006 7:34 ip.\nKivoja silmukkamerkkejä! Auttakaa tyhmää - miten niitä saa siirreltyä paikasta toiseen? Onko rinkula jotenkin avonainen? Olisi kiva nähdä ihan lähikuvina.\nkesäkuuta 21, 2006 2:45 ip.


Aleksi Heinonen, controller\nJuuri valmistunut kauppatieteiden maisteri Aleksi Heinonen on saanut mielenkiintoisen työroolin itselleen. Heinonen toimii controllerina ja tekee yhteistyötä sekä talouden että myynnin tiimien kanssa.\nOpiskellessaan yliopistossa Heinosella oli kouluprojekti, jossa tehtiin yhteistyötä jonkin yrityksen kanssa. Yrityksesi valikoitui Certego Oy. Projektin päätyttyä Heinonen huomasi Certegolla olevan avoin finance traineen paikka. Hän soitti projektista tutuksi tulleelle nykyiselle talousjohtaja Akseli Alinikulalle ja yhdessä he sopivat, että Heinonen olisi töissä Certegolle ja samalla tekisi opintojen maisterivaiheen päättötyön, gradun, Certegolle.\nHeinosen työnkuva jakautuu kahteen osaan. Puolet työajasta kuluu talouden asioihin ja raporttien laatimiseen. Toisen puolikkaan hän on myynnin ja ratkaisut-yksikön tukena. Tätä voi olla esimerkiksi kannattavuusanalyysien teko, hinnoittelun laatiminen ja prosessien kehittäminen.\nHeinonen arvostaa Certegon uudistumisen halua ja haluaa antaa oman osansa, jotta muutoksessa onnistutaan. Heinosen mielestä töissä on parasta hyvä kommunikaatio tiimin kesken, huumorintaju ja se, että ollaan aina valmiita auttamaan. ”Kaikki puhaltaa yhteen hiileen”, Heinonen summaa.


Kuinka pelata? - Binary optionsBinary options\nHome » Kuinka pelata?\nMiksi investoida binary vaihtoehtoja?\nTärkein etu, että binary vaihtoehtoja on se, että toisin kuin perinteiset securities, investointi välittäjä alustoilla, voit saada palautusta jopa 100%. Vaihtoehdoista kaupankäynnin on tehnyt läpi välittäjä, eli, web-alustan välitys. Pääsääntöisesti, koostuu valikoima investointeja käyttämällä liukusäädintä Ylös/Alas määrittää ajankohta tapahtuman, ja summa, jonka haluat panostaa.\nTulos binary vaihtoehtoja saamme, kun hyvin wytypujemy nousta tai laskea valitun käyttöomaisuuden tietyn ajan kuluessa.\nEsimerkiksi: Jos oikein ennakoida muutoksia, me saada jopa 100 prosenttia määrä alkuperäisen investment. Esimerkiksi, typujemy, että 60 sekunnin kuluessa, EURO-valuutassa kasvaa, ja me viettää kaupassa$ 100. Jos meidän adoptio onnistuu, otamme 100 dollaria ja 100 prosenttia määrästä, joka on seurausta saamme kustannuksella$200.\nBinary vaihtoehtoja, miten kaupan?\nBinary vaihtoehtoja ja miten kaupan binary vaihtoehtoja voittaa sosiaalinen verkosto ja tietoja. Enemmän ja enemmän ihmiset ovat siirtymässä käyttämään tällaista online tulos. Kuitenkin, ei kaikki on tietoa siitä, miten pelata välitys alustoilla. Mitä binary vaihtoehtoja ja miten pelata, tehdä voittoa?\nVastoin yleistä mielipidettä, kaupan binary vaihtoehtoja on yksinkertainen ja helppo. Kuitenkin, aloittaa, tarvitset perustiedot luokittelu variantteja. Kokeneet kauppiaat voivat ennustaa tulevia muutoksia osakemarkkinoilla ja “valitse” asetukset niin, että sen tulos toi hyvän tuloksen. Kasvot, aloittelijoille usein vaihtelevat siitä, miten aloittaa kaupankäynnin verkossa, koska alhainen tiedon taso. Ennen kuin aloitat vedonlyönti binary vaihtoehtoja jokainen tuoretta elinkeinonharjoittaja pitäisi tietää perustiedot tietoa niistä ja lukea sanakirja ehdoin.\nBinary options – mikä strategia valita?\nJokainen henkilö, jotka haluavat aloittaa kaupankäynnin binary vaihtoehtoja voisi ajatella, on yksi tärkein kysymys – kuinka pelata ja mikä strategia valita? Valitettavasti ei ole erityisiä todistettu metodi, että 100% on tuoda voittoa kullekin käyttäjälle. Kuitenkin, paljon online-välittäjät, säädetään, että “tuore” sijoittajat lukemattomia koulutuksen materiaalit. Kokematon pelaaja, ennen leikkausta, sinun pitäisi tutustua perus käsitteitä, jotka löydät verkkosivuilla välittäjä. Lisäksi välittäjät tarjoavat myös online-koulutus, ilmainen e-kirjoja, Internet, video investoida binary vaihtoehtoja, artikkeleita kirjoittanut asiantuntijat ja analyytikot.\nLisäksi, jokainen henkilö, joka päätti investoida vaihtoehtoja on ensinnäkin varmistettava säännöllinen seuranta tilanne rahoitusmarkkinoilla ja talouden, ja talouden.\nSe pitäisi myös olla huomattava että jokainen pohja on oma erittely. Ei ole väliä, jos me valita varastot, indeksit ja muut varat, meidän täytyy tietää tarvittavia tietoja ja seurata tilannetta markkinoilla. Internet kauppiaat, pitkin kanssa ajan olen testaus erilaisia strategioita ja saada kokemusta, ja voit tehdä johtopäätös, mitä järkeä on ostaa vaihtoehtoja ja jota myydä.\nBinaarinen asetukset DEMO-tili, voit aloittaa kaupankäynnin.\nHyvä tapa saada taitoja ja rikastuttaa tietoa binary vaihtoehtoja, mutta lukea kaikki lähteet toimittamien tietojen välittäjä, on avata DEMO huomioon. Avaamalla DEMO huomioon alusta välittäjä, se on mahdollista aloittaa investoimalla virtuaalista rahaa kertynyt tilille. Täten, me opimme, miten valita oikea strategia ja mitä ei tehdä virheitä tulevaisuudessa peliin oikeaa rahaa.\nMitkä ovat binary vaihtoehtoja?\nBinary vaihtoehdot ovat ei mitään, mutta työkalu, joka juontaa juurensa XX vuosisadan. Nämä työkalut vuosia osakemarkkinoilla. Tarkoituksena oli suojautua laskussa ja nousussa hinnat nämä varat. He ottavat muodossa vaihtoehtoja omaisuutta, kuten varastoja, valuuttojen, hyödykkeiden tai indeksit.\nSana “binary” tarkoittaa kirjaimellisesti kaksinkertainen. Tämä tarkoittaa, että binary vaihtoehtoja voidaan käyttää suojaamaan nousu tai lasku arvo.\nBinary vaihtoehdot ovat ei sääntöjä noudata?\nOlet henkilö aloittaa? Muista huolehtia muutamia tekijöitä:\nKäytä ilmainen DEMO huomioon.\nLue tarjota opetusmateriaalia.\nOsallistu koulutus istuntoja verkossa.\nSäännöllisesti seurata tilannetta markkinoilla.\nÄlä laita kaikkea yhden kortin”- aloittaa kaupankäynnin alin määrä.\nÄlä heittää allas – olla kärsivällinen, vaikka kun Olet onnistunut voittaa suuri summa, ei jahdata investointi koko rahan määrästä.\nAloita vaihtoehtoja lyhyt – suositeltavaa asiantuntijat kokematon ihmiset.\nJos sinulla on huolenaiheita, ota yhteys asiakaspalveluun.\nMikä välittäjä valita?\nInvestoimalla binary vaihtoehtoja on tulossa yhä suosittu, näin ollen, tulee myös välittäjät ja alustoja binary vaihtoehtoja, mutta muista aina aloittaa pelin ja investoimalla todistettu välittäjä, joka on tunnettu brändi ja omistaja toiset. Kasvava määrä alustoja antaa sinulle enemmän mahdollisuuksia, mutta samalla vaikeuttaa valinta tämän tarpeen meille. Onneksi meillä ei ole yhdellä alustalla lopettaa, ja voimme testata monet välittäjät. Valinnan helpottamiseksi olemme luoneet luokitus kaupankäyntijärjestelmä ja välittäjät binary vaihtoehtoja. Voit rekisteröityä tahansa välittäjä ja tarkista alustan, joka on sopivin Sinulle.


Suistamon länsirajalla sijaitsi suuri Jänisjärvi. Se on muodostunut törmäyskraatteriin. Muita merkittäviä järviä entisen kunnan alueella ovat Suistamonjärvi, Loimolanjärvi ja Uuksujärvi. Suistamon itäosien halki virtaava Kollaanjoki tuli maailmankuuluksi talvisodan aikaan, kun joen kohdalle vetäytynyt suomalainen puolustaja esti puna-armeijan etenemisen kolmen kuukauden ajan, sodan loppuun saakka.\nMaa- ja metsätalous tarjosivat väestölle toimeentulon. Isojaon jälkeen voitiin maita lunastaa perintötiloiksi 1800-luvun lopussa. Vuonna 1938 oli kunnassa 1 025 viljelmää.lähde tarkemmin? Tilojen keskikoko oli liki 50 hehtaaria. Pitäjän 4 300 hehtaarin peltoalasta oli hieman yli puolet heinällä. Navetoissa oli 2 320 lehmää.lähde tarkemmin? Leppäsyrjän meijeri vastaanotti maitoa 954 000 kg eli enemmän kuin mikään muu meijeri Salmin kihlakunnassa.lähde tarkemmin?\nTärkein teollisuuslaitos kunnan alueella oli VR:n saha Roikonkoskella. Sen tuotanto käsitti vuosittain 9 400–28 000 kuutiometriä sahatavaraa ja jopa 20 000 hehtolitraa hiiliä höyryvetureille.lähde tarkemmin? Sahausta harjoitettiin myös Loimolassa. Pitäjässä oli useita pieniä myllyjä ja niiden yhteydessä sirkkeleitä ja pärehöyliä. Metsätyöt ja uitot työllistivät pientilallisia ja tilattomia. Vuonna 1938 toimi kunnassa 43 kauppaa.lähde tarkemmin? Neljännes niistä oli osuuskauppoja. Suutareita, räätäleitä ja seppiä oli jokseenkin joka kylässä.\nVuonna 1500 Suistamo kuului Sortavalan pogostaan. Vuoden 1598 verokirjan mukaan Suistamosta oli muodostettu Sortavalan pogostan kappelikunta. 1700-luvun lopussa siitä tehtiin itsenäinen seurakunta. Tähän seurakuntaan kuuluivat myös Soanlahden ortodoksit. Suistamon luterilaiset kuuluivat puolestaan Soanlahden evankelisluterilaiseen seurakuntaan. Ortodoksienemmistö supistui 1900-luvulla, kun pitäjän etelälaitaan tuli rautatie, joka toi mukanaan teollisuutta ja uutta väestöä muualta. Vuonna 1937 henkikirjoitetusta Suistamon väestöstä oli ortodokseja 62,8 %.lähde tarkemmin?\nNoudettu kohteesta ”https://fi.wikipedia.org/w/index.php?title=Suistamo&oldid=20406502”\nSivua on viimeksi muutettu 6. huhtikuuta 2022 kello 16.18.


En utforskning av tekniktävlingsresultat- och grenar i Finland - deras betydelse för spelarutvecklingen och framtida fotbollskarriären : Utveckling av teknikkulturen i fotbollsföreningen Pallo-Pojat Juniorit\nKähärä, Anna; Orrström, Axel (2013)\nTämän työn tavoite on tutkia kansallisia jalkapallon taitokisoja ja niiden merkitystä yksilölliselle pelaajakehitykselle ja tulevaisuuden jalkapallouralle. Työ on tehty tilaustyönä jalkapalloseuralle Pallo Pojat Juniorit ry. Työn lopputuotteena on kehitetty taitokisalajien harjoittelua tukeva opus. Työn tutkimus on jaettu kahteen osaan. Ensimmäinen osa tutkii vanhoja taitokisojen tilastoja ja toinen osa tutkii taitokisojen lajeja motorisen kehityksen näkökulmasta. Ensimmäinen tutkimuskysymys tutkii onko menestyksellä taitokisoissa jokin yhteys pelaajan tulevaisuuden jalkapallouran kanssa. Toinen tutkimuskysymys käsittelee taitokisalajien sopivuutta eri ikäluokille jotka ne suorittavat. Ensimmäisessä tutkimuskysymyksessä mahdollinen tulevaisuuden jalkapallo ura rajoitetaan Veikkausliigaan tai Naistenliigaan. Toisessa tutkimuskysymyksessä tutkimus rajoitetaan motorisen kehityksen näkökulmaan, ottamatta mukaan muita fysiologisia ominaisuuksia. Materiaali, jota on käytetty ensimmäisessä tutkimuskysymyksessä, on vanhaa taitokisa tilastoa ja yleistä taustatietoa kisoista. Työ on toiminnallinen opinnäytetyö ja se on tuotettu tutkimuksellisena kehittämistyönä. Työn metodi on prosessinkuvaus. Tulokset ensimmäisessä tutkimuskysymyksessä viittaavat että menestyksellä taitokisoissa ja menestyksekkäällä jalkapallouralla on jonkin laatuinen yhteys. Tulokset viittaavat tosin myös että saavuttaakseen menestyksekkään uran, ei ainoastaan hyvä tekniikka riitä, vaan siihen vaaditaan myös muita kehittyneitä fysiologisia ominaisuuksia. Tulokset toisessa tutkimuskysymyksessä osoittavat että taitokisalajit ovat suurissa määrin sopivia juuri niille ikäluokille, jotka ovat voimassa tänä päivänä. Vaikka jotkut lajit voivat vaikuttaa haasteellisilta joillekin ikäryhmille, jostakin puuttuvasta ominaisuudesta johtuen, on se hyödyllistä pitää se samassa paikassa välttääkseen liiallista helpottumista jollekin muulle ikäryhmälle.