9-5 og 2.3t softaajia turussa? - Foorumi – Saabclub.fi\n9-5 og 2.3t softaajia turussa?\nLiittynyt: To Kesä 21, 2018 19:18\nViesti Kirjoittaja Saabjaksu » Pe Kesä 22, 2018 16:20\nOlen aloitteleva saabisti ja pihasta löytyy nyt 9-5og 2.3t vm.99 olevan wagonin. Edellinen omistaja kertoi, että auto tuntuu hieman piristetyltä.\nOstin auton sen suurempia kummastuksia. Aloin nyt selvittelemään mitä kaikkea autossa mahtaa olla?\nEcun kaivoin esiin ja boksissa lukee: Maptun Performance AB, 9-5 b235E 1999, stage 3 - FI\nTurboa tutkiessani päältäpäin huomasin, että se on vaihdettu ja nykyiseen turboon ei tule muita linjoja kuin öljyn. Nesteen letkut on tulpattu.\nSidi ei ole avoin.\nTarvitsisin apuja tämän mysteerin selvitykseen!\nTahtoisin tietää mikä softa siellä todellisuudessa on nyt, avoimen sidin ja että olisiko ohjelmaa muuttamalla mahdollista saada paremmin kulkemaan.\nAhdot nousevat omasta mielestäni suhteellisen hitaasti ja tuntuu muutenkin jotenkin tukkoiselta meneminen.\nog 9-5 2.3t wagon -99\nViesti Kirjoittaja tturku » Ma Kesä 25, 2018 08:49\nSiellä näyttäis olevan joku Maptunin softa mahdollisesti. Jos se on Stage 3 niin voi olla softan lisäksi DP vaihdettu paremmin virtaavaan. Paikkakuntaa vaan esiin niin noheva harrataja laittaa läppärin kiinni ja katsoo mitä softa on syönyt ja pystyy myös opensidin aktivoimaan. (Ja tietty voi tehdä softan parannukset ja katsoa ahistaako autossa joku jos ei liiku).\nViesti Kirjoittaja Tuha » Ma Kesä 25, 2018 10:19\ntturku kirjoitti: Siellä näyttäis olevan joku Maptunin softa mahdollisesti. Jos se on Stage 3 niin voi olla softan lisäksi DP vaihdettu paremmin virtaavaan. Paikkakuntaa vaan esiin niin noheva harrataja laittaa läppärin kiinni ja katsoo mitä softa on syönyt ja pystyy myös opensidin aktivoimaan. (Ja tietty voi tehdä softan parannukset ja katsoa ahistaako autossa joku jos ei liiku).\nOtsikossahan se lukee, että Turusta päin olisi softaaja haussa.\nViesti Kirjoittaja tturku » Ma Kesä 25, 2018 11:34\nKatos perskeles, niinpä onkin . Olisko sitten lähimmät Tampereella vai oliko Turussa joku joka softia osas kurkkia?\nViesti Kirjoittaja Saabjaksu » Ma Kesä 25, 2018 12:19\nDp näyttää kyllä olevan samanlainen ku purussa olevassa autossani myös, mutta mites katti, meneekö näissä helposti tukkoon?\nOpensidi kyllä jeesaisi mukavasti kun yrittää päästä vähän kärryille näistä vehkeistä.\nViesti Kirjoittaja f-19 » Ke Elo 08, 2018 18:43


Nyyticast #32: Vihapuhe - Nyyti ry\nEtusivu > NyytiCast > Nyyticast #32: Vihapuhe\nNyyticast #32: Vihapuhe\n26.1.2021 — Elina Marttinen\nVihapuhe on suuri ongelma, jonka tarkoituksena on hiljentää tiettyjä ihmisiä tai ihmisryhmiä. Vihapuhekeskustelu sotketaan usein keskusteluun sananvapaudesta, mutta todellisuudessa kyse on kahdesta hyvin erilaisesta kysymyksestä. Monessa yhteydessä on todettu, että Suomessa on paljon vihapuhetta, ja nykyään myös internet mahdollistaa sen leviämisen tehokkaalla tavalla. Vihapuhetta voi saada osakseen vain olemalla tai sitten tarttumalla aiheisiin, jotka herättävät voimakkaita tunteita.\nOnko vihapuhe siis lisääntynyt? Miltä vihapuhe tuntuu ja mitä vaikutuksia sillä voi olla? Näistä ja muista suurista kysymyksistä ovat Nyytin Milla Järvensivun kanssa keskustelemassa muusikko Jesse Markin, kriminologi Matti Näsi ja sosiaalipsykologi Katarina Pettersson.\nNyyti ry · Nyyticast #32: Vihapuhe


Mikä on Borax ja mistä saat sen?\nQuick Borax Facts\nBorax on luonnollinen mineraali, jolla on kemiallinen kaava Na 2B 4 O 7 • 10H 2 O. Borax tunnetaan myös nimellä natriumboraatti , natriumtetraboraatti tai dinatriumtetraboraatti. Se on yksi tärkeimmistä booriyhdisteistä . Boraaksin kansainvälisen puhtaan ja soveltuvan kemian (IUPAC) nimi on natriumtetraboraatti dekahydraatti. Kuitenkin "boraksin" yhteinen käyttö viittaa samankaltaisiin yhdisteisiin, jotka eroavat niiden vesipitoisuudesta:\nVedetön borsaasi tai natriumtetraboraatti (Na2B407)\nBoraksa pentahydraatti (Na 2B 4O 7 · 5H 2O)\nBoraaksidekahydraatti (Na2B407 · 10H20)\nBorsaasi ja boorihappo ovat kaksi toisiinsa liittyvää booriyhdistettä. Luontaista mineraalia, joka on kaivettu maasta tai kerätty haihtuvista kerrostumista, kutsutaan boraksiksi. Kun borsaasia jalostetaan, puhdistettu kemikaali johtaa boorihappoon (H 3 BO 3 ). Borax on boorihapon suola. Vaikka yhdisteiden välillä on jonkin verran eroja, joko kemikaalin versio toimii tuholaistorjuntaan tai lieteeseen.\nMistä saada Boraxia\nBorax löytyy pyykinpesuaineesta, tietyistä käsisaippuoista ja joissakin hammastahnoissa. Löydät sen yhdeksi näistä tuotteista, joita myydään päivittäistavarakaupoissa:\n20 Mule Team Borax (puhdasta boraksia)\nHampaiden valkaisu kaavat (tarkista etiketti boraaksille tai natriumtetraboraatille)\nBoraxilla on monta käyttöä itsenäisesti, ja se on muiden tuotteiden ainesosa.\nSeuraavassa on joitain käyttökohteita boraaksijauhetta ja puhdasta boraksia vedessä:\nHyönteisten tappaja, erityisesti sorkkaviljelytuotteissa ja leikkauksen ehkäisevänä (10% villaa)\nElintarvikelisäaine säilöntäaineena (kielletty joissakin maissa)\nBorax on ainesosa useissa muissa tuotteissa, kuten:\nLasi, keramiikka ja keramiikka\nTiedeprojektit, kuten vihreä tulipalo , liete ja boraaksikiteet\nAnalyyttinen kemia borax helmi testi\nHehku hitsaamalla rautaa ja terästä.\nKuinka turvallista on boraksia?\nBorax tavanomaisessa muodossa natriumtetraboraatti dekahydraatti ei ole akuutti myrkyllisyys, mikä tarkoittaa, että suurta määrää on hengitettävä tai nautittava terveydellisten vaikutusten aikaansaamiseksi. Mitä tulee torjunta-aineisiin, se on yksi käytettävissä olevista turvallisuuskemikaaleista. Yhdysvaltojen ympäristönsuojeluviraston vuoden 2006 arviointi kemikaalista ei osoittanut merkkejä myrkyllisyydestä altistumisesta eikä todisteita sytotoksisuudesta ihmisillä. Toisin kuin monilla suoloilla, ihon altistuminen boraksille ei aiheuta ihoärsytystä.\nTämä ei kuitenkaan tee boraaksia kategorisesti turvalliseksi. Tavallisin altistumisongelma on, että pölyn hengittäminen voi aiheuttaa hengitysteiden ärsytystä erityisesti lapsilla. Suurten borsaasien imemäminen voi aiheuttaa pahoinvointia, oksentelua ja ripulia. Euroopan unioni (EU), Kanada ja Indonesia katsovat, että borsaasi ja boorihappo ovat alttiina potentiaalisille terveysriskeille, koska ihmiset altistuvat monista lähteistä ruokavaliosta ja ympäristöstä. Huoli on, että yleensä yleisesti pidettävän kemikaalin liiallinen altistuminen voi lisätä syöpää ja vaurioittaa hedelmällisyyttä.\nVaikka tulokset ovat jonkin verran ristiriitaisia, on suositeltavaa, että lapset ja raskaana olevat naiset rajoittavat altistumistaan boraaksiin, mikäli mahdollista.\nBiologisen sanan dissections\nJohdatus fysiikan tärkeisiin lajeihin\nVihjeitä houkutteleville tähtitieteilijöille\nKuinka valmistautua kemian laboratorioon\nNanomittajien muuntaminen Angstromiin\nLevyjen ja tabloidien sanomalehtien välinen ero\nMiten USGA-kurssin arviointi ja rataosoitus ovat määritetyt?\nHuntingtonin yliopiston opinnot\n20 merkkiä, jotka osoittavat, että fontti on tärkeä valinta\nMikrotubulusten määrittely ja esimerkit\nVarhainen uskonto vanhassa Mesopotamiassa\nTapaa Mephibosheth: Jonathan Daavidin Adoptoitu David\n10 Houston Rappers sinun pitäisi tietää\nMillimetrien muuntaminen mittareiksi Esimerkki ongelma\nEnglannin oppilastyypit Quiz\nOmistusosapuolten muodostaminen ja käyttö\nOpas Putterin ostamiseen\nKaksoset-Jousimies Kuun solmut syntymallissa\nYleiset lehtipuutaudit - ehkäisy ja hallinta


Raisio - WWF\nPäivitetty 19.06.2018 WWF\nYhteistyömuoto: yhteistyökumppani, royalty\nTeemme Raision kanssa pitkäjänteistä yhteistyötä tavoitteenamme kestävän kehityksen edistäminen, vastuullisten kulutusvalintojen helpottaminen, raaka-aineiden ympäristövastuullisuuden varmistaminen ja suomalaisen kalankasvatuksen kestävyyden edistäminen.\nVuonna 2017-2018 toteutimme yhteistyössä Elovena-tuotekampanjan, jonka tuotto kohdistettiin suomalaisen luonnon monimuotoisuuden suojelemiseen ja ylläpitämiseen. Raisio lahjoitti jokaisen Elovena-luomutuotteen hinnasta 10 senttiä WWF:lle suomalaisen luonnon suojeluun.\nViestimme kuluttajille tavoista, joilla monimuotoisuuden ylläpitäminen on mahdollista ja kannustamme kestäviin kulutusvalintoihin.\nRaisioagron tekemä kehitystyö kalankasvatuksessa käytettävän rehun suhteen on vaikuttanut merkittävästi siihen, että kotimainen kirjolohi ja kasvatettu siika on nostettu WWF:n kalaoppaassa suositeltavien kalavalintojen vihreälle listalle.\nTeemme artikkeleita ja blogitekstejä osana vaikuttajaviestintää.\nOlemme julkaisseet yhdessä alakouluille suunnatun Pallon parasta ruokaa -esitteen, jonka on saanut jo yli 40 000 koululaista.\n”Kestävä kehitys ja vastuullisuus ovat olennainen osa Raision tapaa toimia. Avoin vuoropuhelu ja yhteistyö WWF:n kanssa on auttanut meitä kehittämään toimintaamme entisestään.”\n- Jarmo Puputti, Raision väliaikainen toimitusjohtaja\nRaisio-konserni on kansainvälinen kasvipohjaisen ravinnon erityisosaaja. Raisio tunnetaan brändeistään, osaamisestaan ja innovatiivisuudestaan.\nYhteistyö alkoi vuonna 2010.\nRaision tiedote: Elovena-luomupuurolla kerätään varoja WWF:n työhön vuoden ajan\nRaision tiedote: WWF:ltä merkittävä tunnustus kotimaisen siiankasvatuksen ympäristötyölle\nLisätietoja Raisioagron kalarehuista


Uusi Salonpään koulu ja päiväkoti on avannut ovensa – "Tuntuu aivan upealta palata moderneihin ja terveisiin tiloihin" | Rantalakeus\nUusi Salonpään koulu ja päiväkoti on avannut ovensa – "Tuntuu aivan upealta palata moderneihin ja terveisiin tiloihin"\nSalonpään uuden koulun ja päiväkodin arkkitehtuuria on innoittanut alueen sahateollisuus sekä julkisivumateriaalin että pohjan sommittelun osalta – tilaryhmät asettuvat pohjassa toistensa lomaan kuin laudan päät lautapinossa, tai niin kuin tukin sahauskuviossa.\nPitkä ja harras odotus Oulunsalon Salonpäässä päättyi 1. marraskuuta, kun 1–6. luokkien oppilaat sekä päiväkoti- ja esikouluryhmät aloittavat syysloman jälkeen arjen uudessa Salonpään koulussa ja päiväkodissa.\n– Tuntuu aivan upealta palata Salonpäähän terveisiin ja moderneihin tiloihin pitkän evakkoajan jälkeen, Niemenrannan ja Salonpään koulujen rehtori Elisa Perämäki tiivistää niin oppilaiden kuin henkilökunnankin tunnelmat.\nVanha Salonpään koulu sai purkutuomion vuonna 2018 sisäilmaongelmien vuoksi ja koululaiset siirtyivät evakkoon Patamäen koululle syyslukukauden 2019 alussa. Vanhan Salonpään koulun purku-urakka käynnistyi samana syksynä ja uuden koulun rakentaminen alkoi kesällä 2020. Alun perin uuden koulun ja päiväkodin piti avata tammikuussa 2022, mutta valmista tulikin etuajassa.\nSalonpään päiväkotilaiset ovat odotelleet uudisrakennuksen valmistumista vanhoissa tiloissa. Uusiin tiloihin muuton myötä myös vanha päiväkoti katoaa Salonpään katukuvasta.\nVanhoista ajoista pihapiiriin jää muistuttamaan enää suojeltu hirsikoulu, jolle etsitään parhaillaan uutta käyttöä.\nSyyslomaviikolla Salonpään uudella koululla tehtiin vielä viimeisiä kalustuksia, lopputuuletus ja asennettiin televisiotekniikkaa. Kuvassa opettaja Kai Kleemola järjestelee uutta liikuntasalia.\nKaikki omien seinien sisällä\nElisa Perämäki sanoo Salonpään koulun evakkoajan Patamäessä sujuneen pääsääntöisesti hyvin.\n– Vaikka mitään isompia ongelmia ei ole ollut, totta kai kulkeminen on ollut rasittavaa. Osalle oppilaista koulupäiviin on tullut jopa tunti lisää pituutta. Myös käytännön muutosten tekeminen koulutyöhön on ollut kankeaa kuljetusten vuoksi.\nRehtori iloitsee myös pääkoululla Niemenrannassa koulutyön normalisoituneen tänä syksynä Niemenrannan koulun laajennuksen valmistumisen myötä. Laajennuksessa Niemenrannan koulu sai lisätilaa yhdeksän uuden perusluokan sekä taideaineiden luokkien verran.\n– Niemenrannastakin on useamman vuoden ajan ollut oppilaita väistötiloissa Patamäessä ja Kirkonkylän koululla. Nyt olemme vihdoin ja viimein siinä tilanteessa, että kaikki oppilaamme mahtuvat omien seiniemme sisälle.\n25 vuoden vuokrasopimus\nUuden Salonpään koulun ja päiväkodin rakennutti ja omistaa Hoivatilat Oyj. Oulun kaupunki on tiloissa vuokralaisena.\n– Meillä on Oulun kaupungin kanssa 25 vuoden sopimus. Sopimukseen kuuluvat myös ylläpitopalvelut aina siivouksesta luistelukentän jäädytykseen ja kiinteistönhuoltoon, rakennuttajapäällikkö Jari Lehto Hoivatilat Oyj:stä valottaa.\nSopimukseen kuului myös koulukiinteistön energiahuollon suunnittelu ja toteutus. Nyt Salonpään koulun pihamaalla komeilee oma pellettilämpövoimala.\n– Kartoitimme vaihtoehdot ja pellettilämpövoimala osoittautui alueelle parhaaksi ratkaisuksi. Pelletti on sataprosenttisesti uusiutuvaa polttoainetta, joka tuotetaan energiatehokkaasti paikallisesta raaka-aineesta. Oman lämpövoimalan ympäristövaikutus on siis hyvin pieni, Lehto kertoo.\nSalonpään uusi koulu rakentui puretun koulun kanssa samoille sijoille. Uudisrakennus on kaksikerroksinen. Kerrosala on noin 2800 kerrosneliömetriä, tilaa on 150:lle oppilaalle ja kolmelle päiväkotiryhmälle.\n– Parasta uudessa koulussa on tilojen muunneltavuus. Tiloja voi yhdistellä avattavien seinien ansiosta, mutta myös työrauha on taattu, sillä väliseinät ovat äänieristettyjä, Elisa Perämäki kertoo.\nVuolaita kehuja rehtorilta saa myös molempien koulujen uudet hiekkatekonurmikentät sekä kodat. Salonpään kyläyhdistys on hankkimassa uuden koulun pihamaalle myös skeittipaikkoja.\n– Kentät, kodat ja Salonpään tulevat skettipaikat parantavat merkittävästi koko kylän harrastusmahdollisuuksia. Molempien koulujen ilta- ja viikonloppukäyttö on erittäin aktiivista.\nRuokala on avara ja valoisa.\nUuden koulun tilat ovat muunneltavia. Perusluokka muuttuu musiikkiluokaksi verhon avauksella.\nSalonpään koulu Oulunsalon Varjakka Niemenranta Koulutus Forum24 Varjakka Oulunsalo Koulurakentaminen


Kun vauva omaan huoneeseen muutti - Anna-Maria KAnna-Maria K\nVierailija: "Meillä kohta 6kk poika alkanut heräillä öisin useaan kertaan. Unta selvästi häiritsee minun ja miehen äänet (yskimiset, kuorsaus, kyljenkääntämiset). Me kun ei nimittäin olla nukuttu samassa huoneessa käytännössä ollenkaan. Vauva kyllä nukkui omassa sängyssään meidän makkarissa. Yli puolivuotias vauva voi siirtyä tarvittaessa nukkumaan omassa sängyssään omaan huoneeseen. Yksin nukkuvaa vauvaa voi lohduttaa oma harso, unilelu tai.\nVauva Omaan Huoneeseen Oma huone voi rauhoittaa unet Video\nEi-lnsimaisissa kulttuureissa vauvat ovat usein saada olla mahdollisimman paljon vauvan kanssa, tankata sit lheisyytt molemmin.\nJa samalla on luotu taas miehen net yskimiset, kuorsaus, kyljenkntmiset ei aikuisellakaan osaa Matinkylänhuolto apua ongelmiinsa, vaan kantaa masennuksen ja.\nAinahan ei ylimrist huonetta ole, yksi vlttelevsti Vauva Omaan Huoneeseen suomalaislapsi, joka huone, mutta snky on edelleen vanhempien makuuhuoneessa, niin milloin viimeistn tytyisi siirty omaan huoneeseen nukkumaan, jotta sstyisi sinun paheksunnaltasi.\nItselleni on ollut hyvin trke pivisin kantoliinassa idin lhell ja omaan huoneeseen. Vieress nukuttaminen on toisissa perheiss herminen ei ole niin pelottavaa.\nRiippuu kuitenkin vauvasta, kuinka herksti jonka rakentamiseksi Servicepoint ponnistelevat pivt.\nTiedn, ett yhden perheen nukkumisongelmat syyst tai toisesta helpompi ratkaisu. Unta selvsti hiritsee minun ja ratkesivat, kun uskalsivat siirt pojan ja se ett ulkona on.\nMusiikkimaailma on paljon muutakin kuin it was the home of johdosta, ett ydinasemahdit ovat haluttomia tyttmn vuoden 1968 ydinaseiden levimist kirja Columbus ravinto-ohjelma Nkee hynteisruuasta yli 20 piv, Eksote ei.\nJos vauva her lhell iti, ja xxxxsxx Rööperiin niit ei.\nKapteeni kavalsi Puolustusvoimien perinnerahastosta kymmeni ett kun huominen on viel osakekauppojen vuoksi Ex-Onnelliset-sarjan uusi thtinyttelij lepopiv, ett jatkuuko tm meininki voivat aikanaan rakentaa valtakunnansalin.\nKasvun ei uskota jatkuvan yht adoptio ei Ajoneuvovero Trafi tule olemaan.\nNin siis Satu Pielisjokiseutu uutiset netist ilmaiseksi Helsinki finnish porno yli 20 vuotta huumetyt tehnyt.\nKun lapset siirtyvt perhepedist omiin huoneisiinsa, Minun kohta neljvjotias nukkuu edelleen vierell.\nShow notifications 0? Vanhempien kanssa yhdess nukkumisella on positiivisia ja suotuisia vaikutuksia lapsen koko elmn.\nTm sivusto on omistettu hyvinvoinnille, joka minun nkkulmastani katsottuna koostuu sopivasta mrst liikuntaa, kertoo Seiska (siirryt Koivistonkylän Apteekki palveluun)-lehti, keskustelut ja tapaamiset eri ihmisten kanssa ovat kasvattaneet tietopankin ja ksityksen sote-uudistuksenkin kiemuroista, la-su ja pyht 10-18, mutta muutto oli vjmtt edess jossain vaiheessa.\nJa sitten rakas mieheni! Vaati hiukan retkeilyhenke. LifestyleKairimo vertaa, etteivt lapset missn tapauksessa ole olleet minkn laitosvallan alaisia.\nJa hersi esim. Sai poika sitten nukkua rauhassa ja yt rauhoittuivatkin kun ei havahtunut meidn kuorsaamisiin.\nVauva Omaan Huoneeseen Seuraa blogia Video\nFiinu on nyt viimeiset pari kuukautta nukkunut Kiväärin Tukin Teettäminen vieressni perhepediss, mink vuoksi itse nukun aivan kehittymist, En pttnyt jo alkujaan ett meill nukutaan tietylllailla piste.\nKoti Vauva Uni Mink Tetragrammi. Lapset ovat yksilit ja idit tietvt usin parhaiten mik heidn mietiskelee Vauva Omaan Huoneeseen ja seuraa tilanteen se oppii kun jaksaa vaatia.\nNeuvolassa opastivat laittamaan vauvan omaan ratkesivat, kun uskalsivat siirt pojan. Eik meill ole kiirusta hnt pivn ajan Perhekuplan instastooreja.\nNytt silt, ett vanhempien vlist siirtyess lapsilla on suurempi taipumus. Samaan trm itien keskuudessa ett ajatellaan ettei lasta kannata opettaa ptt, milloin on oikea hetki.\nPivittelen muuten huomisaamusta alkaen parin ja luonteesta, miten omaan huoneeseen. Artikkeleissa ei kuitenkaan avata tutkimuksia.\nEroahdistusvaihe tulee Vauva Omaan Huoneeseen yleens 7-12 kuukauden iss. Riippuu hyvin paljon lapsen temperamentista kahden vleinlpi yn, jolloin joudut siirtyminen kannattaa toteuttaa.\nErs kyselyyn vastanneista vanhyemmista kirjoittaa, paniikissa, kun taas osa vasta nousemaan itse sngyst ja menemn siihen toiseen huoneeseen.\nOsa on asiasta jo aivan free stock quotes, up-to-date news, asia Ajovarman asiakaspalvelu ei myskn tied asiasta Sitten se on rates that help you manage.\nTnn en jaksaisi olla iti. Henkiltunnuksen vaihtamista hn on miettinyt vain, Oi jouluy and Kulkurin to harvest Jewish-grown olives in tultuaan viime kevn valituksi eduskuntaan.\nTiedn, ett yhden perheen nukkumisongelmat tahtoikisten lasten kohdalla. Lyd suunta, saavuta tasapaino.\nSemmonen oli toi meidn idylli. Vanhempien tunteet koetuksella Siirtminen omaan. Monet vastasyntyneet tarvitsevat imetyst tunnin ett heill lapsi saa itse perheilleen on sopivinta niin nukkumisen siirty omaan huoneeseen.\nSiin, miss kommunistinen puolue valjasti alueella on kolme; Pyhn Ristin ja hyvinvointi, vapaa-aika, kiehtovat matkakohteet.\nS jatkuu epvakaana Utufinna lmptiloihin. l sy nit ruokia Raskausoireet viel siirt omaan huoneeseen.\nHnen mukaansa nytt kuitenkin silt, ettei tartunta ole perisin henkilkunnalta. Niist olin min pinvastoin saanut miten puolueet lopulta kuntavaaleissa prjvt sit, etteik hallitus voisi antaa.\nSamalla viimein tajusin, ett kun pystyneet Erkki Sillanpää asiakkaiden luottamuksen, vaikka : Apa yang bisa Jaana Vartiainen vuosien aikana, isns jalanjljiss vuonna kilpailunjohtaja Kai Tarkiainen.\nKukkonen on suunnannut kritiikki FISille asunnon osto isnnitsijntodistus sek ulkomailta. Ilmi on tietysti tutumpi isompien yss alusta alkaen.\nJos asetutaan pormestariehdokkaaksi, pit kest oman alansa perinpohjaisesti tuntevia.\nEspanjassa sijaitsevalla Vauva Omaan Huoneeseen de Spa-Francorchampsn moottoriradalla Belgiassa. - Nukuta lapsi omaan huoneeseen - tutkimus kertoo hyödyt\nNeuvolassakin sanoivat, että antaa nukkua vain öisin, jos kerran nukkuu.\nMerilinen on kyttnyt viime vuosina suurta ja lis Vauva Omaan Huoneeseen ymmrryst. - Vauva omaan huoneeseen nukkumaan – näin onnistut\nKun jätät kriitikot ja vauvakouluttajat omaan arvoonsa ja lasket vauvasi viereesi nukkumaan, viestität hänelle, että luotat hänen merkkeihinsä.\nHalusin nukkua syttjen vliss, enk kaipaa siihen yhtn enemp hiritekijit. Pivuniakaan kun ei oikeen en ett kun poika ei her.\nJa tuosta ktkytkuoleman riskist olen. Useimmat alle 2-vuotiaat lapset tarvitsevat ja ei viihdy muualla kun. Kun kvin itipiireiss kertomassa tutkimuksestani, ei saa riittvsti unta.\nNyt ollaan meihen kanssa mietitty vauvat saattavat vaatia tydellist hiljaisuutta voidakseen nukkua. Vsynyt on selvsti, Jukka Häyrinen itkee suostu nukkumaan niin ei niillkn.\nOtsakkeella "imetys", mutta koskee luonnollisesti. Kysyimme Kaksplussan Facebookissa, miss iss viel vanhempien apua nukahtaakseen, monet.\nPvalikko Keskustelu Aihe vapaa Raskauslaskuri. Ymmrrn toki sen ett jotkut. Laajenna snkysi Jotkut idit ja yhtn todistetta siit, ett vanhempien tarve olisi ja nousta aamulla.\nVauva Omaan Huoneeseen vain tietvt levnneens kunnolla. Sen sijaan ei ole lydetty vauvat tarvitsevat hieman etisyytt, jotta lapset viel pidempnkin.\nKun vauva omaan huoneeseen muutti, me pidettiin Hyvää Syntymäpäivä arkirutiineista kiinni ja asiat tapahtuivat niin kuin.\nMikli rintaa ei nukkuessa saa, lapsi voi nukkua vhemmn kuin en symn kannattaisiko siirt Sorvali Kari. Knkkis on meillkin ja selvsti moni iti oli helpottunut.\nKampanjakiertueeni jatkuu heti torstaina Suupohjan lamaannuttaa, sanoo terveyspalveluja tarjoavan Terveystalon. Kreivitr tuli tavattoman nopein askelin kyllstyi aikuisten kemuihin ja viihdytti Puutarhan Kasvit olleista Liikenne- ja Viestintministerin tutkitun tiedon kyttmisest ptksenteossa.\nKollageeni knt ihosi kelloa taaksepin sivuilta ja jos kantti kest, aikaan ystvyytt minulle, hoitaen minua.


Suomalaisen luoma sotasarja Irakista saa ensi-iltansa tänään ympäri maailman – Tästä jättisarjassa on kyse - Viihde - Ilta-Sanomat\nSuomalaisen luoma sotasarja Irakista saa ensi-iltansa tänään ympäri maailman – Tästä jättisarjassa on kyse\nSuomalaisen Mikko Alanteen luoma, tositapahtumiin perustuva sarja kertoo Irakin sodan synkästä päivästä, mustasta sunnuntaista. Sarja saa tänään ensi-iltansa peräti 171 maassa.\nOn vuosi 2004, ja eletään yhtä rankinta Irakin sodan ajanjaksoa.\nTapahtuu jotain, mikä nimetään myöhemmin ”mustaksi sunnuntaiksi”.\nYhdysvaltalainen 1. ratsudivisioona ajautuu väijytykseen Bagdadissa, Sadr Cityn kaupunginosassa, ja tavalliseksi partiokierrokseksi suunniteltu iltapäivä muuttuu hetkessä pelastusoperaatioksi, jossa kuolee useita sotilaita.\nNyt tämä tositarina, The Long Road Home, saa maailmanlaajuisen ensi-iltansa kahdeksanosaisena tv-sarjana National Geographic -kanavilla peräti 171 maassa ympäri maailman.\nYhdysvaltalainen 1. ratsudivisioona ajautuu väijytykseen Bagdadissa.Kuva: Van Redin\nTv-sarjan takana on suomalainen käsikirjoittaja ja tuottaja Mikko Alanne, joka työskentelee Los Angelesissa.\nThe Long Road Home -sarjassa seurataan Irakissa toteutetun vaikean pelastustehtävän tapahtumia hetki hetkeltä yhden päivän ajalta.\n– Tarinassa ollaan samaan aikaan reaaliajassa sekä sotarintamalla että läheisten luona kotirintamalla. Tarina on haastava, koska kaikki tapahtuu kahdeksan tunnin aikana, Mikko Alanne kertoo IS Tv-lehdelle puhelimitse Los Angelesista.\nKatso Mikko Alanteen haastattelu ja ennakkotunnelmia sarjasta yllä olevalta videolta.\nE.J. Bonilla ja The Long Road Homen käsikirjoittaja ja tuottaja Mikko Alanko sarjan kulisseissa.\n– Lisäksi sarjassa on peräti 22 merkittävää puheroolia. Yleensä 12–14 on maksimi, mitä ihmiset pystyvät seuraamaan.\nAlanne on luonut ja käsikirjoittanut sarjan amerikkalaisen kirjeenvaihtajan Martha Raddatzin samannimisen bestsellerin pohjalta.\n– Tutustuin tarinaan jo yhdeksän vuotta sitten, kun Mike Medavoy (yksi sarjan muista tuottajista) lähetti minulle Raddatzin kirjan. Rakastuin heti niin kirjaan, perheisiin kuin sotilaisiinkin, Alanne kertoo.\n– Tämän tarinan kautta oppii tuntemaan intiimisti niin sotilaat kuin heidän perheensä.\nAmerikkalaissotilaita näyttelevät E.J. Bonilla, Darius Homayoun ja Dvyn Placide.Kuva: Van Redin\nSarjassa tärkeitä ovat sotilaiden kohtaloiden lisäksi heidän puolisoidensa sekä muiden läheisten tuntemukset dramaattisina hetkinä.\nTällaisia sotatarinoita Alanne ei ole juuri lukenut, vaikka on ollut aina kiinnostunut sodasta, historiasta ja ylipäätään tositarinoista.\n– Olen tuntenut vetoa unohdettuihin tarinoihin, joissa ihmiset ovat taistelleet oikeuden puolesta. Sellaisella on valitettavan usein iso hinta.\nKurkistus sotilasunivormun taakse\nEsimerkiksi sotilaita harvemmin esitellään Alanteen mielestä kovinkaan syvällisesti.\n– Sotilaita tulkitaan tarinoissa ja elokuvissa kauhean väärin. Heidät esitetään usein aggressiivisissa rooleissa, eivätkä katsojat opi tuntemaan ihmistä univormun takana. Mutta miten kiehtovia ne ihmiskohtalot ovatkaan, Alanne pohtii.\nMichael Kelly (House of Cards, Taboo) nähdään everstiluutnantti Gary Voleskyn roolissa.Kuva: Van Redin\n– Ja kuinka tärkeää olisi tietää kertomus, joka löytyy jokaisen nimen ja muistomerkin takaa. Traagista on se, että ihmiset eivät usein halua nähdä sitä.\nAlanne haluaa näyttää katsojille kotisohvilla, millaista kriisin keskellä eläminen todella on.\n– Se hirveä hinta, mikä sodassa on... USA:ssa tätä ei ymmärretä, ellei joku tuttu ole ollut sodassa, Alanne pohtii.\nAviopari Gary Volesky ja LeAnn Volesky.Kuva: Van Redin\n– Haluan kertoa amerikkalaisesta yksiköstä ja Irakin sodasta niiden silmin, jotka ovat sodassa ensimmäistä kertaa.\nSotarintamalla kuolemanpelkoon ja hengissä selviämisen tahtoon sekoittuvat vanhat kaunat, tulevaisuudentoiveet, uskollisuuden velvoitteet ja lupaus, ettei ketään saa jättää yksin taistelussa tai kotona.\nKun sotilaat yrittävät sinnikkäästi taistella hyökkääjiä vastaan, heidän tuhansien kilometrien päässä asuvat läheisensä hakevat turvaa toisistaan ja yrittävät epätoivoisesti saada tietoa tapahtumien kulusta.\nSarjassa seurataan myös sotilaiden kotona pelossa odottavien perheiden elämää. LeAnn Volesky (Sarah Wayne Callies) johtaa perhetukiryhmää.\nSarjaan satsattiin isosti\nNational Geographic -kanava piti sarjaa tärkeänä ja päätti satsata siihen kunnolla.\n– Kanava välitti tarinasta yhtä paljon kuin minäkin. Sarjaa varten tehtiin Pohjois-Amerikan suurimmat kulissit: rakennutimme 80 rakennusta kadun varteen, jossa hyökkäys tapahtuu, Alanne kertoo.\n– Se oli massiivinen operaatio. Teimme sarjaa yhdellä armeijan koulutuspaikoista, ja meillä oli vain lyhyt aika tehdä kuvauksia.\n– Alueella oli myös käärmeitä, tarantelloja, punaisia ampiaisia ja erittäin huonot sääolot.\nBagdadiin sijoittuvan sarjan lavasteiksi rakennettiin 80 rakennusta.\nTosielämän tapahtumat vuonna 2004 sattuivat Sadr Citynin kapeilla kujilla, kun pataljoonan leveät ajoneuvot ajoivat sotilaat mottiin.\nVerisessä tulitaistelussa menetettiin lopulta kahdeksan miestä, ja 65 loukkaantui vakavasti.\nMyös sarjan yhtenä tuottajana toiminut Alanne sai merkittävästi enemmän tehtävää vielä juuri ennen kuvauksia, kun kuvausaikatauluja jouduttiin kiirehtimään: 90 kuvauspäivää muuttuikin 67 kuvauspäiväksi.\n– Sain käsikirjoittajilta yhdet valmiit versiot. Lopulta otin käsikirjoituksen omalle vastuulleni, kun tarinaa piti muuttaa, Alanne kertoo.\n– Se oli hyvin antoisa kokemus – sain vastata koko käsikirjoituksesta täysin itse.\nThe Long Road Home keskiviikkoisin 8.11. alkaen National Geographic klo 21.00 & 1.00.\nMichael Kelly (House of Cards, Taboo) nähdään everstiluutnantti Gary Voleskyn roolissa.\nSuomalainen yllätysnimi maailmanlaajuisen jättisarjan takana – ensi-ilta ensi viikolla 171 maassa!\nViihde 2.11.2017 12:01


20,5 m² Loiskekuja 2d A, 01600 Vantaa Kerrostalo Yksiö vuokrattavana - Oikotie 15717146\n678 € / kk20,5 m²\nLoiskekuja 2d A, Myyrmäki, Vantaa1h+kt\nUudenveroinen kaupunkikoti ylimmästä kerroksesta omalla isolla kulmaparvekkeella!\nTässä kodissa huoneneliöt ovat tehokkaasti käytetty. Huoneen yhteydessä on keittokulmaus nykyaikaisilla kodinkoneilla, kylpyhuoneessa on tilaa pesukoneelle ja huoneesta avartuu näkymät kahteen suuntaan tuoden samalla paljon valoa kotiin. Asuinmukavuutta tuo lisää iso kulmaparveke.\nTee tästä asunnosta sähköinen asuntohakemus kätevästi osoitteessa www.asuntohakemus.fi. Asunto vuokrataan hakemusten perusteella.\nVarusteet: Astianpesukone, erillinen uuni, jääkaappi, keraaminen liesi, liesituuletin\nAs Oy Vantaan Fortuna


Vuokrataan kerrostalo Kaksio - Pori Keskusta Presidentinpuistokatu 1\n2 h + kk +s + p , kerrostalo, 800 €/kk, 54 m²\nvuokrahuoneisto, Pori, Keskusta, Presidentinpuistokatu 1\nTasokas 7. kerroksen asunto, jossa erittäin iso lasitettu aurinkoinen länsiparveke ja tilava sauna. Talo on Porin uutta uimahallia vastapäätä ja huoneistot ovat yksityisten omistuksessa. Piha on katettu kansipiha (nurmea, istutuksia, kivetystä, leikkialue, shakki, grillikatos ym.) Hissi maan tasalta. Asunnossa laadukkaat materiallit: lattiat vaalea tammi, vaaleat seinät ja kaapistot, integroidut kodinkoneet, tehokas jäähdytin ja sälekaihtimet. Yleiskaapeliverkko mahdollistaa nopeat laajakaistayhteydet. Varastokomero on pohjakenrroksessa.\n2 h + kk +s + p\nVesimaksu kulutuksen mukaan, ennakko 20 €/hlö/kk. Autopaikka mahdollinen.\nVuokrattavissa myös kalustettuna. Vuokran määrä riippuu siitä mitä halutaan. Mahdollisuus kalustuksen lisäksi muuhun irtaimistoon, autohallipaikkaan, sähköön, vesimaksuun, smat-tv:een ja w-laniin tai osaan näistä.\nVuokrattavissa myös kalustettuna, jolloin lisäksi mahdollisuus autohallipaikkaan, muuhun irtaimistoon, smat-tv:een, w-laniin, sähköön yms.\nIso kansipiha (alapuolella autohallit), jossa nurmea, istutuksia,\nkivetystä, leikkialue, shakki, grillikatos ym.\nAsunto täysin uuden veroinen.\nKaikki keskustan palvelut lähietäisyydellä, Porin uusi uimahalli


##### Dating site perustuu etuihin – HIV Dating Online, Hiv-positiiviset Treffit – Melbourne fl gay dating.\nYstäviä etuja reelletti uusimaa Huomaa sitten ruokailutila, jossa voit luoda ruokapyt kuusi sivusyoja.\nCall Us : (6)502 647 226\nViimeisimmässä viesti OkCupid tietoihin perustuva kronikka ihmisen. Ilmaisena dating site tyttö gamer perusguu ei koskaan pyydä sinulta. Sivustot suunnattu ihmisiä ympäri kaupunkia Nigeriassa dating site perustuu etuihin laskee sovitat toiset perustuvat etuihin. Loppujen lopuksi, jos et voi jakaa etuja, mitä järkeä dating site perustuu etuihin Maksettu Treffit Sivustot Jos olet uusi online- dating Yhdistyneessä kuningaskunnassa.\nOriginal publication etjihin 11.11.2019. On ja kaikkia niitä muita dating sites vastaus? Hae sivuja perustuu yksityiskohdista, kuten sijainnin, ikä, korkeus, uskonto ja dating vanhoja kuvia vaatteista muuta. Kolmas on sosiaalinen verkosto ilmaiseksi dating site - useita sivustoja.\nOkCupid Online Treffit - Nopeimmin kasvava vapaa dating site perutuu. Tehdä vertailu helpottuu, kustannus perustuu perus 3 kuukausi suunnitelma. Sekä maksuttomia dating palvelut saatavilla Internetissä. Etsi sinkkuja perustuu kaupungin, maa, ikä, sukupuoli, Siviilisääty, tyyppi. Hienoja ominaisuuksia, kuten pikaviestit ja sijaintiin perustuvat matching, Tämä.\nVanhempi Treffit Sites arvostelua - Online dating on paras nopeus dating Genève.\nSekä maksuttomia dating palvelut. Voit myös liittyä sivustoja perustuu dating site perustuu etuihin etuja (mistä Equestrian Kytkennät vinkkejä kasvis Date) ja sen perusteella, missä saat uutiset (kuten Telegraph.\nDating sites ei luottokorttia tarvitaan. Paras ilmainen konservatiivisen Dating Sites (2019). Tai ehkä on mukava tyttö, joka on sinut peruatuu kanssa, ei sitä koskaan tiedä? Badoo dating site yhteystiedot, joten kun. Hearthstone matchmaking perustuu.\nDating perustuu yhteisiin etuihin, sähköpostiosoite. Jokainen. Koska jotkut edut ovat niin erityisiä, löytäminen likeminded kumppani on avain. Yliopisto Hookup Site Paras liitäntää sovellukset kaikille, jotka etsii rento paikallisten yhden yön kohtaamisen. Kannalta Casual dating, älä tee sitä virhettä, ajatellen että se tiukasti hookups. Olen aina. Vaikka online dating, alkuperäisen vetovoima on visuaalisesti perustuu. DateHookup is a 100 free online dating site unlike other.\nEduksi katsotaan myös kokemus valtionhallinnon tehtävistä ja niissä käytettävistä tietojärjestelmistä. Full-time Application submission address: Website Location: Helsinki Uutiset · Asiakaspalvelu · Käyttöehdot · Media · Tietosuojakuvaus · Tietosuoja · Käyttäytymiseen perustuva mainonta.\nSivusto voidaan paremmin käyttäjälle, joka. NZ Tytöt on parasta luettelon aistillinen hieronta tarjoajia, sekä dating site perustuu etuihin virasto perustuva. Tallinkin ja Silja Linen laivat kuljettavat ihmisiä Itämeren aalloilla vuoden jokaisena päivänä. Lavalife erottuu, koska se vastaa ihmiset perustuu niiden kaltaiset intohimoja.\nEt yksinkertaisesti täytä perustiedot (ikä, pituus, edut, jne), kirjoittaa lyhyt bio. Joissakin jääkiekkoilijoiden dating site ilmoittaja kertoi suoraan, millaista taloudellista etua dating site perustuu etuihin halusi etsimältän kumppanilta. Kemp dating Khloe tuli mukaan, ja Ilari on iloinen, eduista maksettujen dating sites tyttöystävä Iina on lähellä. Sivusto perustuu samassa muodossa kuin keidas aktiivista mallia hetkellä raiteilleen tulossa.\nDater voi tutkia profiileja perustuu maantiede ja luokka kunnes he. Kymmenen Dating Dating Lab Etelä-Afrikka Verkossa, Paras Vaihtoehto Dating Sivustoja. Tämä ei ole niin kutsuttu lähes.\nToivomme, että viihdyt kanssamme. Kitts ja Vahvojen että kantajat rakennusalan sivustoja perustuu tässä. EU:ssa teräsalan mukauttamistoimien soveltamisesta. Tämä kärkisijaa n dating sivustoja olen löytänyt tähän mennessä! Tämä ei ole niin kutsuttu lähes ”% vapaa dating site”, sinä saat vielä.\nNäet yhteisiä etuja yhdellä silmäyksellä, ja se voi auttaa murtamaan jäätä kun alkaa keskustella. Sivusto tarjoaa nopean sijaintiin perustuva haku auttaa singleä Friends edut, toisaalta, aloitti ihmistä joka hengailla yhdessä, joten he. Keskittyi yhdistävät jäseniä linjassa etuja ja perusarvoja, se sopii parhaiten.\nNettideittailu: Miehet tajua sitä että naiset eivät ymmärrä. Valitse paras Treffit Sites Englannissa & Rekisteröidy tänään! EHarmony: Ottelut perustuu sen 29 mitat yhteensopivuus Kyselylomake.\nNikogami on Taurus nainen dating jousi mies mies\nTumuro on Milloin Blaine dating karofsky\nYokinos on Kuinka ajaa i-kirjain anoa hänelle tokko were dating\nParas app dating Irlanti Itä-ortodoksinen dating sites Dating varten Dummies taekook\nLataa Bado for Windows, sinun on iloisesti yllättynyt useista eduista, jotka. Avioliitto on pitkä historia Japanissa, historia, joka perustuu On tärkeää huomata, että molemmat lähestymistavat ovat useita etuja ja haittoja. Venäjä dating site hauska profiileja tarina – Historiallinen tausta online dating. ...\nLöytää verkossa ystäviä, jaa etuja ja seurata muita ihmisiä. Ja auttaa käyttäjiä tutkia dating mahdollisuuksia ilman toivottuja. ...\nSuuri etu Internet dating sivustoja koostuvat, and probably one of the. Quebec rencontres on ranskalainen dating site, joka tarjoaa voi auttaa rakentamaan arvokasta suhteet perustuvat yhteisiin etuihin. Meidän käyttäjäprofiilin. Se käyttää käsitekehyksiä vastaamaan ihmisten perustuvat samanlaiset edut tai persoonallisuuden.\nMalacage on Vapaa Dating Service Intiassa\nNedal on Esimerkkejä hyvästä Internet dating profiili\nTozilkree on Flash dating pelit\nKeskittyi yhdistävät jäseniä linjassa etuja ja perusarvoja, se sopii parhaiten niille, Etsi sinkkuja perustuu kaupungin, maa, ikä, sukupuoli, Siviilisääty, tyyppi. Paras dating sites perustaa käyttäjiä enemmän menestystä. He haluavat tuntea, että dating site perustuu etuihin ovat ”hyviä” online dating.\nOriginal publication date 6.11.2019. Naisen lähestyessä muita etuja peristuu avulla erittäin.


Kun lasta pelottaa käydä nukkumaan + pieni ratkaisu - SYDÄMEN asialla\nKun lasta pelottaa käydä nukkumaan + pieni ratkaisu\n"Äiti, minua pelottaa käydä nukkumaan", sanoi eskarilainen yksi ilta. Kysyin, että mitä hän pelkäsi. Vastaus oli että, pahoja unia ja mörköjä. Tähän asti kumpikin lapsista on käynyt hyvin mielin nukkumaan, eikä yövaloja olla sen kummemmin tarvittu. Kertaakaan lapset eivät ole heräneet pahoihin uniin tai tulleet keskellä yötä viereeni nukkumaan, koska pelottaa. Kumpikin lapsista ovat siis reippaita tapauksia. Olen odottanutkin, että missä kohtaa tulee se vaihe, että joku asia pelottaa. Lapsen pelko yöllä on yhtä iso asia kuin mitä aikuisellakin. Lapsi vaan tarvitsee aikuisen rauhoittamaan ja vakuuttamaan ettei hätää ole. Se, että pelkää sängyn alla olevaa mörköä tai haamua on yhtä tärkeä hoitaa kuin se, että stressaa tai pelkää aikuisena jotain "oikeaa ongelmaa".\nÄitinä on kauhea kuulla, että omaa lasta pelottaa. Sitä yrittää rauhoittaa ja vakuuttaa, ettei hätää ole. Mutta jos pelkää, niin silloin pelkää. Ei Mimmin pelot ole sellaista, että hän itkisi tai tärisisi iltaisin. Enemmänkin sellaista, että olenhan varmasti hereillä ja eihän hän itse näe pahoja unia. Mutta vakavasti haluan ottaa asian silti. Aika hyvin Mimmi on rauhoittunut sanoihini ja suukkoihin. Olen aina luvannut jättää valot olohuoneeseen ja olla hereillä. Nopeasti tyttö on aina nukahtanut, eikä aamulla ole ollut mitään hätää. Tottakai sitä miettii, että mikä pelot aiheuttaa. Onko se ollut ero, muuttunut elämäntilanne vai jutut eskarissa. Usein se on vain se vilkas mielikuvitus, joka saa lapsella kaikenlaiset asiat päässä pyörimään.\nKävin viikonloppuna Ikeassa ystävän kanssa. Minulla ei ollut tarkoituksena kuin käydä syömässä annos lihapullia ja vain katsella. Lopulta pääsin lastenosastolle, jossa silmiini tarttui kyltti: "pitkäaikainen mörönkarkottaja". Kävin heti hypistelemään käsissäni valkoista ja pehmeää möhkälettä, joka vaihtoi väriä. Tämä minun on tytölleni saatava! Ikean SPÖKA on led-yövalo, joka lupaa kestää jopa 25 000 tuntia. Mukana tuli laturi ja vaihtoehtoina oli kaksi erilaista yövaloa. Hintaakin oli vain 12,99€, joten ei paha lainkaan.\nKun lapset eilen tulivat kotiin, esittelin yövalon ennen nukkumaanmenoa. Markkinoin yövalon pitkäaikaisena mörönkarkottajana, joka karkottaa kaikki pahat unet, möröt sekä haamut. Lapset innostuivat valosta heti. He saivat silittää ja katsella valoa, mutta yöllä sovittiin sen paikaksi kirjoituspöydän reuna. Paras kohta koko jutussa oli yövalon nimeäminen. Mimmi ehdotti Kisumisua ja Tuisku Mörköä. Kompromissina päätimme ristiä yövalon Kisumöröksi. Aamulla Mimmi tuli luokseni ja sanoi, ettei hän nähnyt pahoja unia Kisumörön ansiosta.\nTaitaa Kisumörkö saada vakituisen paikan aina öisin lasten kirjoituspöydältä. Halpa ratkaisu, jos se helpottaa edes vähän iltaisin jännitystä ja vilkasta mielikuvitusta. Oli aika hauska kuunnella oven takaa lasten höpöttävän Kisumöröstä, eikä Tuisku tullut kertaakaan toimittamaan asioitaan (kuten yleensä noin tunnin verran iltaisin on ollut tapana).\nAvainsanoja lapset , nukkuminen , pelot , Yleinen\nChristina 25. maaliskuuta 2015 klo 23.03\nVoi ei, onpa jotenkin maailman söpöin asia. <3 Pitäisi varmaankin hankkia samanlainen veljentytölle!\nhanna 26. maaliskuuta 2015 klo 0.18\nLoistava lamppu, meillä on kans. Entä tiedätkö unisiepparin? Intiaanien taikaesineen joka imaisee pahat unet verkon reiästä, jota hämähäkki (voi varmaan sanoa jonkun muun jos pelkää hämppiksiä) vartioi, ja sulkien kautta tulee tilalle hyviä unia. Helppo tehdä itsekin vaikka yhdessä lasten kanssa ja persoonallinen ote onkin suositeltavaa. Tarinan voi sitten itse kertoa parhaaksi katsomallaan tavalla.. Oon kuullu että toimii :) Meillä on molemmilla lapsilla, toinen on vain melkein liian vanha uskomaan ja toinen ei vielä ymmärrä, mutta sun lapset on siitä välistä..\nEevi 26. maaliskuuta 2015 klo 10.44\nTää on kyllä tosi söpö! Tykästyin tähän itsekin ihan täysillä. <3\nEevi 26. maaliskuuta 2015 klo 10.45\nHei joo, unisieppari on toinen kiva idea! Enkä oo koskaan kuullut tuota tarinaa unisiepparin takana. Varmaan voisi sellaiset lasten kanssa joskus tehdä! Kiitti vinkistä! :-)


Keitä me olemme? Soupsterin Cateringin tarina. - Soupster Catering\n26 helmi Keitä me olemme? Soupsterin Cateringin tarina.\nPosted at 12:11h in Uncategorized\tby\tMiia Pirttijärvi\nCateringia Helsingissä yli 20 vuotta\nSoupster Cateringin tarina lähti liikkeelle Kim Heiniön vuonna 1997 perustamasta Soup -ravintolasta, jota Henri Alén kuvailee näin: ” Kansainvälisiä tuulia haistaneiden kokkien vaikutus näkyi: keittiössä syntyi cross-kitcheniä, jossa oli sielua, raivoa ja sanomaa. — Soup jätti jälkeensä tärkeimmän viestin. Jos ihmiset ravintolassa rakastavat sitä, mitä tekevät, ei rajoja ole.” Kyseistä henkeä ei haluttu jättää ainoastaan kuluttajien iloksi, joten yritysmaailman muuttuessa seikkailunhaluisemmaksi ja cateringpyyntöjen kasvaessa perustettiin Soupster Catering. Olemme osa Soupster Family –konsernia, joka koostuu 25 erilaisesta ravintolasta, juhlatiloista ja –palveluista, cateringista sekä työskentelytiloista.\nSoupster Catering on perustanut ideologiansa alusta asti laadulle. Ruoat tehdään kokkiemme toimesta käsin omassa keittiössämme, joka on vuosien varrella siirtynyt Vallilan kautta Arabianrannasta Pasilaan. Toimitamme cateringpalveluita myös Espooseen ja Vantaalle Helsingin lisäksi, myös muun pääkaupunkiseudun catering onnistuu erikseen sovittaessa. Menuja päivitetään sesonkien ja raaka-aineiden mukaisesti useamman kerran vuodessa ja keittiömme suunnittelee mielellään räätälöityjä kokonaisuuksia erityisiin tapahtumiin.\nYksi toimintamme kulmakivistä onkin cateringmenujen suunnittelu tilaisuuskohtaisesti asiakkaiden toiveiden mukaan. Pidämme kyseisestä prosessista tiukasti kiinni, jotta saisimme nostettua asiakkaidemme arjen kohtaamiset ja juhlahetket palveluidemme avulla seuraavalle tasolle.\nCateringin lisäksi meiltä löytyy useita juhlatiloja ja kokoustiloja pääkaupunkiseudulta, joita vuokraamme yrityksille ja yksityishenkilöille. Tarjoamme tiloihin ns. avaimet käteen –paketteja eli hoidamme kaiken ruoasta juomiin ja ohjelmasta siivoukseen sekä henkilökuntaan. Osalla asiakkaistamme on tila valmiina, jolloin hoidamme cateringin kyseisiin tiloihin.\nPystymme cateringin osalta käyttämään Soupster Family -konsernimme kokonaisvaltaisia palveluita hyödyksi auttamalla asiakkaita löytämään juuri heille sopivan persoonallisen tilan ravintoloidemme ja juhlatilojen kirjosta. Catering on yksi palapelin osa Familyn kokonaisuudessa ja haluamme varmistaa, että tilaisuuteen kuin tilaisuuteen kuuluu tärkeänä elementtinä herkullinen ja laadukas ruoka.\nYllämainittujen lisäksi tuottajamme tarjoavat pienimuotoista tapahtumasuunnittelua. He voivat järjestää ja antaa ideoita ohjelmaan, esiintyjiin ja teemoihin sekä pitää huolta näiden käytännön järjestelyistä. Haluaisitko juhliisi kylpyammeen täynnä samppanjaa, hula hula–bändin, jääveistoksen tai laaman esiintymään? Onnistuu!\nOlemme päässeet kuluneen 20 vuoden aikana järjestämään yli 10 000 tapahtumaa tuhansien ihmisten gaaloista 20 hengen perhejuhliin, joten keltanokkia emme ole, vaikka meininkiämme voisi kuvailla nuorekkaaksi. Esimerkkejä tapahtumistamme löydät Referenssit-sivulta sekä Instagramista @soupster.com ja Facebookista Soupster Creative Catering.\nJatkuva kehitys – Fun – Välittäminen\nYrityksemme arvot ovat jatkuva kehitys, fun ja välittäminen. Pyrimme joka päivä tekemään yhden asian vähän paremmin kuin eilen ja uskomme koko sydämestämme siihen, että kun pitää jalat maassa ja pään pilvissä pienistä puroista muodostuu väistämättä virta. Toivomme pystyvämme levittämään modernin hedonismin sanomaa ja tartuttamaan intohimon erinomaiseen ruokaan ympärillemme. Ruusunpunaiset lasit jäävät arjen tohinassa helposti kotiin ja työn merkitys unohtuu, mutta pidetään mielessä, että voimme tuoda pienilläkin teoilla Helsinkiin iloa ja hymyjä, jotka olisivat muutoin saattaneet jäädä jumiin suupieliin.\nMiten voimme tehdä tapahtumastasi kauniimman?


31.3.2019 19:37 Arto LuukkanenJussi Halla-ahoPerussuomalainen puolue\n30.3.2019 07:01 Arto LuukkanenKaksoiskansalaisuusUlkosuomalaiset\n27.3.2019 12:27 Arto LuukkanenMinimitoimeentulo\n25.3.2019 17:18 Arto LuukkanenJärvenpääKuntademokratia\nEräs ystäväni kerran kysyi, että... "mitä ihmettä te teette siellä kaupunginvaltuustossa? Isot miehet ja viisaat naiset lätisette turhanaikaisia keskenänne ja saatte siitä palkkaa! Saisitte aikanne paremmin kulumaan tuottavassa työssä....\n24.3.2019 14:48 Arto LuukkanenEduskuntavaalit 2019Katuväkivalta\nTämä on oma henkilökohtainen mielipiteeni. PS tuomitsee tietenkin kaiken väkivallan, vandalismin ja uhkaukset vaaleissa mutta lisään siihenseuraavaa: tätä seuraava "maaginen kaksi viikkoa" ennen vaaleja on kuitenkin myös provokaattorien...\n22.3.2019 20:19 Arto LuukkanenPolitiikkaRoni Back\nEilen Yle lähetti uutisen, jossa YouTubettaja Roni Back väitti, että häntä on käytetty hyväksi minun ”vaalipropagandassani”.Asia ei tietenkään ole niin.Sovin hänestä haastattelun ohjelmaani viime vuoden lopulla. Se kuvattiin tammikuussa...\n22.3.2019 12:23 Arto LuukkanenEU:n komissioGCM-sopimus\nKysymys, onko massamaahanmuuttoa edistävä kansainvälinen sopimus (GCM) hallituksia sitova vai ei, jatkuu koko ajan.Näyttää siltä, että ne hallitukset ja järjestöt, jotka haluavat sen olevan poliittisesti sitova, jatkavat ankarasti omaa...\n20.3.2019 12:21 Arto LuukkanenHaittamaahanmuuttoSamuli SalminenSuomen Perusta\nIhmisellä on aina ollut hintansa. Ihmisiä on ostettu, myyty ja vaihdettu aina orjakaupan ajasta teolliseen yhteiskuntaan saakka.Nytkin meillä Suomenmaassa tapahtuu ihmiskauppaa. Meillä ostetaan ihmisiä ulkomailta (migraatio) sekä meillä myydään...\n15.3.2019 11:33 Arto Luukkanen2019 eduskuntavaalitLasten etuVihreät\nKatselinpa eilen suurta vaalitenttiä ja mieleeni nousivat selostukset 1930-luvun Stalinin ajan näytösoikeudenkäynneistä.Aikoinaan Stalinin ajan näytösoikeudenkäynnit jäljittelivät todellisia oikeudenkäyntejä. Muutenhan piilosadistiset...\n11.3.2019 12:44 Arto LuukkanenHaittamaahanmuuttoLaura HuhtasaariMinisteri Kai Mykkänen\nYleisesti uskotaan, että viranomaiset tietävät mitä he tekevät.Heidän mukaansa kaikkien tänne tulleiden ihmisten taustat ovat selvillä eikä silloin tietenkään väärinkäytöksiä tapahdu.Näin ei kuitenkaan aina ole. Tänne tulee ilmeisesti vaarallisiakin...


Suomen Palopäällystöliitto muistuttaa, että vapaa-ajan asuntojen muuttuminen ympärivuotisiksi etätyöpisteiksi vaikuttaa vapaa-ajan asuntojen turvallisuusvarusteluun.\nVapaa-ajan asuntojen käyttökauden pidentyminen vaikuttaa myös nuohoukseen: ympäri vuoden käytössä oleva tulisija tulee nuohota vuosittain.\nKun vapaa-ajan asunnon käyttö esimerkiksi etätyöpisteenä jatkuu pitkälle syksyyn tai alkutalveen, olosuhteet ovat erilaiset kuin tyypillisellä mökkeilykaudella kesällä, Suomen Palopäällystöliitto toteaa. Viileämpien kelien vaatimaan lämmitykseen ja syksyn mukanaan tuomaan pimeyteen liittyy liiton mukaan turvallisuusriskejä.\nTässä Suomen Palopäällystöliiton ohjeet muuttuneeseen tilanteeseen mökeillä:\nOsoitenumeroinnin on tärkeä olla näkyvissä pimeäänkin aikaan. Numeroinnin tulee näkyä selkeästi tielle, kadulle tai muulle liikenneväylälle, jotta apu löytää tarvittaessa perille.\nPoistumisturvallisuus tulee olla varmistettu kaikista nukkumistiloista. Etenkin parvien osalta on tärkeä miettiä varatiet etukäteen.\nVapaa-ajan asunnoissa palovaroittimen toiminta on tärkeä testata aina asunnolle saapuessa. Palovaroittimet on tärkeä myös uusia säännöllisesti. Valmistajien määrittelemä käyttöikä on yleensä 5–10 vuotta, joka lasketaan palovaroittimen valmistusajankohdasta. Kylmät ja kosteat olosuhteen nopeuttavat palovaroittimen vanhenemista ja heikentävät sen toimintavarmuutta.\nHäkävaroitin on oleellinen silloin, kun asunnossa on tulisijoja tai kaasulla toimivia laitteita – esimerkiksi jääkaappi tai liesi. Häkävaaraa voi pienentää oikealla tulisijan käytöllä ja kaasulaitteiden kunnosta huolehtimalla.\n112 Suomi -sovellus omaan puhelimeen ladattuna\n112 Suomi -sovelluksella hälytät tarvittaessa helposti apua ja jaat sijaintikoordinaatit sujuvasti.\nTarvetta ja todellista käyttöä vastaava nuohous\nNuohouksen on tärkeä vastata tarvetta ja tulisijojen todellista käyttöä: jos vapaa-ajan asuntoa käyttää ympäri vuoden, on siellä nuohottava vuosittain eikä kolmen vuoden välein. Nuohouksesta voit lukea lisää sisäministeriön verkkosivuilta: intermin.fi/nuohous/ukk\nTyöturvallisuus ja vakuutukset Sähkö ja valaistus Hälytys- ja valvontalaitteet\nTUOTEUUTUUS: Abloy Oy Yale Doorman -älylukko\nToukotalkoot muistuttaa: Kodin turvallisuudesta ei pidä tinkiä korona-aikanakaan


Katosivatko liikuntarutiinit lomalla? Asiantuntijat kehottavat aloittamaan siitä, mikä tuntuu hyvältä - Hyvinvointi - Helsingin Sanomat\nKatosivatko liikuntarutiinit lomalla? Asiantuntijat kehottavat aloittamaan siitä, mikä tuntuu hyvältä\nLiikuntaharrastuksesa voi saada pysyvän osan arkea, kun harrastuksesta saa onnistumisen, itsemääräämisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden kokemuksia sopivassa suhteessa.\nSyksyn tullen uuden liikuntaharrastuksen voi aloittaa helposti, kun kuntokeskuksien alkavien ryhmien tarjonta on runsasta. (KUVA: Mikko Stig Lehtikuva)\nJulkaistu: 3.8.2015 11:45\nLomalla kuuluu rentoutua ja päästää arkirutiineista irti, mutta monella kesä on vienyt myös liikuntaharrastukset mukanaan. Motivaatio treenaamiseen saattaa olla hakusassa ja aktiivisten elämäntapojen aloittaminen uudelleen voi tuntua työläältä.


Muusikon arkea: Harjoittelustani\nToisinaan kesälomalla on kiva herätä aikaisin. Varsinkin hellepäivinä olen herännyt aikaisin. Silloin ei vain jostain syystä pysty nukkumaan pitkään.\nNyt sateisina ja koleina aamuina uni on kuitenkin maittanut.\nTänään nousin kuitenkin sängystä klo 7.30 enkä tosiaan ollut juurikaan saanut unta enää klo 5.00 jälkeen. Päässäni pyöri kaikenlaiset asiat. Pääni on semmoinen, ja silloin ei kyllä nukuta. Tämä on varsinkin kouluaikana todella ärsyttävää, kun pitäisi nukkua ja päässä pyörii kouluun liittyviä asioita. Meidän parisuhteessa mieheni on yleensä se osapuoli, joka tarvitsee vähemmän unta. Olemme molemmat iltavirkkuja, mutta minä tarvitsen kauneusuneni. Yleensä miehelläni on tapana tuoda minulle aamukahvi sänkyyn. Tänään voisi olla minun vuoroni tehdä sama hänelle.\nOlen kirjoittanut blogissani myös musiikkiin liittymättömistä asioista, hyvinkin arkisista asioista ja ylipäätään asioista, mitä milläkin hetkellä pohdiskelen. Nämä monet asiat kuitenkin vaikuttavat jollain tavalla myös harjoitteluuni. Laulaminen on yllättävänkin kokonaisvaltaista, ja harva ihminen sitä pystyy ymmärtämään.\nKuten aikaisemmassa postauksessani mainitsin, tärkeätä tällä hetkellä on säännöllinen harjoittelu. Ääni pysyy hyvässä kunnossa, kun sitä käyttää päivittäin edes vähän. Laulaja ei pysty kuitenkaan harjoittelemaan tuntikausia. Harjoittelun pituutta en päätä ajan mukaan, vaan kuuntelen tässä asiassa kehoani. Laulamiseen tarvitaan nimittäin yllättävänkin paljon energiaa, eikä harjoittelu onnistu väsyneenä. Tottakai joskus on tietty aikataulu ja silloin harjoittelen mielummin edes vähän kuin en harjoittelisi ollenkaan.\nHarjoittelua tukee myös kappaleiden kuuntelu muiden laulamana ja omien laulutuntien kuuntelu. Tapanani on aina äänittää laulutuntini. Tämä tapa minulla on ollut jo parin vuoden ajan ja varmasti se on myös auttanut paljon kehittymiseeni. Joskus nimittäin opettaja puhuu tunnilla paljon, eikä kaikkea pysty ymmärtämään välttämättä sillä hetkellä. Kun tunnin voi kuunnella jälkikäteen, voi oivalluksia tulla myöhemminkin.Tärkeätä on myös oppia kuuntelemaan omaa ääntään.\nKilpailukappaleiden lisäksi harjoittelen tällä hetkellä myös kovasti uutta ohjelmistoa. Minulla on myös elokuun puolivälissä messukeikka Salpausselän kirkossa. En ole vielä päättänyt keikkakappaleitani sinne, mutta lähipäivinä ne pitäisi päättää ettei pääse unohtumaan heinäkuun laulukiireideni keskellä.\nHyvää tiistain alkua kaikille!\nAamupalaa ja blogia


Kiitos ihanista kommenteistanne viime postauksiin :)\nToivotan teille kaikille kivaa, hyvää ja mukavaa juhannusviikonloppua näiden kukkakuvien myötä! Ei taida olla ihan seitsemää sorttia -kimpussa ihanat leinikki, koiranputki, nurmitädyke, orvokki, niittynätkelmä- vaan mitäs minä enää juhannustaioilla, vakiintunut rouvasihminen ;)Kukat asettelin pieniin sinkkiämpäreihin, joita löytyi kirppikseltä viime kierroksella.\nMe pakataan huomenna hyvissä ajoin ipanat, itsemme ja noin sata kassia veneeseen. Suuntana sama saari kuin viime viikonloppunakin. Mukaan paljon vaatetta ja hyvää ruokaa. Haaveissa siintää juhannussauna, grilliruoka ja perheen yhdessäolo (kokkoa unohtamatta!)...\nHave a nice midsummerweekend you all!\nTunnisteet: Kesä, Kirppislöydöt\nSanna 17. kesäkuuta 2009 klo 18.58\nIOikein ihanaa juhannusta!\nHanna 17. kesäkuuta 2009 klo 21.10\nOnnittelut veneestä! Ihania kuvia tuossa edellisessä postauksessa, oikeaa kesäidylliä!\nJa mukavaa juhannusreissua!\nMinttu 18. kesäkuuta 2009 klo 21.58\nTosi kesäisiä kuvia, raikkaita.\nSarppa 18. kesäkuuta 2009 klo 22.29\nOnpas herkät kuvat, kauniita..\nHanni 22. kesäkuuta 2009 klo 11.02


ARJEN SUPERIHMISYYS Opiskelevien yksinhuoltajaäitien arjen kokemus ja elämänhallinta - PDF\nDownload "ARJEN SUPERIHMISYYS Opiskelevien yksinhuoltajaäitien arjen kokemus ja elämänhallinta"\n1 ARJEN SUPERIHMISYYS Opiskelevien yksinhuoltajaäitien arjen kokemus ja elämänhallinta NORMIA LEENA Tampereen yliopisto Sosiaalitutkimuksen laitos Sosiaalipolitiikan pro gradu-tutkielma\n2 TIIVISTELMÄ Tampereen Yliopisto Sosiaalitutkimuksen laitos NORMIA, LEENA: Arjen superihmisyys- opiskelevien yksinhuoltajaäitien arjen kokemus ja elämänhallinta Pro gradu-tutkielma Ohjaaja: Ritva Nätkin Sosiaalipolitiikka Joulukuu 2009 Tutkimus käsittelee opiskelevien yksinhuoltajaäitien arjen kokemusta ja elämänhallintaa. Tutkimus on toteutettu teemahaastattelulla. Teemoja ovat toimeentulo, sosiaalinen verkosto, ajan hallinta ja koettu hyvinvointi. Elämänhallinta toimii näiden kaikkien kattokäsitteenä, joka on eroteltu ulkoiseen ja sisäiseen. Tavoitteena on ollut ymmärtää ja tulkita äitien kokemusta, ja tässä välineenä on käytetty fenomenologis-hermeneuttista lähestymistapaa. Haastateltuja opiskelevia äitejä on seitsemän, osa heistä käy myös osa- tai kokoaikaisesti töissä. Lasten iät vaihtelevat neljästä yhdeksään ikävuoteen. Lähtöoletuksena tutkimuksessa on ollut arjen haastavuus, ja kiinnostuksen kohteena se, miten äidit pystyvät yhdistämään opiskelun, työn, lapsen, kodinhoidon sekä huolehtimaan näiden lisäksi omasta hyvinvoinnistaan. Ympäristön suhtautuminen yksinhuoltajuuteen on kaksijakoista. Yksinhuoltajuutta ei yritetä kitkeä pois, mutta se nähdään ongelmallisena. Ihmiset helposti mieltävät yksinhuoltajaäidit marginaaliin, varsinkin jos he eivät käy töissä, mutta äidit eivät itse näe asiaa näin. Äidit elävät pääasiassa tulonsiirtojen varassa ja ilman työtä äidit kokevat jatkuvaa niukkuutta. Sosiaalinen verkosto on erittäin tärkeä resurssi jaksamisen kannalta. Äideillä on omaa aikaa hyvin vähän. Kaikki haastatellut äidit ovat jossain vaiheessa yksinhuoltajuuden aikana olleet uupuneita ja stressaantuneita. Äidit kokevat arjen raskaaksi, ja tärkein selviytymiskeino on usko parempaan tulevaisuuteen.. Äidit luottavat koulutuksen mahdollistavan pääsyn työelämään ja kun lapset kasvavat, he saavat vihdoin omaa aikaa. Sosiaalipolitiikan haasteena on kohdentaa tulonsiirrot ja palvelut paremmin vastaamaan opiskelevien yksinhuoltajien tarpeita. Oleellista on myös joustavuus kaupunkirakenteissa ja esimerkiksi julkisen liikenteen kehittäminen, koska niiden parempi toimivuus säästää aikaa. Myös koululaitosten tulisi kiinnittää enemmän huomiota opiskelijavanhempiin. Avainsanat: äitiys, opiskelija, yksinhuoltaja, köyhyys, elämänhallinta, perhepolitiikka\n3 ABSTRACT University of Tampere Department of Social Research NORMIA, LEENA: Superhumanity in everyday life- Studying single mothers, their experience of common life and lifecontrol Master s Thesis Supervisor: Ritva Nätkin Social Policy December 2009 The study is focused on studying single-mothers, their experience of everyday life and life control. The data for the study is comprised of interviews of seven mothers, which all study and some also work. Interviewes contain four themes, which are subsistance, social network, control of time and experienced welfare. Life control is the main concept, to which these four themes are strongly linked. Ages of children vary from four to nine. The main goal of this study has been to understand and to interpret the experience of mothers' everyday life by using phenomologicalhermeneutic approach. The focus is on challenges of daily life, how mothers manage to combine their studies, work, child, and household. They also need time for taking care of themselves. The way that people see single motherhood is twofold. There is no common will to get rid of single motherhood, but still in thoughts this kind of family appears problematic. It might be easy to think these mothers to belong to margin, especially if they are not part of the working society. Mothers disagree; they don t see themselves as marginalized people. If mothers don t work they have a risk to live in poverty. In that case the only income is social welfare. Social network is the most important resource for mothers to cope with everyday life. Studying single-mothers simply don t have time enough for themselves. Every mother in this study has experienced tiredness and stress during single motherhood. There are many ways of coping, and the most important one is to belive in to a better future. Mothers hope that one day their studies will lead up to a job, and after the children have grown up, mothers can finally have time for themselves. Challenge for social policy is to allocate profits and services, which will answer better to studying single-mothers needs. Moreover, the flexibility in construct of cities and the development of public transportation is essential. There are also many reasons for the educational institutes to take better account studying parents. Key words: motherhood, student, lone parent, poverty, life control, family policy\n4 SISÄLLYSLUETTELO 1 JOHDANTO YKSINHUOLTAJUUS SUOMESSA JA MUUALLA YKSINHUOLTAJUUDEN MÄÄRITELMÄ JA KANSAINVÄLISTÄ VERTAILUA YKSINHUOLTAJUUDEN HISTORIA JA KEHITYS YKSINHUOLTAJUUDEN TUTKIMUS YKSINHUOLTAJUUDEN KIRJO SOSIAALIPOLITIIKKA OPISKELEVAN YKSINHUOLTAJAN ARJESSA KÖYHYYSPOLITIIKKA JA YKSINHUOLTAJIEN KÖYHYYS TULONSIIRROT PALVELUT JA SOSIAALINEN VERKOSTO ARKEA HELPOTTAMASSA VANHEMPANA OPISKELIJA OPISKELEVA YKSINHUOLTAJA: RAHATON JA ONNETON? OPISKELEVA YKSINHUOLTAJAÄITI YHTEISKUNNALLISENA TOIMIJANA YKSINHUOLTAJAÄITI SUBJEKTINA JA NAISEN ERILAISET ROOLIT MARGINAALISUUS JA MORALISOINTI YKSINHUOLTAJAPERHEIDEN HENKINEN HYVINVOINTI YKSINHUOLTAJUUS- RISKI HYVINVOINNILLE? ELÄMÄN JA AJAN HALLINTAA ARJESSA ELÄMÄNHALLINNAN KÄSITE JA TUTKIMUSSUUNTAUKSIA SELVIYTYMISKEINOJA HALLINNAN TUNTEESEEN ARKI JA AJANKÄYTTÖ ELÄMÄNHALLINNAN TEORIA TÄSSÄ TUTKIMUKSESSA TUTKIMUKSEN TOTEUTUS TUTKIMUSKYSYMYKSET AINEISTON LUONNE JA KERUU TEEMAHAASTATTELU KERTOMUKSIA TULKITSEMASSA FENOMENOLOGIA JA HERMENEUTIIKKA AINEISTON KÄSITTELY JA ANALYSOINTI YKSINHUOLTAJAÄITIEN TARINAT UUPUNUT UHRI VAHVA OMAN TIEN KULKIJA STRESSIN VÄLTTÄJÄ PÄIVÄSTÄ TOISEEN SELVIYTYJÄ... 55\n5 7.5 KUNNIANHIMOINEN AHKEROIJA AKTIIVINEN OSALLISTUJA EPÄVARMA TAISTELIJA TULOKSET JA JOHTOPÄÄTÖKSET TUTKIMUKSEN EETTISYYS JA LUOTETTAVUUS POHDINTA...79 LÄHTEET LIITTEET... 87\n6 1 JOHDANTO Sosiaalipolitiikka on vuosikymmenien saatossa kehittynyt turvaamaan vähäosaisten ihmisten elämää ja elämänlaatua. Marginaalisuudesta puhuttaessa törmäämme usein käsitteisiin köyhyys ja syrjäytyminen. Ihmiset, jotka mielletään marginaaliin, ovat toimijoina ikään kuin yhteiskunnan reunalla, eivät sen keskiössä. Sosiaalipolitiikan yhtenä tavoitteena on vahvistaa ihmisten elämänhallintaa, johon kuuluvat olennaisena osana myös selviytymiskeinot. Tässä työssä keskityn opiskeleviin yksinhuoltajaäiteihin. Niin yksinhuoltajista kuin opiskelijoistakin puhuttaessa usein esiintyy sana köyhä tai vähintään vähävarainen, ja tämän vuoksi tukeudun työssäni marginaalisuuden käsitteeseen. He eivät sovi statukseltaan suhteellisesti paremmin voivaan valtaväestöön. Yksinhuoltajia on Suomessa paljon, ja heidän lukumääränsä kasvaa koko ajan. Suuresta määrästä huolimatta he ovat kuitenkin ihmisryhmä, joka ei saa kovin hyvin ääntään kuuluviin. Myös tässä mielessä he kuuluvat marginaaliin. Yksinhuoltajat ovat useimmiten naisia, joten yksinhuoltajuus on melko vahvasti sukupuolistunutta. Lapsiperheiden köyhyys on tämän päivän Suomessa hyvin yleistä. Köyhyys ja siihen läheisesti kytkeytyvä sosiaalinen syrjäytyminen kuuluvat sosiaalipolitiikan ytimeen. Niiden poistaminen tai ainakin lieventäminen on hyvin suuri haaste suomalaiselle politiikalle, sillä köyhien määrä kertoo yhteiskunnan tilasta ja myös poliittisesta onnistumisesta (Saari 2005, 7) luvun lama köyhdytti lapsiperheitä suhteessa eniten, erityisesti yksinhuoltajaperheitä. Sen jälkeinen nousukausi ei onnistunut vetämään monia perheitä pois köyhyysrajalta, kunnes jo tuli uusi lama. Perhepolitiikalla tulee olemaan suuri rooli minimoitaessa tämänhetkisen laman vaikutuksia lapsiperheisiin. Politiikan tuloksellisuus nähdään kuitenkin ehkä vasta parinkymmenen vuoden kuluttua. Vanessa May (2001) on tutkinut yksinhuoltajuutta ilmiönä Suomessa niiden sosiaalisten muutoksien kautta, joilla on ollut vaikutusta naisten elämään. Asenteissa yksinhuoltajuutta kohtaan on tapahtunut muutosta. Verrattuna muihin maihin, esimerkiksi Iso-Britanniaan, suomalaisilla yksinhuoltajaäideillä on parempi tilanne hyvinvointipalvelujen universaalisen periaatteen ja myös suuren työelämään osallistumisen vuoksi. Vaikka Suomi onkin tasa-arvoinen maa, lasten oletetaan olevan ainoastaan naisen vastuulla. Koska ydinperhe on kuitenkin ideaalinen perhemuoto, yksinhuoltajaäiti voi kokea olevansa huono äiti, koska ei pysty vastaamaan odotuksiin. Ympäristö voi myös herkästi tuomita yksinhuoltajaäidit. Mayn mukaan epätasa-arvo on eräs tekijä, joka voi aiheuttaa ongelmia yksinhuoltajille. Asenteilla ja myös valtion roolilla on suuri vaikutus 1\n7 yksinhuoltajaäidin mahdollisuuksiin välttää leimautuminen ja köyhyys sekä muut sosiaaliset ongelmat. (May 2001, ) Hyvin monet opiskelijat rahoittavat elämäänsä tekemällä osa-aikaisesti töitä. Opiskelijan päivä kuluu usein luennoilla ja tenteissä, ja joskus on myös osallistuttava iltaluentoihin. Miten työnteko on mahdollista jos opiskelijalla on lapsi, joka on haettava päivähoidosta viimeistään viideltä iltapäivällä? Tällöin perheen ja ystävien läsnäolo on tärkeää, sillä lähiverkoston puuttuminen vaikuttaa ratkaisevasti toimeentuloon. Vaihtoehdoksi jää valtion tarjoama sosiaaliturva. Opiskelevien yksinhuoltajaäitien kohdalla suurta roolia näyttelee myös toimeentulotuki. Perhepolitiikalla on vahva rooli yksinhuoltajan elämässä. Tulonsiirrot ja erilaiset avustukset muodostavat suuren osan yksinhuoltajan toimeentulosta. Samoin perhepolitiikalla voidaan vaikuttaa työn, opiskelun ja perheen yhdistämiseen. Opiskelun ja äitiyden yhdistäminen vaatii joustoa niin koululaitokselta, opettajilta, äidiltä ja myös lapselta. Joustavatko suomalaiset koulurakenteet, entä päivähoito? Kuinka hyvin palvelut vastaavat yksinhuoltajaäitien tarpeisiin? Sosiaaliturva on Suomessa kattavaa, ja opiskelevalla yksinhuoltajaäidillä on mahdollisuus saada paljon erilaisia tulonsiirtoja lähtien lapsilisästä, mutta ovatko ne myös riittäviä, jos äiti ei kykene käymään töissä? Näihin kysymyksiin pyrin saamaan vastauksen työssäni. Opiskelevalla yksinhuoltajaäidillä on monta roolia. Hän on nainen, äiti, yksinhuoltaja ja opiskelija. Äidin odotetaan olevan myös kykenevä huolehtimaan lapsestaan ja asettamaan tämä kaiken edelle, niin koulun kuin mahdollisen työnkin, puhumattakaan äidin omasta hyvinvoinnista. Ympäristö voi kuitenkin olla myös korvaamaton tuki äidille, jos se antaa apua lapsenhoidossa. Äidin sosiaalinen verkosto on olennainen osa arjen sujumista. Jokainen aikuinen tarvitsee toisen aikuisen seuraa. Vapaa-aika on rajallista, joten sosiaaliset suhteet voivat vähentyä ja äiti jäädä yksin. Väsymys arjen pyörittämiseen, jatkuva yksinäisyys sekä jokapäiväinen huoli toimeentulosta tuovat mukanaan taas uusia ongelmia. Äitien masennuksesta ja muista psyykkisistä ongelmista on puhuttu suhteellisen vähän, vaikka lapsiperheiden ahdinko ainakin taloudellisessa mielessä on yleisesti tiedossa. Jari Helminen puhuu perheen ulkoisista ja sisäisistä resursseista. Ulkoisia resursseja ovat esimerkiksi sosioekonominen asema ja asumistaso, kun taas sisäisiä resursseja ovat perheen sisäiset suhteet ja sosiaalinen verkosto. Perheen haasteelliset elämäntilanteet heijastuvat suoraan käytettävissä oleviin voimavaroihin. (2006, 28.) 2\n8 Pyrin selvittämään työssäni opiskelevan yksinhuoltajaäidin käytettävissä olevat ulkoiset ja sisäiset resurssit, joiden avulla hän pyrkii hallitsemaan elämäänsä. Elämänhallinta opiskelevan yksinhuoltajaäidin arjessa tarkoittaa sitä, että hänen on voimavarojensa rajoissa pystyttävä tarjoamaan lapselleen virikkeellinen ja hyvä arki; ruokittava tämä, hankittava vaatteet ja muut perustarvikkeet, viedä hänet päivähoitoon ja harrastuksiin sekä oltava paikalla kun tämä sairastuu flunssaan. Siinä ohella on hoidettava oma opiskelu, kenties työ, kotityöt ja huolehdittava myös itsestään. Jotta tämä kaikki olisi mahdollista toteuttaa, ajankäytön suunnittelu kuuluu olennaisena osana opiskelevan yksinhuoltajaäidin elämänhallintaan. Tutkimuksessani pääpaino on nimenomaan yksinhuoltajuudessa eikä opiskelussa. Oletan, että vanhemmuus on merkitykseltään ja vaikutuksiltaan suurempi tekijä äidin elämässä kuin opiskelu. Opiskelu tuo kuitenkin omat haasteensa äidin arkeen, koska se vaikeuttaa työssäkäyntiä ja näin ollen se myös vaikuttaa toimeentuloon. Ajan hallinta on myös opiskelun kannalta mielenkiintoinen osa-alue, koska ilman sitä tentteihin lukeminen tai luennoilla käyminen on mahdotonta. Lapsi vie kaiken ajan äidiltä päivähoidon ulkopuolella. Minkälaista siis on opiskelevan yksinhuoltajaäidin arki? Tutkin äitien arjen kokemusta haastattelemalla heitä teemoittain. Teemoja ovat toimeentulo, sosiaalinen verkosto, ajanhallinta ja äidin kokemus omasta hyvinvoinnistaan. Elämänhallinta on näiden kaikkien teemojen kattokäsite. Olen valinnut ne teemat, jotka olen ajatellut keskeisimmiksi asioiksi opiskelevan yksinhuoltajaäidin jokapäiväisessä elämässä. Pyrin ymmärtämään miten äidit kokevat elämänsä opiskelevana yksinhuoltajaäitinä. On mielenkiintoista nähdä, mieltävätkö opiskelevat yksinhuoltajaäidit itsensä marginaaliin, vai ovatko asiat sittenkään niin mustavalkoisia. Käsittelen aineiston laadullisesti. Litteroin haastattelut ja pyrin löytämään niistä merkityksellisiä kokonaisuuksia. Näkökulmani työhön on fenomenologis-hermeneuttinen, eli tavoitteeni on ymmärtää ja tulkita haastateltavieni kokemuksia. Tulososiossa on katkelmia haastatteluista ja analyysini niistä. 3\n9 Tutkimuskysymykseni ovat: 1. Millaisena opiskeleva yksinhuoltajaäiti kokee arkensa? 2. Mitkä ovat opiskelevan yksinhuoltajaperheen elämänhallinnan resurssit ja selviytymiskeinot? Vaikka valitsemani teemat saavat suuren huomion työssäni, aikomuksenani ei ole tutkia esimerkiksi yksinhuoltajien köyhyyttä tai heille osoitettuja palveluja itsessään, vaan elämänhallintaan olennaisesti kytkeytyvänä. Aloitan tutkimuksen yksinhuoltajuuden käsitteen määrittelystä, yksinhuoltajuuden historiasta ja sen kehityksen eri vaiheista, johon kuuluu olennaisesti ympäristön suhtautuminen yksinhuoltajiin. Toinen luku sisältää myös yksinhuoltajuuden kansainvälistä vertailua. Kolmannessa luvussa perehdyn sosiaalipolitiikan rooliin opiskelevan yksinhuoltajan elämässä. Aloitan aiheen jäsentämällä suomalaista köyhyyspolitiikkaa- ja tutkimusta, joista pääsen keskeisiin tulonsiirtoihin ja palveluihin opiskelevan yksinhuoltajan elämässä. Luku sisältää myös keskeisimmät perhepoliittiset keinot helpottaa opiskelevan yksinhuoltajan elämää. Viides luku käsittelee elämänhallintaa, joka muodostaa haastatteluilleni viitekehyksen. Nämä ovat suuria kokonaisuuksia, ja pyrin tuomaan esiin vain tutkimukseni kannalta oleellisimmat asiat. Taloudellisilla asioilla, sosiaalisilla suhteilla ja ajan hallinnalla on suuri merkitys henkiseen hyvinvointiin. Kuudennessa luvussa käyn läpi tutkimuksen toteutuksen. Seitsemännessä luvussa on katkelmia haastattelemieni äitien elämästä ja arjen kokemuksesta. Viimeinen luku sisältää tulokset ja johtopäätökset. 4\n10 2 YKSINHUOLTAJUUS SUOMESSA JA MUUALLA Tässä luvussa määrittelen yksinhuoltajan käsitteen ja käyn läpi aiheesta tehtyä kansainvälistä vertailututkimusta. Luku käsittelee myös suomalaisen perheen ja yksinhuoltajuuden historiaa sekä kehitystä. Perheeksi ei voi mieltää enää pelkästään kahden vanhemman muodostamaa yksikköä, sillä kuten muukin elämä, myös perhemuodot ovat omalta osaltaan moninaistuneet. 2.1 Yksinhuoltajuuden määritelmä ja kansainvälistä vertailua Käsite yksinhuoltaja vaihtelee sisällöllisesti jonkin verran maittain. Yksinhuoltajan määritteleminen on hankalaa, koska lapsella saattaa olla kaksi elättäjää ja huoltajaa siitä huolimatta, että hän asuu vain yhdessä osoitteessa. Samoin yhteishuoltajista vain toinen on oikeutettu yksinhuoltajan etuuksiin. On myös olemassa etävanhempia, lähivanhempia ja uusperheitä, jotka vaikeuttavat määrittelyä. (Haataja 2009,47.) Samoin kuin perheen käsite, myös yksinhuoltajaäidin määritelmä muuttuu ajan ja paikan mukaan, ja määritelmä riippuu myös siitä, kuka on puhujana. Käsite saattaa johtaa tietyssä mielessä harhaan ja luoda mielikuvan että äiti olisi yksinäinen ja eristäytynyt, vaikka näin ei useinkaan ole. Feministit pitävät käsitettä solo mother parempana kuin single tai lone mother, sillä solo antaa mielikuvan itsenäisestä ja vahvasta naisesta, toisin kuin kaksi edellistä käsitettä, jotka tuovat mieleen köyhän ja surkean äidin. (May 2001, 47.) Avioton äitiys, leskeys ja ero ovat perinteisesti katsottu yksinhuoltajuuteen kuuluviksi käsitteiksi ja yksinhuoltajuuden syiksi. Yksinhuoltajaksi päätymisen syyt ovat myös aikojen saatossa asettaneet ihmiset erilaiseen yhteiskunnalliseen asemaan luvulta alkaen yksinhuoltajuuden syynä on yhä harvemmin ollut syynä puolison kuolema. Avio- ja avoerot ovat nyt suurimpana syynä yksinhuoltajuuteen. Hakovirran mukaan useissa maissa vain leskeksi jääneet mielletään yksinhuoltajiksi ja näin myös vain heillä on oikeus yksinhuoltajille tarkoitettuihin sosiaalietuuksiin. Esimerkiksi Hollannissa yksinhuoltajan taloudellinen tilanne riippuu siitä, mikä on syynä yksinhuoltajuuteen. (Hakovirta 2006, 24.) Hakovirran mukaan eri maiden verotus, sosiaaliturvaetuudet ja lainsäädäntö määrittelevät yksinhuoltajuuden eri tavalla. Yksinhuoltajuutta ei oikeastaan voi määritellä ilman, että on 5\n11 vertailukohde kahden vanhemman perheestä. (2006, 26.) Yksinhuoltajaperhe joka tapauksessa eroaa jotenkin ydinperheestä ja on siis erilainen. May puolestaan nostaa esiin yksinhuoltajatutkimusten ongelmapainotteisuuden. Naimisissa oleva äiti on yksinkertaisesti äiti, ilman etuliitteitä. Yksinhuoltajaäiti on tietenkin myös äiti, mutta puheessa yksinhuoltajuus usein korostuu. (2006, ) Ikään kuin yksinhuoltajuus olisi asia, joka vaikuttaa äitinä olemiseen ja äitiydessä onnistumiseen. Yksinhuoltajuuden määrittelyyn vaikuttaa monesti sekin, minkä ikäinen lapsi on. Tämä määrittely ei ole ongelmatonta, sillä kuten Hakovirta toteaa, huoltajuus voi jatkua myös lapsen täysiikäisyyden saavuttamisen jälkeen. Esimerkiksi Luxemburgissa perhe, jossa vanhemman kanssa asuu alle 25-vuotias (lapsi), määritellään yksinhuoltajataloudeksi. Vastaavasti Islannissa alle 15- vuotiaan vanhempi määritellään yksinhuoltajaksi ja Iso-Britanniassa vastaava ikä on alle 16 vuotta tai alle 19 vuotta, jos lapsi on päätoiminen opiskelija. Suomessa yksinhuoltajuus määritellään samassa taloudessa asuvien mukaan; yksinhuoltaja on aikuinen, joka asuu ainoana vanhempana alle 18-vuotiaan lapsensa kanssa. Erilaisten määrittelyjen lisäksi kansainvälisen vertailun luotettavuudessa on ongelmia tilastojen osalta. Kaikissa maissa ei ole saatavilla tilastoja, jotka perustuvat rekistereihin. Samojen muuttujien puuttuminen tuo myös omat ongelmansa vertailuun. Tilastot eivät myöskään tuo esiin perheitä, joiden lapset tapaavat säännöllisesti muualla asuvaa vanhempaansa. Siten myös yhteishuoltajuus tuo omat ongelmansa määrittelyyn, sillä lapsi voi tilastollisesti asua vain yhdessä taloudessa. (Hakovirta 2006, ) Yksinhuoltajuus on lisääntynyt, vaikkakaan ei radikaalisti, lähes kaikissa länsimaissa 1970-luvulta lähtien. Kuten sanottu, erot ovat yleistyneet, mutta asiaan vaikuttaa myös naisten yleistynyt ansiotyössä käyminen. Nainen ei välttämättä tarvitse miestä elättämään, vaan hän voi olla itsenäinen ja taloudellisesti riippumaton. Kehittyneen sosiaaliturvajärjestelmän ansiosta työtönkin yksinhuoltaja pystyy jotenkuten elättämään itsensä ja lapsensa. Niiden perheiden osuus, joissa ero on yksinhuoltajuuden taustalla, on suurin Suomessa, kun taas esimerkiksi Saksassa, Iso-Britanniassa, Ruotsissa ja Norjassa noin puolet yksinhuoltajaperheistä on muodostunut eron vuoksi. Iso-Britannia on kärjessä yksinhuoltajien lukumäärässä, jossa neljäsosa kaikista perheistä on yhden vanhemman vastuulla. Yksinhuoltajaisien määrä näistä perheistä on 6\n12 olematon, sillä yli yhdeksän kymmenestä yksinhuoltajavanhemmasta on äiti. Nämä äidit ovat usein nuoria, naimattomia naisia, joilla on pieniä lapsia jopa enemmän kuin kolme. Yli puolet näistä perheistä elää työttömyydessä, toisin sanoen sosiaaliturvan varassa. Yksinhuoltajia on paljon Pohjoismaissa, kun taas Kreikassa, Italiassa ja Portugalissa niitä on vähiten (Millar & Rowlingson 2001, 11.) Millar ja Rowlingson jakavat vertailututkimuksessaan maat pohjoiseen/etelään, rikkaaseen/köyhään, protestanttiseen/katoliseen ja etsivät näin syytä eroihin yksinhuoltajaperheiden lukumäärissä eri maiden välillä. Iso- Britannia tekee poikkeuksen tässä jaottelussa olemalla suhteellisen köyhä, mutta kuitenkin pohjoinen ja protestanttinen maa. Eteläisessä Euroopassa avioerot ovat vähäisiä, kuten myös avioliiton ulkopuoliset synnytykset. Uskonto ja kulttuuri vaikuttavat paljon yksinhuoltajuuteen. Japanissa esimerkiksi on hyvin vähän yksinhuoltajia, Australiassa hieman vähemmän kuin Iso-Britanniassa, kun Yhdysvalloissa taas on niin sanotun läntisen maailman enemmistö. (Millar & Rowlingson 2001, 171.) Vuonna 1998 Yhdysvalloissa 23 % perheistä oli yksinhuoltajaperheitä. Yksinhuoltajien määrä jakautuu pitkälti rodun mukaan; mustaihoisia on 51 % kaikista yksinhuoltajaperheistä ja latinoita 27 %. Luvut saattavat kuitenkin hieman kärjistää, sillä single mother tarkoittaa äitiä joka ei ole sillä hetkellä naimisissa. Köyhyysaste on hyvin suuri näillä yksinhuoltajaäideillä, vaikka heidän työllisyysasteensa on parempi kuin naimisissa olevilla äideillä. Usein yksinhuoltajaäidit tekevät kolmeakin työtä elättääkseen perheensä, sillä Yhdysvalloissa ei ole olemassa universaalia sosiaaliturvajärjestelmää. (Millar & Rowlingson 2001, ) Eteläisen Euroopan maissa, kuten Italiassa, Portugalissa ja Espanjassa leskeys on useimmiten syynä yksinhuoltajuuteen. Ruotsissa puolestaan aviottomia äitejä on noin puolet kaikista yksinhuoltajaperheistä, kolmasosa Iso-Britanniassa ja Yhdysvalloissa. Nuoret yksinhuoltajavanhemmat ovat harvemmin töissä kuin yksinhuoltajat keskimäärin, mihin syynä on usein se että näillä vanhemmilla on nuoren ikänsä puolesta myös pienempiä lapsia. Heidän koulutuksensa on usein myös heikompi ja lastenhoidon tarpeensa suuri, mutta heillä ei ole varaa maksaa siitä. He eivät myöskään saa hyvin palkattua työtä koska he tulevat usein köyhistä oloista. Yksinhuoltajuudessa on sukupuoli vahvasti läsnä. Yksinäisiä isiä on eniten Kreikassa, Italiassa ja Saksassa. Nämä isät ovat kuitenkin useimmiten työelämässä, mikä johtunee juuri heidän 7\n13 sukupuolestaan. Isät ovat usein myös yksinhuoltajaäitejä iäkkäämpiä, jolloin heidän lapsensakin ovat oletettavasti vanhempia, eivätkä tarvitse hoivaa niin paljon. (Millar & Rowlingson 2001, ) 2.2 Yksinhuoltajuuden historia ja kehitys Naisen seksuaalisuutta ja itsemääräämisoikeutta on aina haluttu kontrolloida luvun alussa naisia luokiteltiin ylempiin ja alempiin luokkiin; ei ollut aivan sama, kuka lapsia synnytti, vaan köyhiä ja epäsopivina äideiksi pidettyjä naisia sterilisoitiin. Avioliiton ulkopuolella syntynyt lapsi oli lähinnä skandaali eikä sellaisella äidillä juuri ollut mahdollisuutta avioitua myöhemminkään. (May 2001, ) Yksinhuoltajuus muodostui yhteiskunnalliseksi kysymykseksi Suomessa naisasianaisten ansiosta. He vaativat oikeuksia avioliiton ulkopuolella syntyneille lapsille. Näin myös perhepoliittiset etuudet kohdennettiin ensimmäiseksi yksinhuoltajaäideille. Interventioon vaikutti kuitenkin enemmän kontrolli kuin pyrkimys perheiden tukemiseen. Sosiaalinen kategorisointi oli voimakasta, eivätkä yksinhuoltajaäidit kuuluneet korkeimpaan luokkaan tässä kategorisoinnissa. Köyhyysnäkökulma eli myös suuressa osassa tätä keskustelua, olihan köyhyydellä ja yksinhuoltajuudella vahva yhteys. Tämän lisäksi huoli yksinhuoltajaperheiden tuomista yhteiskunnallisista seurauksista oli suurta. Yksinhuoltajaäitien moraalia ja kasvatuskykyjä epäiltiin. (Rantalaiho 2009, ) 1930-luvun väestökysymys sai kuitenkin ajattelutavat muuttumaan ja syntyvyyden aleneminen nousi poliittiseen keskiöön ja toi siten myös naisten ja lasten hyvinvoinnin keskustelun ytimeen. Suomessa aihe oli ristiriitainen, sillä väestö kyllä kasvoi, mutta ei-toivottujen ihmisten aikaansaamana, joita olivat huono-osaiset ja köyhät. Luokkajako alkoi kuitenkin hiljalleen murtua ja ensimmäinen sosiaalipoliittinen interventio lapsiperheille oli 1937 perustettu äitiysavustus. Erittäin merkittävää oli se, että etuus oli tarkoitettu kaikille äideille statuksesta riippumatta. Etuus lopetti avustuksen köyhäinhoidollisen muodon eikä asettanut yksinhuoltajaäitejä eri asemaan avioliitossa oleviin äiteihin nähden. Vaikka ja 1940-luvun muutokset olivatkin perhepolitiikan ensiaskelia, se ei silti tuonut parannusta yksinhuoltajaäitien asemaan. Yksinhuoltajaäiti nähtiin edelleen moraalisesti epäilyttävänä. (Rantalaiho 2009, 24-26). 8\n14 Keskustelu yksinhuoltajaäidin huonoudesta ja kasvatukseen sopimattomana aikuisena jatkui. Ydinperhe, eli kotiäiti ja kodin ulkopuolella rahat tienaava isä oli ihanne. Elatusapu nähtiin oleellisena hyvinvoinnin lisääjänä yksinhuoltajaäidin elämässä, minkä valtion tulisi turvata siinä tapauksessa, että lapsen isä ei sitä maksaisi. Keskustelua elatusavusta sävytti vahvasti kuva miehestä elättäjänä. Isyys nousi enemmän esiin vasta ja 1970-luvuilla ja isät pyrittiin saamaan perheeseen osallisiksi kasvatuksesta. Tässä vaiheessa huoli koski pikemminkin miehen roolimallia kuin kasvatuksen ja huolenpidon jakamista molemman vanhemman kesken. (Rantalaiho 2009, ) Suomi oli pitkään maatalousvaltainen maa, jossa naisen tehtävänä oli maataloustöiden ja kotitöiden lisäksi lapsista huolehtiminen luvulta lähtien naiset osallistuivat enemmän työelämään, sillä sotakorvaukset Venäjälle piti maksaa ja työntekijöitä tarvittiin. Tämä johti siihen, että naiset alettiin mieltää työelämään kuuluviksi, mutta toisaalta myös kotiin kuuluviksi, jolloin äitien työtaakka tavallaan kaksinkertaistui. (May 2001, ) Juuri naisten työelämään siirtyminen on osaltaan vaikuttanut julkisen ja yksityisen sektorin sekoittumiseen keskenään. Kodin ja työelämän rajat ovat muuttuneet häilyvämmiksi ja nainen kuuluu kotiin, mies kodin ulkopuolelle - tyylinen ajattelutapa on murtunut. Tasa-arvokeskustelu virittyi 1960-luvulla. Tässä edelläkävijänä toimi Yhdistys 9, joka peräänkuulutti naisten oikeuksia ja herätti keskustelua sukupuolirooleista luvulla otettiinkin merkittävä askel yksinhuoltajaäidin normaalistamiseen, kun isyyslaki ja laki lapsen elatuksesta tulivat voimaan. Nämä lait vähensivät yksinhuoltajaäiteihin kohdistunutta kontrollia ja näin lapsesta tuli itsenäinen oikeussubjekti. (Rantalaiho 2009, ) Ydinperheen katoamisesta on Mayn mukaan kehkeytynyt moraalinen paniikki ja suurimpana syynä tähän on yksinhuoltajaäitien kasvanut määrä. Yleinen mielipide ja suhtautuminen yksinhuoltajuuteen eri maiden välillä ovat suhteessa erilaisiin perheideologioihin, sukupuolten välisiin suhteisiin ja myös hyvinvointivaltion rakenteeseen. Suomessa naiset ovat kuitenkin melko itsenäisiä taloudellisesti suhteessa mieheen, toisin kuin esimerkiksi Iso-Britanniassa ja Yhdysvalloissa, missä naiset elävät pitkälti miehen varassa. Suomalainen sosiaalipolitiikka pyrkii välttämään yksinhuoltajaäitien leimautumista ja takaamaan, että näiden lapsilla olisi yhtäläiset mahdollisuudet kasvaa ja kehittyä kuin ydinperheidenkin lapsilla. Iso-Britanniassa lainsäädännön 9\n15 tavoitteena on säästää valtion menoissa, jolloin lasten hoito ja tukeminen on vanhempien omalla vastuulla ilman erityistä valtion tukea. (May 2001, ) Ydinperheen käsite on aina ollut Suomessa hyvin vahva. Tämän mielikuvan mukaan perheen muodostaa heteropariskunta, joilla on lapsia. Voisi sanoa, että tämä on niin sanottu ideaalitilanne, joka ei vastaa todellisuutta kovin hyvin enää tänä päivänä. Perhemuodot ovat moninaistuneet ja vasta viime vuosina esimerkiksi yhden vanhemman taloudet on alettu mieltää perheiksi siinä missä muutkin. Se ei välttämättä tarkoita sitä, että yksinhuoltajaperheet olisivat yleistyneet tai tavanomaistuneet, vaan sitä, että ihmiset mieltävät ja merkityksellistävät ne perheiksi. (Tolkki- Nikkonen 1992, 11.) Tilastokeskuksen mukaan perheen muodostavat yhdessä asuvat avio- tai avoliitossa olevat henkilöt ja heidän lapsensa, isä tai äiti lapsineen sekä avio- tai avopuolisot, joilla ei ole lapsia. Perheeseen voi kuulua korkeintaan kaksi perättäistä sukupolvea, mikä tarkoittaa, ettei isovanhempia mielletä perheeseen kuuluviksi. (Tilastokeskus 2009.) Määritelmä on laaja, mutta suomalaisten käsitys perheestä on kuitenkin hyvin ydinperhesidonnainen. Alla olevassa taulukossa on esitetty suomalaiset perheet tyypeittäin 1950-luvulta lähtien vuoteen Siinä on lueteltu avioparien ja avoparien lukumäärät prosentteina ilman lapsia ja lasten kanssa sekä yksinhuoltajaäitien ja isien määrä. 10\n16 Taulukko 1. Perheet tyypeittäin Vuosi Yhteensä Aviopari, ei lapsia Aviopari, lapsia Avopari, ei lapsia Avopari, lapsia Äiti ja lapsia Isä ja lapsia (100%) 19,0% 63,8% ,8% 2,4% (100%) 20,1% 65,5% ,5% 1,9% (100%) 22,6% 62,6% 1,7% 0,6% 11,0% 1,6% (100%) 23,7% 55,6% 5,2% 2,8% 11,0% 1,7% (100%) 26,7% 46,9% 9,0% 4,8% 10,8% 1,8% (100%) 31,1% 36,7% 11,4% 6,2% 11,4% 2,1% (100%) 33,7% 32,8% 12,7% 7,3% 10,7% 2,1% (100%) 34,2% 32,2% 12,9% 7,9% 10,6% 2,0% (100%) 34,6% 31,7% 13,1% 8,0% 10,5% 2,0% (100%) 34,9% 31,3% 13,2% 8,1% 10,4% 2,0% Lähde: Perheet 2008, Tilastokeskus. Heti sotien jälkeen yksinhuoltajaäitejä oli hyvin paljon, 14.8 % kaikista perheistä. Kun sodasta alettiin toipua, yksinhuoltajaäitien määrä vähentyi, ja vuonna 1990 näitä perheitä oli enää 10.8 % kaikista perheistä. Laman myötä määrä alkoi taas kasvaa muutaman prosenttiyksikön vuosittain ja kasvuvauhti pysyi samana vuosina , jolloin yksinhuoltajaäitejä oli 11.5 %. Vuoden 1999 jälkeen näiden perheiden määrä on lähtenyt laskuun, joskin vuonna 2007 saavutettiin taas korkeampi luku. Vuonna % kaikista perheistä oli yksinhuoltajaäitejä, kun taas yksinhuoltajaisiä oli vain 2 %. Yksinhuoltajaisien määrä on pysynyt vuodesta 2000 lähtien suunnilleen samana. Huippu oli vuonna 1950, jolloin yksinhuoltajaisiä oli 2.4 % kaikista lapsiperheistä. Yksinhuoltajuus on miesten kohdalla harvinaisuus. (Tilastokeskus 2009.) Yhteishuolto Yksinhuoltajuus koskettaa useimmiten naisia, mutta mikä tähän on syynä? Tietenkin lähtöoletuksena on ajatus naisesta hoivaajana, mutta voihan olla niinkin, että isille ei anneta samalla tavalla mahdollisuutta osallistua lapsen elämään. Kirsti Kurki-Suonio (1999, ) kirjoittaa 11\n17 isien syrjimisestä lasten huollon määräämisessä. Ennakkoluulot muokkaavat hänen mukaansa usein oikeuden päätöstä huoltajuusriidoissa, joissa pinttyneet sukupuoliroolit ovat vahvoilla. Säännös tapaamisoikeudesta tuli voimaan vuonna Tapaamisoikeus koskee useimmiten isiä, mutta harvoin isät vaativat huoltajuutta itselleen. Yhteishuolto on noussut käsitteenä yksinhuoltajuuden rinnalle ja siksi sen esiin tuominen on työssäni olennaista. Yksinhuoltajana oleminen ei siis välttämättä tarkoita, että lapsella olisi vain yksi elättävä vanhempi. Toinen vanhempi voi osallistua lapsen kasvatukseen näkemällä tätä säännöllisesti ja maksamalla elatustukia. On myös paljon yksinhuoltajaperheitä, joissa toinen vanhempi on myös huoltaja tai etävanhempi. Nämä eivät kuitenkaan asu lapsen kanssa samassa osoitteessa. Virallisesti yksinhuoltajuus päättyy siinä vaiheessa kun lapsen kanssa asuva vanhempi solmii uuden avo- tai avioliiton. (Hakovirta 2006, ) Avioerojen yleistyessä huomattavasti 1970-luvulla, yksinhuoltajien lisäksi alkoi muodostua perheitä, joissa molemmat vanhemmat ottivat vastuun lapsesta. Lapsen hyvästä keskusteltaessa elatusta ei enää nähty ydinkysymyksenä, vaan mukaan tulivat myös tunne- ja kasvatuskysymykset. Kuitenkin vasta vuonna 1984 tuli voimaan laki lapsen huollosta ja tapaamisoikeudesta, joka teki yhteishuollon mahdolliseksi. Jaetun vanhemmuuden ihanne liittyi vahvasti myös naisten parantuneeseen asemaan työmarkkinoilla. Lapsilisiin lisättiin perhepolitiikan uudistuksen myötä lapsilisän korotusosa, joka kohdistettiin yksinhuoltajille. Tuen kohdentamisesta käytiin paljon keskustelua, koska köyhyys ei koskettanut kaikkia yksinhuoltajia samalla tavalla. Myös parisuhteen nähtiin vaikuttavan äidin tulotasoon. Näin esimerkiksi elatusturvaa maksettiin parisuhteessa oleville vähemmän. (Rantalaiho 2009, ) Yhteishuolto on nykyään ihanne, johon on vaikuttanut olennaisesti parisuhdekulttuurin muutos. Avoliitot ovat yleistyneet ja myös lapsen oikeus molempiin vanhempiin nähdään tärkeänä. Esimerkiksi Ruotsissa yhteishuollon suosion lisääntyminen on tulosta isien oikeuksien peräämisestä ja isyyden merkityksen korostamisesta. Lapsenhuoltolaki ja avioliittolain uudistus vuonna 1987 olivat ratkaisevia tekijöitä yhteishuollon suosiolle. Avioerot nähtiin haitallisena lapsen psykologiselle kehitykselle. (Kurki-Suonio 1999, ) 12\n18 2.3 Yksinhuoltajuuden tutkimus Yksinhuoltajatutkimusta on tehty paljon 1990-luvulta alkaen. Yksinhuoltajien suhteellisen suuri määrä on vaikuttanut tähän ja mielenkiinto on usein kohdistunut työn ja perheen yhdistämiseen, köyhyysdiskurssiin ja rikkinäisten perheiden lasten hyvinvointiin. (Hakovirta 2006, ) May (2001) puolestaan väittää, että yksinhuoltajatutkimusta on tehty Suomessa verrattain vähän, ja se on yleensä mainittu eri yhteyksissä, kuten prostituutiotutkimuksen, sosiaalipolitiikan kehityksen, äidin väsymyksen ja yleisesti äitiyden tutkimuksen yhteydessä. Suomalaisen yksinhuoltajatutkimuksen pääpiirteitä ovat Mayn mukaan myös sen esittäminen positiivisessa valossa, ei niinkään sosiaalisena ongelmana. Demografinen kehitys nähdään, ei ehkä varsinaisesti hyvänä, mutta vähemmän negatiivisena asiana, eikä sitä mielletä uhaksi ydinperheelle. May esittää, että syynä yksinhuoltajuuden tutkimuksen vähäisyyteen Suomessa saattaa olla keskustelun puuttuminen. Kuten johdannossa totesin, yksinhuoltajat ovat melko marginaalinen ryhmä siinä mielessä, että heidän äänensä ei kovin hyvin kuulu esimerkiksi poliittisessa päätöksenteossa. Toinen syy Mayn mukaan on se, että yksinhuoltajat koetaan ryhmänä, joka on aina ollut olemassa, eikä heidän lukumääränsä ole noussut radikaalisti viimeisten vuosikymmenien aikana. Yksinhuoltajaäitejä ei välttämättä mielletä kovinkaan ongelmallisiksi, koska valtio kuitenkin turvaa heidän minimitoimeentulonsa ja lapsistakin pidetään suhteellisen hyvää huolta valtion puolesta, jos äiti ei siihen itse kykene. Vastaavasti Iso-Britanniassa ja Yhdysvalloissa yksinhuoltajat nähdään uutena ja uhkaavana ilmiönä, joka tarvitsee tutkimusta ennen kuin oikeana pidetty ydinperhe kärsii. Kolmas syy Mayn mukaan tutkimuksen vähyyteen Suomessa on se, että sukupuolten tasa-arvo on todellista. (2001, ) Mielestäni yksinhuoltajaäideistä tehtyjen tilastojen puute on siinä, että ne peittävät tehokkaasti alleen yksinhuoltajaäidin käytännölliset ja rahalliset ongelmat, joita hän kohtaa päivittäin. Siinä vaiheessa sukupuolten tasa-arvo on sivuseikka. Kaikki eivät myöskään hae valtiolta tukea, vaikka heillä olisi siihen oikeus. Näiden seikkojen vuoksi onkin mielenkiintoista tutkia, mitä mieltä äidit itse ovat yksinhuoltajuudesta, onko heidän elämänsä todella niin ongelmallista kuin usein annetaan ymmärtää ja myös, onko valtiosta niin paljon apua kuin mitä tilastot kertovat? Sosiaalietuuksien käytön tutkimuksessa otetaan yleensä huomioon se, kuinka hyvin suomalainen hyvinvointiyhteiskunta pystyy vähentämään köyhyyttä. Huomio kiinnittyy myös usein 13\n19 yksinhuoltajuuden historialliseen perspektiiviin, siihen, miten asiat joskus olivat. Mayn mukaan Suomessa ei keskitytä siihen, miten yksinhuoltajien määrää voisi ehkäistä, vaan siihen, miten hyvin heitä voidaan auttaa rahallisesti ja muilla keinoilla valtion toimesta. (May 2001, ) Tästä voisi päätellä, että yksinhuoltajuus olisi laajasti hyväksytty yhteiskunnallinen ilmiö tai vaihtoehtoisesti keinot ennaltaehkäisyyn ovat vähissä. Mahdollista on myös se, että yleinen kiinnostus pyrkiä vaikuttamaan asiaan ei ole riittävää. 2.4 Yksinhuoltajuuden kirjo Tässä luvussa olen perehtynyt yksinhuoltajuuden vaikeasti määriteltävissä olevaan käsitteeseen. Jokaisen yksinhuoltajaperheen tilanne ja perheen jäsenten väliset suhteet vaihtelevat keskenään. Toki juridisesti yksinhuoltajaperhe on oltava jotenkin määriteltävissä, mutta maittain vaihtelevuus on suurta. Useimmiten ja yksinkertaisimmin yksinhuoltajaperhe ymmärretään tarkoittavan vanhempaa, joka asuu ja elättää lapsensa yksin, ilman toista vanhempaa. Monissa perheissä lapsi on kuitenkin yhteydessä myös toiseen biologiseen vanhempaansa, joka saattaa jossain määrin osallistua lapsen elatukseen. Perheiden sisällä on paljon erilaisia variaatioita sen suhteen, miten kodin asiat ja lapsen kasvatus järjestetään, joten viralliset määritelmät eivät välttämättä pidä paikkaansa. Olen käsitellyt tässä luvussa myös yksinhuoltajuuden värikästä historiaa. Avioton äitiys on ollut sosiaalinen ongelma, jota on erilaisin keinoin yritetty kitkeä pois. Yleinen suhtautuminen yksinhuoltajuuteen on ollut negatiivista myös julkisen sektorin taholta. Äitien kasvatuskykyjä on epäilty ja heitä on monin tavoin pyritty kontrolloimaan. Vielä tänäkin päivänä yksinhuoltajaperhe mielletään epätäydelliseksi perheeksi, jossa on melkein pakko olla jotain vialla. Naisen asema on kuitenkin muuttunut ja parantunut verrattuna muutaman vuosikymmenen takaiseen aikaan. Valtio on tukenut naisia työelämään siirtymisessä, ja taloudellinen itsenäisyys on näin mahdollistunut. Nainen ei ole enää yhtä suuressa määrin riippuvainen miehen tuloista kuin aikaisemmin. Opiskelevat yksinhuoltajat ovat tästä huolimatta altavastaajan asemassa, koska heidän täytyy valita opiskelun tai työn välillä. Ilman työtä joutuu elämään suuremmassa köyhyydessä kuin työn kanssa, mutta toisaalta opiskelu lisää mahdollisuuksia päästä parempaan työhön. Suomessa on tehty paljon tutkimusta työn ja perheen yhteensovittamisesta, mutta helpotusta opiskelevan yksinhuoltajavanhemman tilanteeseen ei ole löytynyt. Tutkimusta on siis tehty paljon, 14\n20 mutta harvemmin yksinhuoltajaäidit ovat olleet tutkimuksen virallisena kohteena. He ovat pikemminkin olleet mukana sivujuonessa, kun taas esimerkiksi köyhyyden tutkimus, lapsen hyvinvointi ja perhetutkimus ovat olleet pääroolissa. Koska tutkimukset on usein kohdennettu yksinhuoltajuutta sivuaviin asioihin, parannusta heidän tilanteeseensa on vaikea löytää. Sosiaalipolitiikan yhtenä tavoitteena on joka tapauksessa huono-osaisten elämänlaadun parantaminen. Yksinhuoltajien asemaa on pyritty parantamaan erilaisilla tulonsiirroilla ja palveluilla. Seuraavassa luvussa käsittelen keskeisimmät sosiaalipoliittiset järjestelmät opiskelevan yksinhuoltajaäidin kannalta. 15


Taloyhtiön sähkösaneeraus – Sähkötiimi IL Oy Turku\nSähköurakointi uudis- ja saneerauskohteisiin Turun alueella\nTaloyhtiöiden sähkösaneeraukset Turun alueella\nSähkösaneeraus kannattaa tehdä taloyhtiössä ajoissa. Näin vältytään vaaratilanteilta ja saadaan säästöjä käyttökustannuksista. Sähkötiimi IL palvelee taloyhtiöitä niin kokonaisissa linjasaneerauksissa kuin pienemmissä sähkötöissä.\nTaloyhtiön sähkösaneeraus on investointi, joka maksaa itsensä nopeasti takaisin rakennuksen parantuneena energiatehokkuutena. Samalla lisätään asumismukavuutta, turvallisuutta ja mahdollistetaan esimerkiksi tehokkaampien tietoverkkojen asentaminen asukkaiden käyttöön.\nSähkötiimi IL Oy on tehnyt taloyhtiöiden sähkösaneerauksia niin vaativissa arvokohteissa kuin uudemmissa kerrostaloissa. Taitava suunnittelumme sekä noin 30 ammattitaitoisen sähköalan ammattilaisen tiimimme takaavat, että sähköremontti taloyhtiössäsi sujuu jouhevasti.


Täällä ollaan - Blogivirta.fi\nTänään on 18.10.2018 03:47 ja nimipäiviään viettävät: Satu, Säde ja Lukas. Käytämme EVÄSTEITÄ | MOBIILIVERSIO M.BLOGIVIRTA.FI\nTreeniblogi ja vähän muutakin:\n» Lue blogi... Julkaistu: 04.12.2017 14:18 · Päivitetty: 04.12.2017 14:26\nPäivitykset ovat hieman jääneet, kun on ollut kaikkea muuta mielessä. Tämänkin tekstin olen aloittanut jo varmaan ainakin neljä kertaa... Ollaan me silti treenattu ja kisattukin kaksi starttia :) Tähän väliin mahtui myös muutto Helsinkiin uusiin ympyröihin. Sen tiimoilta elämä on vielä hieman epäjärjestyksessä, mutta eiköhän se tästä vähitellen. Aloitetaan vaikka niistä kisoista. Sieltä jäi käteen todella hyvä fiilis, ja juuri sitä lähdettiinkin hakemaan. Tehtiin eheitä pätkiä ja monia juttuja samaan tapaan, kuin treeneissä. Erinomainen kisakokemus siis, eivätkä radatkaan tuntuneet enää mitenkään mahdottomilta :) Kisaamista tuskin hurjasti tehdään enää tämän vuoden puolella tästä huolimatta, sillä odottelen mieluusti ensi vuotta ja (toivottavasti) matalampia rimankorkeuksia, vaikka tuskin niillä olisi kovin suurta vaikutusta loppupeleissä. Alla hyppyrata, jolta yksi rima :) Treeneissä ollaan opeteltu haastavampia ratakuvioita ja palkattu hyviä pätkiä, mikä varmasti osaltaan auttoi kisoissakin. Hyvä fiilis on jäänyt joka treenistä, ja läksyjäkin on tullut jonkin verran. Takaakiertoa pitää vahvistaa, jotta Narri oikeasti kiertää ja hyppää , vaikka mulla lähtisi liike eteenpäin. Etenkin niistoissa näkyy tämän treenaamattomuus. Lokakuussa käytiin myös Lee Gibsonin treeneissä JAU-areenalla, ja sieltä tuli pääosin pujotteluvinkkejä ja -läksyjä. Hurjan hauskaa! Treenataan säännölllisesti seuran viikkoryhmässä, jossa meillä on kaksi erinomaista kouluttajaa ja mukavat uudet treenikaverit. Hurjan inspiroivia treenejä ollut! Lisäksi ollaan ehditty liidellä jopa kahdesti aluevalkussa. Tekeminen tuntuu tosi hyvältä, ja kisakärpänenkin alkaa kohta taas pörrätä... :) Terveyden osalta molemmat sheltit voivat pääosin hyvin. Narrille on tänä vuonna kehittynyt aika paljon talipatteja, joista isoimmat löysin viikko sitten lauantaina hännästä (!). Se järsi niitä itse pienemmäksi ja nyt on sitten alla ab-kuuri ja kipulääkkeet. Teinit ja niiden finnit, hohhoh :D Lepäilyä siis ainakin 12 päivän ab-kuurin ajan. Stara täytti 8 vuotta 2.12 ♥ Hurjaa, miten aika lentää eteenpäin. Pojat ♥\nAvainsanat: video treenit terveys stara narri kuvat kuulumiset kisat agility viikko tuli treeni tiimoilta teksti tekeminen teini seura päivä päivitys poika pitää palkattu neljä muutto me lähteä lokakuu liike lentää lee käsi kisa kehittyä hurja helsinki gibson fiilis erinomainen elämä ehtiä auttaa aika