Ravintola Piha | Suomen Uutiset Luotettavuus\nRavintola keskellä idyllistä Pispalaa. Viinibistro Piha on ravintola keskellä idyllistä Tampereen Pispalaa. Se sijaitsee hyvien liikenneyhteyksien varrella vanhan puutalon kivijalassa. Ravintolan painopiste on sen lähes sata vuotta vanhassa Pihassa, vanhojen omenapuiden katveessa.\nRavintola Frenckell & Piha sijaitsee tunnelmallisessa teollisuushistoriaa huokuvassa miljöössä Keskustorin pohjoispäädyssä. Tampereen teatteri ja Finlaysonin alue ovat kivenheiton päässä. Ravintola Frenckell on loistava valinta 20-150 hengen juhlatilaisuuksiin, oli kyseessä sitten yritysilllallinen, pikkujoulut, cocktail-tilaisuus, häät tai perhejuhlat.\nRavintola Trapin Piha. Naantalin rannan tunnelmaa. Ravintola Trapin Piha on viehättävä, kesäinen kohtauspaikka meren äärellä ja tunnettu mm. erinomaisista pizzoistaan. Trapin Piha palvelee sinua kesäisin kauniissa pihapiirissä vanhan luostarikirkon kupeessa, Ravintola Trapin sisäpihalla.\nRavintola Piha sijaitsee kunnassa Tampere, alueella Kaakinmaa. Se on perustettu 21.4.2005. Se on osakeyhtiö, jonka toimiala on juhlapalvelu. Voit selvittää sen päättäjät, taloustiedot kuten liikevaihdon ja muut yritystiedot Finderissa.\nRavintola Piha Scandinavian Restaurant Ravintola Piha Klingendahlilla. Lounas arkisin klo 11.00-13. Meiltä myös catering-palvelut juhlaan kuin juhlaan www.ravintolapiha.fi\nToivolan Vanhan Pihan käsityöputiikit ja -pajat, ihana ravintola & kahvila Toivola sekä Keski-Suomen museon Museokauppa Sparvin ja Käsityöläismuseo palvelevat asiakkaita ympäri vuoden. Lisäksi kesäkautena pihamakasiineissa toimii käsityöläisten kesämyymälät.\nBritanniassa on yli 115 000 pubia ja ravintolaa. Synkimmissä arvioissa näistä 30 prosenttia ei avaa oviaan.\nHelatorstain brunssiboxi lue lisää. Palvelemme Take away – ravintolana ma-pe klo 11-14 Lounaslistaan pääset tästä. Lounasta mukaan tai toimitettuna. Toimitamme kotiin/toimistolle. Tilaa meiltä joko puh. 02 8477100/ 044 3477105 tai s.postilla [email protected]\nRavintola Piha – Pyhäjärvenkatu 5 B, 33200 Tampere, Finland – Rated 5 based on 7 Reviews "Erinomainen lounas, jokaiselle löytyy syötävää! Huippu.\nRestaurant Frenckell & Piha, Tampere. 461 tykkäystä. Ravintola Frenckell tarjoaa lounas- ja tilausravintolapalveluita kaikille yksityis- ja yritysasiakkaille.\nRavintola Piha, Tampere: Katso puolueettomat arvostelut paikasta Ravintola Piha, joka on sijalla 5/5 Tripadvisorissa ja sijalla 319 473 ravintolasta Tampereella.\nRavintola & kahvila – Toivola.\nToivola – hetki irti arjesta. Jyväskylän yläkaupungilla, Toivolan Vanhalla Pihalla sijaitsevassa Toivolassa voit pysähtyä nauttimaan kahvilan herkuista, ravintolan laadukkaista annoksista tai piristää päivääsi Art Gelaton ihanilla jäätelöillä.\nAntell Cafe Piha, Kauppurienkatu 7, 90100 Oulu. Lounas ma-pe: 11-14. Käyttäjien arvio: 4.0/5.0


Highroller nettikasino - Katso arvostelu täältä\nHighroller – Aktiivisen pelaajan huippujännittävä ja palkitseva valinta\nOmaperäinen ja vangitseva Highroller on innovatiivinen kasino, joka pitää pelaajan mielenkiinnon yllä aivan uudenlaisella gamificationilla.\nTarjolla on laadukas pelivalikoima alan parhailta pelitaloilta.\nMuhkeat bonukset: 200% lisää pelirahaa aina 100€ asti + 50 ilmaiskierrosta.\nMahtavat kampanjat takaavat aktiivipelaajien viihtyvyyden.\nVuoden 2017 loppupuolella julkaistu Highroller on jännittävä ja omalaatuinen nettikasino, jolla on paljon mielenkiintoisia erityisominaisuuksia. Kasinon julkaisua odotettiin pitkään, sillä sen lanseerannut Gaming Innovation Group eli GIG on esimerkiksi sellaisten laadukkaiden ja mainetta niittäneiden nettikasinoiden takana kuin Rizk ja Thrills. Mutta ei siinä todellakaan kaikki: Hihgroller on täysin uudenlainen videopelimäinen kasinokokemus, joka innovatiivisuudellaan kilpailee minkä tahansa muun kasinon kanssa. Perusasioista ei myöskään ole tingitty erikoisuuden tavoittelun lomassa: helppo navigointi, tyylikkyys, ja huippuluokan pelit vakuuttavat pelaajan kuin pelaajan. Sivusto on toki suomenkielinen ja voitot ovat verovapaita.\nHighrollerin innovatiivisuus perustuu pelaajan omaan henkilökohtaiseen avatariin ja jännittävään the Sting -peliin, jossa ryöstetään kasinon omaa virtuaalivaluuttaa eli coinseja tai kolikoita toisilta pelaajilta. Pelihahmosi seikkailee tummanpuhuvassa Metrocityssä, Highrollerin omassa urbaaniviidakossa.\nKoko Highroller-nettikasino on luotu omaperäiseen piirrostyyliin. Vaikka bannerin Metrocity luo kuvaa synkästä seikkailusta, on pelisivusto itse asiassa vaalea ja helposti navigoitavissa. Aidon kilpailun tuntua ja jännitystä Highrollerille tuo tietysti juuri the Sting -peli, joka on nettikasinomaailmassa täysin vailla vertailukohdetta. Jos siis kilpailu pelottaa – pysy poissa. Highroller on ennen kaikkea kollektiivinen kokemus, jossa peliyhteisön kanssa voi kommunikoida. Mikäs sen hauskempaa kuin ryövätä kolikoita toisilta.\nThe Sting -peli toimii siten, että eteesi tupsahtaa ryöstökeikkoja, joiden avulla pääset kolikkojahtiin. Jos unohdat kirjautua pelitilillesi viiden vuorokauden ajaksi, voidaan kolikkosi ryövätä – pidä siis huolta, että muistat harrastaa pelaamista säännöllisesti.\nVarastamillasi ja keräämilläsi kolikoilla voit hankkia tavaroita Highrollerin omassa kaupassa. Keräät kolikoita varastamisen lisäksi myös nousemalla pelissä uudelle tasolle, eli etenemällä Metrocityn karttaa pitkin eteenpäin. Edetessäsi pääset koluamaan uusia alueita Metrocityssä, joiden jälkeen tulet kyseisen pelialueen maaliin ja sinut palkitaan ilmaiskierroksilla, käteisellä, kolikoilla ja muilla bonuksilla. Uudella pelialueella on myös aina uusia pelaajia ryöstettäviksi, joten the Sting -peli ei lopu koskaan.\nJos tämä erikoisuus säikäyttää, täytyy kuitenkin alleviivata, että Highrollerissa ryöstettävät kolikot eivät ole sama asia kuin käteinen, eli pelitilillesi tallettama raha. Voit siis ihan huoletta kokeilla Highrolleria ja the Stingiä. Senkun pilkettä silmäkulmaan ja menoksi – kukapa tietää mitä hauskaa juuri sinä voitat ihan vaan toisilta varastetuilla kolikoilla.\nBonukset ovat Highrollerilla muiden uudentyyppisten nettikasinoiden tapaan melko muhkeat. Voit kokeilla The Sting -peliä kerran ilman talletusta ja saat myös 20 kolikkoa heti käyttöösi. Ensitalletusbonus 200% triplaa mukavasti pelilompakkosi aina 100 euroon asti, ja saat vieläpä 50 ilmaiskierrosta ensitalletuksen yhteydessä. Vanhanaikaisia bonuskoodeja ei tarvita, joten sinun ei tarvitse huolehtia niiden kyttäämisestä – et voi missata bonuksiasi.\nKäytännössä ensibonus toimii siten, että tallettamalla vaikkapa 50€ saat itsellesi 150€ pelikassan. Huomaa kuitenkin kierrätysvaatimus, joka koskee bonuksia, sillä se on 45-kertainen. Ilmaiskierrosten kierrätysvaatimus puolestaan on 35-kertainen.\nKierrättää kannattaa nimen omaan sloteissa, joiden voitot alentavat jäljellä olevaa kierrätyskerrointa 100%. Klassiset slotit kuten Blood Suckers, Kings of Chicago ja 1429 Uncharted Seas kierrättävät voittoja 75%, kun taas live-blackjack ja liveruletti kierrättävät 35%. Useista muistakin pöytäpeleistä ja pokereista saat 20 – 10% kierrätyksen, vaikka nopeimmin saat tietenkin voittosi kotiutettua sloteista.\nHuomaathan, että virtuaalivaluutan eli kolikoiden ilmaiskierroksia ei kierrätysvaatimus koske lainkaan: Voit kotiuttaa voitot vaikka heti niin halutessasi.\nSuurin osa Highrollerin kampanjoista liittyy kolikoihin ja the Sting -peliin. Kolikoita jaetaan pelaajille melko avokätisesti, ja niillä voi ostaa yhtä jos toista kivaa nettikasinon omasta kaupasta. Kaupan herkkua ovat muun muassa erilaiset ilmaiskierrospaketit, joiden avulla voit voittaa huippupotteja. Kuten sanottua, ei kolikoilla hankittuja voittoja tarvitse lainkaan kierrättää. Melkein liian hyvää ollakseen totta?\nHighrollerin valikoimista löytyy yli 750 erilaista kasinopeliä. Pelinvalmistajien joukossa vilisee vakuuttavia nimiä kuten tutut NetEnt, Thunderkick, ja Microgaming. Kolikkopelien valikoima on tuore ja herkullinen, ja lisäksi peliaulasta löytyy lukuisia pöytä- ja korttipelejä sekä esimerkiksi videopokereita ja raaputusarpoja.\nHighrollerin laadukas livekasino on kunniamaininnan arvoinen:, Sieltä löytyy kestosuosikkien ja klassikoiden lisäksi esimerkiksi uuden pelisukupolven edustaja, reaaliaikainen Dream Catcher -onnenpyörä.\nPelien voitot ovat järisyttävät. Jackpoteista voi parhaillaan pamahtaa yli 10 miljoonan euron kertavoitto. Katsasta siis ehdottomasti esimerkiksi Mega Fortune ja Mega Moolah kun seuraavan kerran vierailet Highrollerilla.\nOmaperäinen Metrocity, ja sitä ympäröivä peliuniversumi lupailee pelaajalle erikoista kokemusta: “puluja, räjähdyksiä, sanomalehtiä ja karkkia“. Lupaukset eivät jää pelkästään tyhjäksi sananhelinäksi, sillä Highroller lunastaa ne kaikki. Viehättävämpää, viihdyttävämpää, ja uudenaikaisempaa kasinoa saat hakea. Etenkin the Sting -peli tarjoilee nettikasinoiden harrastajille jotakin uutta ja jännittävää.\nLisäkiitosta Highroller saa myös erityisen nopeasta voittojen kotiuttamisesta. Rahat ovat tilillä vauhdikkaasti, eli jopa tunnin sisällä. Kun muutkin perusasiat kuten luotettavuus ja asiakaspalvelu ovat kunnossa, on kertakaikkisen vaikeaa sanoa Highrollerista mitään pahaa. Eli mitäs jos lopettaisit tämän arvostelun lukemisen, ja menisit testaamaan kyseistä nettikasinoa suoraan täältä?


Tiedote: Vuokranantajilta mieluinen joululahja vuokralaisille: ennätyspienet vuokrankorotukset vuonna 2018 - KOVA ry\nTiedote: Vuokranantajilta mieluinen joululahja vuokralaisille: ennätyspienet vuokrankorotukset vuonna 2018\nKohtuuhintaisen vuokra-asumisen edistäjät – KOVA ry:n jäsenyhteisöjen ensi vuoden vuokrat pysyvät keskimäärin lähes kuluvan vuoden tasolla. KOVAn jäsenistä kahdeksan yhteisöä ei korota vuokria lainkaan. Yhdellä yhteisöllä keskivuokra jopa laskee ensi vuonna tähän vuoteen verrattuna.\nKOVAn jäsenyhteisöjen asuntomäärällä painotettu valtion tukemien vuokra-asuntojen omakustannusperusteinen keskivuokra on 11,51 euroa nelilöltä kuukaudessa vuonna 2018. Asuntomäärällä painotettu yhteisöjen vuokrankorotus vuodelle 2018 on keskimäärin 1,0 prosenttia. Keskivuokrien muutokset vaihtelevat yhteisöittäin -0,33 – 3,00 prosentin välillä.\nSuurin selittävä tekijä vuokrankorotuksissa ovat tulevat asuntokannan korjaukset ja hoitomenojen kasvu. Sen sijaan korkotason mataluudesta johtuva pääomamenojen aleneminen hillitsee vuokrankorotuspaineita tai jopa laskee vuokria. Ensi vuoden keskimääräiset vuokrankorotukset ovat jopa pienemmät kuin tälle vuodelle tehdyt keskimääräiset vuokrankorotukset.\nKOVAn jäsenyhteisöjen ensi vuoden keskimääräinen vuokrataso vaihtelee yhteisöittäin, ja on 7,54-15,39 euroa neliöltä kuukaudessa. Pääosalla yhteisöjä vuokraan sisältyy internetyhteys ja osalla myös vesimaksu. Yhteisöjen vuokratasoon vaikuttaa asuntokannan ikä, asuntojen keskimääräinen pinta-ala ja asuntojen sijainti.\n– Ammattimaisesti toimivat ja aidosti yleishyödylliset, omakustannusperiaatteella toimivat vuokrataloyhteisöt antavat mieluisan ja rahanarvoisen joululahjan vuokralaisilleen, kun yhteisöjen keskimääräiset vuokrien korotukset ovat ennätysmatalat. Jäsenemme ovat vahvasti kohtuuhintaisuuden asialla myös ensi vuonna, KOVAn toiminnanjohtaja Jouni Parkkonen iloitsee.\nKategoriassa: tiedote/lausunto | Avainsanat: 2018, kova, pieni, tiedote, vuokra-asuminen, vuokra-asunto, vuokrankorotus 19 joulukuun, 2017


Soten tuotantovastuusta sopu: HUS:ia ei pilkota mutta mihin katosi kuntauudistus? « Siuntion Sanomat\nEtusivu » Kuntauudistus » Soten tuotantovastuusta sopu: HUS:ia ei pilkota mutta mihin katosi kuntauudistus?\nSoten tuotantovastuusta sopu: HUS:ia ei pilkota mutta mihin katosi kuntauudistus?\nVajaa viikko sitten (12.11) Länsi-Uusimaa -lehti räjäytti uutispommin huhumyllyistä, joiden mukaan Stubbin hallitus olisi viime metreillä muuttanut sote-järjestämislain luonnosta. Huhujen mukaan HUS olisi hajotettu. Sen kummemmin HUS:n toimitusjohtaja kuin Lohjan sairaanhoitopiirin johtajakaan eivät olleet tietoisia huhujen todenperäisyydestä.\nSosiaali- ja terveydenhuollon järjestämislain parlamentaarinen ohjausryhmä pääsi kuitenkin perjantaina 14.11 sopuun tuottamisvastuun määritelmästä, jonka mukaan yksittäinen kunta ei voi toimia tuotantovastuullisena toimijana. Samalla parlamentaarinen ohjausryhmä linjasi viiden järjestämisvastuussa olevan sote-alueen sisällä toimivien tuottamisvastuullisten kuntayhtymien enimmäismäärän seuraavasti (ks. STM:n tiedote, 14.11.2014):\n”– OYS-erva-alueelle muodostuvalle sote-alueelle enintään viisi tuottamisvastuullista kuntayhtymää.\n– KYS-erva-alueelle muodostuvalle sote-alueelle enintään neljä tuottamisvastuullista kuntayhtymää.\n– TaYS- erva-alueelle muodostuvalle sote-alueelle enintään neljä tuottamisvastuullista kuntayhtymää.\n– TyKS- erva-alueelle muodostuvalle sote-alueelle enintään kolme tuottamisvastuullista kuntayhtymää.\n– HYKS- erva-alueelle muodostuvalle sote-alueelle enintään kolme tuottamisvastuullista kuntayhtymää.”\nKoko maassa soten tuotantovastuun saa siis korkeintaan 19 (5+4+4+3+3) kuntayhtymää.\nHelsingin Sanomat uutisoi lauantaina 15.11 parlamentaarisen ohjausryhmän ratkaisusta erityisesti Uudenmaan näkökulmasta. Uutisen mukaan HYKS-erityisvastuualueeseen kuuluvalla HUS:lla olisi jatkossa tuottamisvastuu koko Uudellamaalla. HYKS-erityisvastuualueelle muodostuvaan järjestämisvastuulliseen sote-alueeseen kuuluvat Uudenmaan lisäksi myös Kymenlaakson ja Etelä-Karjalan tuotantoalueet. Helsingin Sanomien (15.11) haastattelema HUS:n toimitusjohtaja Aki Lindén totesi ilahtuneena:\n”Tämä on erittäin hyvä lopputulos, joka vastaa sekä potilaiden että veronmaksajien etua … Tältä pohjalta on mahdollista toteuttaa hyvin saumattomasti toimivat palveluketjut.”\nMonet varmasti yhtyvät Aki Lindénin näkemykseen. Ainakin yksi pala näyttää loksahtaneen paikalleen hallituksen uudistusruljanssissa. Sen keskiössä kunnat ovat jo vuosien ajan joutuneet käyttämään energiaansa lukemattomiin raportteihin ja lausuntoihin.\nEntäpä menneen Kataisen hallituksen varsinainen kärkihanke: suuri kuntauudistus? Onko kuntauudistus jo käytännössä haudattu? Se on ainakin varmaa, että kuntarakennelaki (ent. kuntajakolaki) ja siihen ympätyt kielilain muutokset astuivat voimaan kesällä 2013.\nTässä välissä kunnat ovat joutuneet loihtimaan erinäisen määrän lausuntoja valtiovarainministeriölle. Kuntauudistukseen kuuluva metropoliuudistus on myös sekoittanut pakkaa Siuntionkin osalta. Lisäksi löytyy samaan kategoriaan kuuluvia alahankkeita ja linjaavia päätöksiä.\nKuntien ja kuntalaisten näkökulmasta sosiaali- ja terveydenhuollon uudistuksen eteneminen on tietysti ensiarvoisen tärkeää. Varmaan oli viisas ratkaisu irrottaa sote-uudistus lähes pakonomaisesta kytkennästään kuntauudistukseen ja siirtyä laajapohjaiseen parlamentaariseen valmisteluun. Tuloksia on havaittavissa.\nJuuri nyt on meneillään 6. lokakuuta alkanut selvitysavustusten hakuaika vuodelle 2014. Toisin sanoen, valtiovarainministeriöltä on haettavissa avustuksia kuntien yhdistymisselvityksistä aiheutuviin kustannuksiin.\nMiten lienee Siuntion laita?\nAikaisemmat linjaukset puhuvat selkeästi lausuttujen kuntarakenneratkaisujen puolesta. Miksi mitään ei tunnu liikahtavan Siuntion osalta?\nAvainsanat: HUS:n pilkkominen, Kuntarakennelaki, Parlamentaatinen ohjausryhmä, Siuntio, Tuotantovastuu\nBy siuntionsanomat in Kuntauudistus, Sote-uudistus on 17.11.2014 .\n← Rantasipi Siuntion Kylpylä – kuntosali ja uinti siuntiolaisten suosiossa\tPerjantain sote-sopua romutetaan – professori Tuori jälleen tyrmäyslinjalla →


Maksettua miesseuraa - nyt myös Suomesta!\nSeuralaispalvelut ja niiden käyttö yhdistetään yleensä lihaviin liikemiehiin, jotka haluavat kauniin ja kohteliaan vuokratun naisen käsikynkkään pitämään yllä liikemiehen ulkoista habitusta ja statusta. Ja jos kaikki menee hyvin ja bisnesmiehen lompakko on paksu, ajatellaan...\nMahdottomasta mahdollista – elimiä luodaan lähes tyhjästä\nMaailma ilman elinluovuttajia ja siirteiden hylkivyysongelmia – kuulostaako pelkältä haaveelta? Mahdoton saattaa muuttua mahdolliseksi hyvinkin pian, sillä kansainvälinen tiedemiesryhmä on onnistunut luomaan perusteet keinotekoiselle ”telineelle”, joka antaa mahdollisuuden kantasolujen...\nVanhuus Rokkaa - arvontojen voittajat selvillä!\nVanhuus Rokkaa on erityislaatuinen kampanja, joka tuo vanhuksille suunnatun hyväntekeväisyystyön tähän päivään. Kampanjan tavoitteena on konkreettisen tekemisen ja tuen kautta varmistaa kaikille arvokas, lämmin ja elämänmyönteinen – toisin sanoen rokkaava vanhuus! Vanhuus Rokkaa...


Rajavartiolaitoksen kuukausitiedote – VÄRTSI\nby Värtsi • 4.12.2012 • 1 Comment\nKatsaus Pohjois-Karjalan rajavartioston toimintaan – marraskuu 2012\nPohjois-Karjalan rajavartioston valvomalla maastorajaosuudella oli seuranta jaksolla rauhallista.\nNiiralan kansainvälisellä rajanylityspaikalla havaittiin 28.11.2012 suomalaishenkilö, joka ylitti rajan käymättä passintarkastuksessa. Asiaa tutkitaan valtiorajarikoksena.\nNiiralassa rajan ylitti lokakuussa 124 166 henkilöä ja koko alkuvuonna rajan ylittäneitä on yhteensä 1 369 561. Edellisvuoteen verrattuna kasvua on noin 17 prosenttia. Kasvua on ollut sekä venäläisten että suomalaisten rajanylittäjien määrässä. Viisumivelvollisia rajanylittäjiä oli noin 45 prosenttia.\nRajalla käännytettiin lokakuussa 6 henkilöä pääasiassa puutteellisten maahantuloedellytysten vuoksi.\nJoensuun lentoasemalla ei ollut ulkorajan ylittänyttä liikennettä. Myös tilapäiset rajanylityspaikat olivat marraskuussa suljettuna.\nNiiralan kansainvälisellä rajanylityspaikalla havaittiin kuukauden aikana yksi rattijuoppo ja 17 liikenne- ja ajoneuvolain rikkomusta sekä 7 muiden säännösten rikkomusta. Rikkomusten seuraamuksina annettiin 11 rangaistusvaatimusta, 4 rikesakkoa ja 4 huomautusta.\nLähde: Pohjois-Karjalan rajavartioston kuukausitiedote marraskuulta 2012\n← Viikon puheenaiheet vko 49/2012\n1 comment for “Rajavartiolaitoksen kuukausitiedote”\n4.12.2012 at 8:43\nViisumivelvollisia rajanylittäjiä oli noin 45 prosenttia.\nMitä tuo viisumivelvollinen tässä yhteydessä tarkoittaa?\nKun minä tyhmä olen käsittänyt, että viisumi aina tarvitaan rajaa ylitettäessä?!


Jakso 7523, Kausi 31, Kauniit ja Rohkeat | Viafree\nKausi 31Jakso 7523\nJulkaistu 11. kesäkuuta 2018\nZende pyytää Rickiä bestmaniksi, Eric suostuu pitämään häät kartanollaan. Seurauksena Thomas alkaa miettimään hänen suudelmaa Sallyn kanssa aikasemmin.\nJakso 7633 | Kausi 31\nKauniit ja Rohkeat rantautui Viafreehen. Amerikkalainen viihdesarja Los Angelesin muotimaailman jännittävistä kiemuroista. Uudet jaksot maanantaisin.\nBrooke ja Ridge ovat huolestuneita Sheilan vaikutuksesta Ericiin, varsinkin kun hän on niin herkässä tilassa.\nSally salakuuntelee kun Bill painostaa Thomasia rakentamaan vakaan perheen Carolinen ja Douglasin kanssa.\nQuinn on järkyttynyt kun löytää Liamin heiluttelemassa Stephanien asetta.\nEric ja Liam katsovat kun Sheila lyhistyy maahan.\nCaroline muistuttaa Thomasia heidän suunnitelmastaan kasvattaa Douglas yhdessä ja huomauttaa että tämä ei ole vielä liian myöhäistä.\nRidge jakaa huolensa Brooken kanssa siitä että Sheila on yrittänyt päästä takaisin heidän elämäänsä.\nQuinn kertoo Ridgelle, Ivylle, Katielle ja Brookelle että Erici ei tullut kotiin viime yönä.\nCaroline palaa Los Angelesiin Douglasin kanssa jotta Thomas pääsee nauttimaan laatuajasta poikansa kanssa.\nBrooke huojentuu kuullessaan että R.J. ei kokenut muuta kuin lievän aivotärähdyksen auto-onnettomuudessa.\nCoco löytää itsensä vaikeasta tilanteesta kun Brooke, Bill ja Ridge haluavat tietää mistä onnettomuus johtui.\nEric yllättää Quinnin ja Ridgen antamalla ymmärtää että hän tietää heidän suhteesta.\nBrooke nauttii harvinaisesta hetkestä uima-altaan ääressä työnarkomaani-miehensä kanssa.\nEric on raivoissaan Sheilalle ja syyttää Sheilaa luomasta valheiden verkkoa.\nJarret haastattelee Steffyä kuvaustilaisuuden jälkeen jolloin Thomas ja Sally ilmestyvät yllättäen paikalle.\nSheila kertoo Quinnille olevensa huolestunut Ericin puolesta. Sheila kertoo että hänen mielestä Quinn käyttäytyy kuin syyllinen.\nSteffy ja Katie vievät uimapuku-idean Ridgelle joka ei ilahdu ideasta.\nMaya, Rick, Zende ja Viviene keskeyttävät Nicolen ja Juliuksen keskustelun jossa Julius vetoaa Nicoleen olla adoptoimatta lastansa pois.\nKatie esittää ideansa uimapuku -malliston esittämisestä Spencer Summitissa Steffylle.\nSheila esittäytyy Forrestereiden ystäväksi ja kalastelee tietoa Quinniltä ja Charlieltä.\nBrooke törmää entiseen ystävään ja nykyiseen arkkiviholliseen Sheila Carteriin ensimmäistä kertaa 14 vuoteen.\nNicole kamppailee lapsensa luopumisen pelosta.\nRick painostaa Nicolen allekirjoittamaan adoptiopaperit Lizzylle.\nRick vakuuttaa Zendelle että hän aikoo saada lapsen Nicolen kanssa.\nQuinn ja Ridge pohtivat viimeaikaisia tapahtumia.\nRidge lohduttaa järkyttynyttä Quinniä.\nQuinn on vihdoin hieman uskaliaampi mutta pian hänet yritetään taas ampua.\nPoliisi ottaa Sheilan kiinni koska hän rikkoi lähestymiskieltoa.\nKatie syyttää Sheilaa Quinnin ampumisesta.\nPoliisiasemalla Katie kertoo olevansa syytön.\nThomas järjestää tuplatreffit Il Giardinossa Steffyn ja Sallyn kanssa.\nQuinn yritetään ampua.\nIvy menee Katien luokse rauhoittamaan häntä mutta Katie ei pysty antamaan anteeksi.\nRidge saapuu kesken Katien romahduksen ja löytää Quinnin pulassa.\nKatie odottaa palautetta hänen koruluonnoksista. Eric on asettanut itsensä vaikeaan paikkaan kun Katien luonnokset ovat järkyttäviä.\nEric isännöi päivällisen hänen vaimonsa kanssa ja kutsuu Ridgen, Katien ja Wyatin. Eric antaa Katielle mahdollisuuden korusuunnittelussa.\nKatie on hyvin epäileväinen siitä että Ridge ja Quinn elävät samassa kiinteistössä ja Ivyn mielestä siinä ei ole mitään epäillyttävää.\nEric kertoo Katielle kuinka arvostaa miten Quinn toimii liimana joka pitää porukan yhdessä.\nKatie kiittää Ericiä hänen antamastaan mahdollisuudesta työskennellä korusuunnittelutiimin kanssa.\nRick ja Maya miss Lizzie nauttivat heidän työmatkan menestyksestä.\nVivienne tukenaan Nicole menee toisen lääkärin luo pyytämään mielipidettä lääkäri Casparyn diagnoosiin.\nSally saa tietää että Thomas sai potkut Forresteristä sen takia että Thomas auttoi Sallyä.\nZende on hankkinut samppanjaa kotiintuloa varten ja aikoo juhlia Nicolen kanssa.\nJärkyttynyt Nicole pyytää selvennystä lääkäri Casparyn diagnoosiin.\nBrooke on kutsunut Rickin ja Mayan Brooken ja Billin häämatkalleen, joka ei ilahduta Billiä erityisen paljon.\nBill on huojentunut nähdessään morsiaimen vihdoin kävelemässä käytävää pitkin alttarille.\nLiam, Wyatt ja Justin saapuvat Billin kotiin Bel Airissä jossa järjestellään ruokatarjoilua häihin.\nBill kertoo Liamille, Wyatille ja Justinille että hän ja Brooke menevät naimisiin - tänään.\nSteffy ja Charlie ovat jääneet toimistolle iltamyöhään ja Steffy paljastaa että hän pelkää veljensä jääneen Sallyn tossun alle.\nRidge kertoo Zendelle että hänen luomuksillaan on potentiaalia mutta hän tarvitsee aikaa hiomaan taitojansa.\nThomas kertoo Sallylle että Bill järjesti hänen huonot arvostelut ensimmäisestä kokoelmastaan.\nBill näyttää Emmylle hänen pilvenpiirtäjän pienoismallin. C.J. vahvistaa että tänään on Sallyn vuokran eräpäivä.\nBill tiedottaa Wyatille että muoti-diiva Sally Spectra syrjäytetään päivän loppuun mennessä.\nOikeussalissa tapahtuu erikoinen käänne.\nBilliä ärsyttää Jarrettin ja Wyattin kritiikki hämärään tapaan syrjäyttää Sally Spectra.\nZende saa kritiikkiä luonnoksistaan Steffyltä ja Thomakselta ja valittaa tästä Nicolelle.\nThomas etenee nopeasti uusien mallien luomisessa ja Steffy on hyvin vaikuttunut tästä.\nKatie huomaa että Brooke on taas alkanut käyttämään Billin kihlasormusta.\nSally pidätetään ja Thomas haluaa hetken Sallyn kanssa ensin. Pam viivyttää poliisia hetken aikaa.\nSally soittaa Thomakselle pyytääkseen anteeksi, että hän varasti luonnokset.\nBrooke pyytää ettei Bill kaivele lisätietoa Brooken ja Ridgen erosta ja Wyatt neuvoo Billiä kunnioittamaan Brooken pyyntöä.\nSally yrittää korjata suhteensa Cocon kanssa tarjoamalla työpaikan Spectra Fashionsissä.\nSpectra -porukalla on vaikeuksia tilauksien toteuttamisella, niiden suuren määrän takia.\nBrooke ja Billin suhde vahvistuu.\nRidge ja Quinn sopivat ettei mitään voi tapahtua heidän välillä.\nRidge ja Eric konsultoivat Carterilta heidän mahdollisuuksia haastaa Spectra oikeuteen.\nJarret ilmoittaa Billille ja Wyatille että Spencer -pilvenpiirtäjä jäänee unelmaksi, Spectran onnistumisen takia.\nForrester Creationissä pidetään hätäkokous Spectran takia.\nThomas ja Coco eivät usko silmiään kun Sally ottaa vastaan kunnianosoituksia uudesta mallistostaan. Jarret uskoo malliston olevan kopio Forresterin mallistosta.\nSally painii tunnontuskista juuri ennen kun hän astuu lavalle avaamaan muotinäytöksen.\nBill tekee uuden, paljon suuremman tarjouksen Spectra-talosta.\nSally ihailee Spectra Fashionsin aktiivisuutta ennen muotinäytöstä.\nBill on raivoissaan kuullessaan Spectra Fashionsin uudesta muotinäytöksestä sekä siitä, että toimittaja ei suostu kirjoittamaan haluamaansa artikkelia.\nThomas anoaa, että Sally ei lopettaisi heidän kukoistavaa suhdettaan.\nNicole kertoo Zenden huolista R.J.stä Mayalle ja Rickille.\nSaul on asettanut kameran rintakoruun jonka Shirley asettaa Cocon päälle kun hän lähtee töihin.\nKatie käyttää hyväkseen hänen juuri löytämänsä valtaa Quinnistä.\nEric painostaa Brookea paljastamaan ongelmansa Ridgen kanssa jotta Eric voi auttaa heitä.\nEric näyttää lomakuviaan Rickille ja Mayalle. Rick heltyy ja kertoo että on tyytyväinen siitä, että isänsä on onnellinen vaimonsa kanssa.\nSally, Shirley ja Saul katsovat heidän suoraa verkkolähetystä. Thomas saapuu Spectra Fashionsiin tapaakseen Sally Spectraa.\nRick, Zende, Maya ja RJ odottavat hääuutisia Sydneystä. Thomasia kuulustellaan siitä kun hän toi Sally Spectran häihin.\nRidge ja Quinn yrittävät oikeuttaa tekonsa ja kertovat että heidän suudelmansa ei ollut muuta kuin hyvästely.\nRick, Maya, Nicole ja Zende odottavat uutisia Australiasta Forrester -häistä. Sydneyssä Eric yrittää selvittää Brooken tuohtumista kun Ridge ja Quinn saapuvat ja haluavat keskustella.\nBrooke kohtaa Quinnin ja syyttää häntä ja Ridgeä suhteesta. Häät ovat vaarassa ja Quinn yrittää vakuuttaa Brooken olla perumatta häitä.\nBrooke ja Eric juhlivat 30 vuotta ystävinä. Suurin osa häävieraista ovat poistuneet tai poistumassa. Ridge ja Quinn päättävät läheisellä rannalla päättää heidän salasuhde.\nLiamin ja Steffyn häiden juhlat ovat täydessä menossa. Steffy kritisoi Thomasin seuralaisvalintaa.\nSydneyn kuvankauniin sataman ja Oopperatalon edessä Steffyn ja Liamin pitkään odotetut häät alkavat.\nSteffy ja Ivy osallistuvat kuvauksiin kuuluisassa Sydneyn Oopperatalon rapuissa.\nEric ja Quinn muistelevat menneitä: ja kuinka asiat ovatkaan muuttuneet heidän salaisen Monte Carlossa vietetyn loman jälkeen.\nForresterit ja Spectrat nauttivat ylellisestä Australianmatkastaan. Katie sympatisoi ex-miehensä Billin kanssa kun hän katsoo Brooken ja Ridgen menoa.\nThomas käy viime tingassa pyytämässä Sallyä seuralaisekseen Steffyn ja Liamin Australian häihin.\nBrooke ei halua uskoa Katien syytöksiä Ridgen ja Quinnin mahdollisesta suhteesta.\nKatie todistaa hyvin seksuaalisesti "latautuneen" keskustelun Ridgen ja Quinnin välillä.\nKatie on innoissaan saadessaan kutsun Brooken ja Ridgen häihin joka merkitsee sitä että menneisyys on menneisyyttä.\nR.J. ja Coco suutelevat sen kunniaksi että Coco pääsee jatkamaan harjoittelua. Ridge luennoi turvallisuudesta.\nCoco pelastaa R.J.n ja Ridge ja Brooke ovat hyvin kiitollisia tästä. Ridgellä on kuitenkin vielä varauksensa Cocosta.\nThomaksen reaktio Steffyn hääkutsuun on parhaimmillaan vaimea. Harjoittelian rekrytointi Spectralla aiheuttaa lisää konfliktia.\nPam ei usko että Ridgellä ja Quinnillä voisi olla suhde todisteista huolimatta.\nBill toivottaa Emmyn tervetulleeksi Spencer Publicationsiin. Brookella on Billin syntymäpäiväksi varsin hieno lahja joka tulee merkitsemään Billille hyvin paljon. Charliella on epäilyksensä Ridgestä ja Quinnistä ja pitää heitä silmällä.\nShirley painostaa yhä Cocoa varastamaan suunnitelmia uudesta työpaikastaan. Sally epäröi ihastuksensa pettämistä. Zende ja Nicole palaavat häämatkaltaan.\nForrester kartanon juhlissa Pamin ja Charlien takia Eric ja Quinn viettävät iltaa Ridgen ja Brooken kanssa. Ridge ja Quinn joutuvat vahingossa vessaan jumiin.\nSteffy ehdottaa tupla-häitä Australiassa Brookelle. Ridge ja Quinn tajuavat että heidän on asetettava suhteensa takaisin platoniselle tasolle.\nSally, Shirley, Saul ja Darlita odottavat innolla arvostelua Eye on Fashion -lehdeltä. Bill kertoo Jarretille että hän otti vapauden muuttaa pari sanaa artiklassaan.\nBill kertoo vastahakoiselle Jarrettille että hänen on itkettävä Spectra Fashionin esittelyssä. Katie pysähtyy lyhyelle vierailulle.\nIvy haluaa pitää informatiivisen puheen Brooken kanssa jonka Ridge pystyisi kuulemaan. Jarret kertoo Billille että hänet on kutsuttu Spectra Fashionsin esittelyyn.\nIvy vihastuu Quinnille koska hän suuteli Ridgeä viime yönä.\nRidge palaa kartanolleen, mutta unohdettuaan avaimensa törmää Ivyyn joka on juuri palaamassa reissusta. Zende ja Nicole nauttivat hääyöstään ja keskustelevat heidän häämatkastaan.\nForrester ja Avant perheet onnittelevat vasta-avioutuneita Nicolea ja Zendea. Sasha ja Pam kamppailevat kaksistaan kukkakimpusta.\nForrester ja Avant perheet ovat yhdistyneet Forrester Kartanolla Nicolen ja Zenden häissä.\nZenden ja Nicolen hääpäivä koittaa.\nZende kertoo Rickille kuinka optimistinen hän on Nicolen luottamuksen takaisin voittamisessa. Liam kertoo kihlatullensa Ivyn ideasta järjestää häät Australiassa.\nSally, Saul ja Shirley iloitsevat heidän ruokasodan videon julkaisemisesta joka johtaa suurempaan näkyvyyteen kuin mitä voi ostaa rahalla. Zende flirttaa Nicolen kanssa kun Steffy ja Thomas palaavat toimistolle.\nBill tuohtuu C.J. Garrisonin päätöksestä perua kauppa Spectra Fashionin vanhasta rakennuksesta. Saul valittaa Sallylle ompelukoneiden huonosta tilasta. Wyatt irtisanoutuu uudesta työstä ja hakee takaisin vanhaan työhönsä.\nThomasin äkillinen viileä asenne Steffyä kohtaan Steffy kohtaa veljensä hänen tunteista joutua valituksi toimitusjohtajaksi. Spectra Fashionin uudelleenlanseeraus menee metsään, ainoastaan yksi toimittaja on lehdistötilaisuudessa.\n7518. Thomas törmää yllättäen Sallyyn Il Giardinossa. Quinn ja Ridge joutuvat hankalaan tilanteeseen kun Brooke kohtaa heidät ja kyseenalaistaa heidän salamyhkäisyyden. Bill kertoo Rickillä että hän ja Brooke ovat palaamassa yhteen jossain vaiheessa.\n7517. Sally ja Shirley haastattelevat potentiaalisia räätäleitä Spectra Fashionsin uudelleenjulkistukseen. Thomas, Rick ja Maya ovat edelleen ärsyyntyneitä Ericin päätöksestä. Pam on yllättynyt heidän suuttumuksesta koska yritys on vielä perheen sisällä.\n7516. Brooke palaa hänen Euroopanmatkasta ja on tyrmistynyt että hänet on poistettu Forrester Creationsista. Quinnistä on tehty co-CEO yrityksessä. Ridge yrittää harhauttaa Brookea suudelmalla.\n7515: Sally Spectra saa puhelun jossa neuvotaan pelastamaan Spectra Fashion. Sallyn poika ei usko yrityksen pelastamiseen. Ridge kertoo Thomakselle uutisia Forrester Creationsin johdon vaihdosta.\n7514. Zende kertoo Thomakselle että hän haluaa tulevaisuuden Nicolen kanssa. Thomas myöntää ettei ole tyytyväinen Nicolen kanssa. Ridge hyväksyy Ericin tarjoukseen.


Teemaan liittyvät kouluhankkeet ovat Riihimäen Pohjolanrinteen koulu sekä Ruoveden Kirkonkylän koulu. - PDF\nDownload "Teemaan liittyvät kouluhankkeet ovat Riihimäen Pohjolanrinteen koulu sekä Ruoveden Kirkonkylän koulu."\n1 Hankkeeseen valittiin syksyllä 2008 eri puolilta Suomea 12 kouluhanketta. Näissä on yhteensä 20 koulua (opettajien ja oppilaiden määrä), joissa kokeillaan ja kehitetään tieto- ja viestintätekniikan opetuskäyttöä ja mediakasvatuksen toimintamalleja eri näkökulmista. Koulujen hankkeisiin liittyy tieteellistä tutkimusta ja seurantaa OPTEK-tutkimuksen myötä sekä kansainvälistä yhteistyötä tutkimusryhmien, koulujen ja yritysten kesken. Koulujen hankkeet on jaettu kehittämiskohteidensa mukaan neljään teemaan, jotka ovat 1) infrastruktuuri, laitetekniikka ja ohjelmistot, 2) oppimisympäristöt ja pedagogiset mallit 3) koulun toimintakulttuurin muutos ja kouluyhteisön kehittäminen sekä 4) koulu-yritysyhteistyömallit. Osassa koulujen hankkeista kehitetään useampia teema-alueita. Kunkin teeman yhteyteen on koottu lyhyet esittelyt tätä osa-aluetta kehittävistä kouluista. 1) Infrastruktuuri, laitetekniikka ja ohjelmistot Tämän teeman kouluhankkeissa on kokeiltu laitetekniikkaa, ohjelmistoja, teknisiä ratkaisuja ja pedagogisia käyttötapoja sekä näiden soveltuvuutta opetukseen ja opiskeluun. Kouluhankkeissa on myös kehitetty koulujen ja kuntien pedagogista infrastruktuuria. Teemaan liittyvät kouluhankkeet ovat Riihimäen Pohjolanrinteen koulu sekä Ruoveden Kirkonkylän koulu. Pohjolanrinteen koulu, Riihimäki: TAHTO Teknologia arjen hyödyksi ja tueksi oppimisessa Riihimäellä on kiinnitetty huomiota koulujen perusparannusprosessien eri näkökulmista huomioitaviin tekijöihin, kuten muun muassa kouluinvestointien kokonaiskustannustietoisuuteen, kalustehankinnoissa ja suunnittelussa opittuihin asioihin sekä hankinta- ja koulutusprosesseihin. Lisäksi hankkeen myötä Pohjolanrinteellä ja sen jälkeen muilla Riihimäen yläkouluilla pyritään tukemaan muutosta, jossa koulun toimintakulttuurissa otettaisiin entistä enemmän huomioon ongelmalähtöistä, yhteistoiminnallista ja yhteisöllistä oppimista. Tavoitteena on, että hankkeen myötä opettajilla ja oppilailla heräisi mielenkiinto, yhteinen halu ja rohkeus tutkia opiskeltavia asioita ja tuottaa uusia ajatuksia ja omiakin materiaaleja. Ruoveden Kirkonkylän koulu: Tuhkasta timantti Ruoveden hankkeessa koulun infrastruktuurin kehittämisen perustana on ollut kokonaistaloudellinen ja kestävän kehityksen mukainen toiminta. Hankkeella pyritään nostamaan opetushenkilöstön tieto- ja viestintätekniikan käyttöastetta ja -taitoja sekä jakamaan tietoa muille vastaavassa tilanteessa oleville kunnille, joissa tieto-ja viestintätekniikan opetuskäyttöä ollaan aloittamassa uusilla työkaluilla. Lisäksi halutaan\n2 tarjota niin sanottuja matalan kynnyksen toimintamalleja, jotka ovat toimintavarmoja ja edullisia toteuttaa. 2) Oppimisympäristöt ja pedagogiset mallit Monissa mukana olevissa kouluissa hyödynnetään erilaisia verkkooppimisympäristöjä tai -alustoja (esim. Fronter, Moodle, WSOY:n Opit) sekä on kehitetty tieto- ja viestintäteknisten välineiden pedagogista käyttöä. Koulujen hankkeissa kehitetään oppimisympäristöjä opettajien ja oppilaiden tarpeita vastaaviksi sekä ideoidaan toimivia pedagogisia malleja ja käyttötapoja, jotka liittyvät innovatiivisiin tapoihin hyödyntää tieto- ja viestintätekniikkaa opiskelun ja oppimisen kehittämisessä. Oppimisympäristöihin, -alustoihin ja pedagogisiin malleihin liittyvää kehittämistä on kaikissa mukana olevissa kouluhankkeissa. Tässä raportissa tähän teemaan on nostettu neljän hankkeen kuvaukset. Nämä hankkeet ovat Helsingin Kuninkaantien molemmin puolin hanke, Lappeenrannan Joutsenon yläkoulu, Rovaniemen Saaren koulu ja Turun Puropellon koulu. Helsinki: Kuninkaantien molemmin puolin hanke Hankkeessa kehitetään alueellisesti yhtenäistä peruskoulua. Mukana on neljä perusopetuksen koulua: Jakomäen peruskoulu, Nurkkatien ala-aste, Puistolan peruskoulu sekä Puistolan ala-aste. Hankkeen keskeisenä tarpeena on erilaisten fyysisten ja sosiaalisten oppimisympäristöjen, sekä lasten normaalin elinympäristön hyödyntäminen opetuksen kohteena, sekä leikillisten, tieto- ja viestintätekniikkaahyödyntävien oppimisympäristöjen käytön kehittäminen. Hankkeessa rakennetaan Kuninkaantien koulujen yhteinen tulevaisuuden oppimisympäristö, luodaan sen käytänteet, vakiinnutetaan käyttö sekä jaetaan kokemukset lopulta myös valtakunnallisesti. Lappeenranta, Joutsenon yläkoulu: INTO Tieto- ja viestintätekniikka teknologiakasvatuksessa INTO hankkeessa rakennetaan teknologiakasvatuksen kokonaismallia Lappeenrannan alueelle. Teknologiakasvatuksen painopisteeksi nähdään suunnittelu- ja ajattelutaidot, teknologisten ongelmien havaitseminen, erittely sekä ympäristön ja yhteiskunnallisten teknologisten järjestelmien ymmärtäminen. Hankkeessa hankitaan ja testataan uusia opetusteknologioita ja niiden soveltuvuutta peruskoulun ja lukion opetukseen. Hankkeessa selvitetään myös tieto- ja viestintätekniikan soveltumista eri oppiaineisiin integroituvana aihekokonaisuutena. Rovaniemi, Saaren koulu: Virtuaalikouluhanke vieraan kielen etäopetus , s. 2\n3 Saaren koululla on vuodesta 2005 alkaen kehitetty kielten monimuotoopetusta. Monimuoto- ja verkko-opetuksen kehittämisen taustalla on ollut syrjäisten alueiden monipuolisen ja tasavertaisen opetustarjonnan turvaaminen, koulujen välisen seutukunnallisen yhteistyön lisääminen, koulujen verkostoitumisen lisääminen, verkko-opetusmateriaalin tuottaminen sekä opetushenkilökunnan tieto- ja viestintätekniikan osaamisen ja -opetuksen kehittäminen. Hankkeen tavoitteena on rakentaa monipuolisesti tieto- ja viestintätekniikkaa ja sähköisiä medioita hyödyntävä oppimisympäristö sekä luoda uusia etäopetuksen toimintamalleja. Turku, Puropellon koulu: Toimivat tekniset ja pedagogiset ratkaisut tieto- ja viestintätekniikan opetuskäytön kehittämisessä opettajille ja oppilaille Puropellon koulun hankkeessa on rakennettu opetustilanteita ja - kokonaisuuksia, joissa tieto- ja viestintätekniikka on luonteva osa oppimistapahtumaa. Hankkeessa testataan minikannettavia opetuskäytössä, kokeillaan tutkivan oppimisen oppimisaihiota sekä tuetaan tieto- ja viestintätekniikan taidoiltaan epävarmoja opettajia käyttämään tätä tekniikkaa monipuolisesti opetuksessa. Lisäksi selvitetään, minkälaiset tekniset ja pedagogiset ratkaisut edesauttavat tieto- ja viestintätekniikan opetuskäyttöä opettajilla ja oppilailla. 3) Koulun toimintakulttuurin muutos ja kouluyhteisön kehittäminen Monissa mukana olevissa kouluhankkeissa koulun toimintakulttuurin muutos ja kouluyhteisön kehittäminen ovat keskeisiä teemoja. Koulun toimintakulttuurin kehittämiseen liittyvät koulun johtamiskulttuurin muutos, opettajien jaksaminen ja työhyvinvointi, koulun sisäisten prosessien (esim. viestintä) kehittäminen sekä koti-kouluyhteistyö. Tähän teemaan liittyviä kehittämishankkeita on muun muassa Espoon Koulumestarin koulussa, Larsmon Holm skolassa, Oulujoen koulussa, Punkalaitumen yhteiskoulussa sekä Tampereen Epun mediareppu hankkeessa. Espoo Koulumestarin koulu Innokas koulumestari Koulumestarin koulun hankkeessa luodaan tieto- ja viestintätekniikkaa hyödyntäen innokas ja innostava kouluyhteisö, joka on valmis tutkimaan ja tarkastelemaan ympäröivää yhteiskuntaa. Opettajien ja oppilaiden oppimisja opiskeluympäristö laajennetaan luokkahuoneen ulkopuolelle muun muassa kannettavia hyödyntäen. Innovatiivisia, tieto- ja viestintätekniikkaa hyödyntäviä toimintatapoja kehitetään koulun arjessa yhdessä opettajien, oppilaiden, vanhempien ja yhteistyökumppaneiden kanssa. Hankkeen tuotoksena on kokonaisvaltaisen koulun kehittämisen malleja, joissa hyödynnetään koulun arjessa muun muassa verkkopalveluja, luokan opetusteknologisia esitysvälineitä, digitaalikameroita ja mobiililaitteita. Larsmo, Holm skola: Kommunikation som ringar på vatten , s. 3\n4 Holm skolan hankkeen tavoitteena on kehittää uudenlaista opetus- ja oppimiskulttuuria tieto- ja viestintätekniikkaa hyödyntäen ja koulun sisäisiä ja paikallisia yhteistyömuotoja kehittäen. Koulu tukee oppilaiden (tieto)yhteiskuntataitojen sekä tiedonhallinnan ja tuottamisen taitojen kehittymistä. Tieto- ja viestintätekniikkaa hyödynnetään koulun arjen dokumentoinnissa. Koulussa on perinteitä ilmaisukasvatuksen opettamisessa (vuosittain vaihtuvat ilmaisukasvatuksen teemat). Kaikki koulun oppilaat aloittavat esikoulussa oman kasvun ja kehittymisen seuraamiseen tarkoitetun portfolion kokoamisen. Oulu, Oulujoen koulu: Tulevaisuuden osaajat Oulujoelta Hankkeen painopisteessä ovat kokemusten hankkiminen samanaikaisopettajuudesta ja henkilökohtaisten kannettavien tietokoneiden käytöstä (tablet-pc kosketusnäyttöineen) yksilöllisen oppimisen apuvälineenä sekä uusien pedagogisten toimintamallien kehittäminen. Opettajuuden, johtajuuden, tukipalvelujen, teknologisten ratkaisujen, käyttöympäristöjen sekä fyysisten ja virtuaalisten oppimisympäristöjen kehittäminen ovat tulevaisuuden kouluyhteisön kehittämisessä avainasioita. Punkalaidun, Punkalaitumen yhteiskoulu: Oppiaineittain yhteistyöhön sosiaalisessa mediassa Punkalaitumen hankkeessa luodaan dynaaminen yhteisöllisen tuottamisen ja kehittämisen malli. Opetuksessa hyödynnetään tieto- ja viestintätekniikan tarjoamien erilaisten ilmaisten ja avoimeen lähdekoodiin perustuvia välineitä, ohjelmia ja palveluita. Hankkeessa kehitetään sosiaalisen median eri muotojen hyödyntämistä opetuksessa ja opettajien verkostoitumisessa (mm. oppiainekohtaiset vertaisverkot ja ilmiölähtöinen opetussuunnitelma). Tampere: Epun mediareppu Tieto- ja viestintätekniikka esi- ja alkuopetuksen pedagogiikassa Tampereen hankkeessa ovat mukana kaksi koulu-päiväkoti-paria, jotka ovat Kanjonin koulun Hallilan toimipiste ja Kanjonin päiväkoti sekä Nekalan koulun Muotialan toimipiste ja Muotialan päiväkoti. Hankkeessa haetaan uudenlaisia pedagogisia yhteistyö- ja toimintamalleja esiopetuksen ja perusopetuksen nivelvaiheeseen. Lisäksi halutaan suunnitella tarkoituksenmukainen, pedagogisesti mielekäs ja kustannustehokas laiteympäristö kouluille, joissa järjestetään esiopetusta samoissa tiloissa. 4) Koulu-yritysyhteistyömallit Koulujen ja yritysten välinen yhteistyö on tullut entistä keskeisemmäksi osaksi koulujen arkea. Suomessa koulusektori on perinteisesti rahoitettu julkisin varoin ja yritysten on ollut haastavaa toimia koulukonteksissa. Kenttä on pirstaleinen, mikä on ongelmallista liiketoiminnan kannalta. Asenteiden tasolla yritysten mukaantuloa on arasteltu. Yritysyhteistyön tulisi tapahtua koulujen ehdoilla ja koulujen tarpeet huomioiden, kuitenkin , s. 4\n5 niin, että yritykset saavat hyötyä liiketoimintaansa. Kouluyhteistyössä yritykset saavat palautetta tuotteistaan ja palveluistaan. Hankekouluista yritysyhteistyö teemaan liittyvää kehittämistoimintaa on muun muassa Kauniaisten suomenkielisen perusopetuksen Unelmakouluhankkeessa.. Kauniaisten suomenkielinen perusopetus: Unelmakoulu-hanke Kauniaisten suomenkielisessä koulutoimessa on 20 vuoden ajan kehitetty tieto- ja viestintätekniikan opetuskäyttöä. Kehittämistyössä huomiota on kiinnitetty erityisesti koulun infrastruktuurin kuntoon saattamiseen ja tukipalveluiden toimivuuteen koulun arjessa. Tällä hetkellä onnistunut yritysyhteistyö ja tarkoituksenmukaiset yhteistyökumppanit takaavat koulun tieto- ja viestintätekniikan opetuskäytön sujuvuuden ja arjen joustavan toimivuuden. Unelmakoulu-hankkeessa tuetaan kokonaisvaltaisesti oppijoiden oppimista ja kasvua. Hankkeessa kokeillaan tutkivan mobiilioppimisen soveltamista minikannettavilla, hyödynnetään avoimen lähdekoodin ohjelmia, tyhmiä päätteitä ja oppilasintraaa sekä koulun rutiinitoimintoja ja koulun ja kodin yhteistyötä helpottavien monikanavapalveluiden käyttöä , s. 5


Julkaistu 30.05.2008 15:54\n- Halutaan luoda epäluottamusta siitä, että pääministerin mielipide olisi ostettavissa. Jollakin yksittäisellä minulle osoitetulla puheenvuorolla kritiikillä tai sillä, että pieni siivu vaaliavustuksistani on tullut rakennusalaa lähellä olevilta yrityksiltä. Ja tätä en kerta kaikkiaan voi hyväksyä, Vanhanen kommentoi.Pääministerin mukaan jahti hänen päänahkansa menoksi on käynnissä. Mutta Vanhanen ei aio alistua. - Keskustan satavuotinen linja on ollut se, että rakentamista Suomessa ei keskitetä vain suurimpiin kaupunkeihin. Koko Suomi on asutettava ja myös Uudellamaalla on toimittava niin, että tästä ei tehdä yhtä Pasilaa. En usko, että enää tässä iässä omaa mielipidettäni tulen muuttamaan, Vanhanen jatkoi.(MTV3)Lue myös:


Sairaaloiden tuottavuus PDF Free Download\nDownload "Sairaaloiden tuottavuus 2010"\n1 TILASTORAPORTTI Statistikrapport Statistical report Sairaaloiden tuottavuus 2010 Sjukhusens produktivitet 2010 Pirjo Häkkinen Terveyden ja hyvinvoinnin laitos PL 30 (Mannerheimintie 166, Helsinki) Helsinki Puhelin: ISSN\n2 Sairaaloiden tuottavuus Julkisten sairaaloiden antaman erikoissairaanhoidon tuottavuus ilman psykiatriaa on laskenut 2 % vuodesta 2006 vuoteen 2010 (kuvio 1). Yliopistollisten sairaaloiden tuottavuus on noussut vuodesta 2007 lähtien. Keskussairaaloiden tuottavuus parani vuonna 2008, minkä jälkeen tuottavuus kääntyi laskuun. Muiden sairaaloiden (aluesairaalat tai vastaavat) tuottavuus parani vuosina , mutta vuonna 2010 tuottavuus laski. Tuottavuuden kehityksessä on myös sairaalakohtaisia eroja. Yliopistollisista sairaaloista tuottavuus nousi eniten vuodesta 2006 vuoteen 2010 Helsingin yliopistollisessa keskussairaalassa (4 %), keskussairaaloista Länsi-Pohjan keskussairaalassa (6 %) ja muista sairaaloista Forssan sairaalassa (7 %). Tuottavuuseroja on lisäksi sairaalaryhmien sisällä. Jos kaikki sairaalat toimisivat oman sairaalaryhmänsä tehokkaimman sairaalan mukaisesti, niin potentiaalista säästöä olisi tullut noin 500 miljoonaa euroa. Vuonna 2010 tuottavimman ja tuottamattomimman yliopistollisen sairaalan välinen ero oli 18 %, keskussairaalan 23 % ja muun sairaalan 35 %. Tuottavin yliopistosairaala oli Kuopion yliopistollinen sairaala (KYS), tuottavin keskussairaala oli Päijät-Hämeen keskussairaala sekä keskussairaalaryhmään kuuluva Hyvinkään sairaala ja tuottavin muu sairaala oli Iisalmen sairaala. Somaattisen erikoissairaanhoidon palveluja käytettiin eniten Pohjois-Savossa ja vähiten Keski- Suomessa. Laskennalliset kustannukset olivat korkeimmat Itä-Savossa ja matalimmat Pohjois- Karjalassa. Itä-Savon kustannusten poikkeama maan keskitasosta selittyi sekä muuta maata runsaammalla palvelujen käytöllä että palvelutuotannon tehottomuudella. Kuvio 1. Tuottavuuden kehitys sairaalaryhmittäin vuosina ; indeksi vuonna 2006= Yliopistosairaalat Keskussairaalat Muut sairaalat Yhteensä Tilastot on koottu sairaaloiden toiminta- ja tuottavuustietokannoista, jotka löytyvät Tietokannat julkistetaan ensimmäistä kertaa avoimeen käyttöön.\n3 Sairaaloiden tuottavuus Julkisten sairaaloiden antaman erikoissairaanhoidon tuottavuus ilman psykiatriaa on laskenut 2 % vuodesta 2006 vuoteen 2010 (kuvio 1). Yliopistollisten sairaaloiden tuottavuus on noussut vuodesta 2007 lähtien. Keskussairaaloiden tuottavuus parani vuonna 2008, minkä jälkeen tuottavuus kääntyi laskuun. Muiden sairaaloiden (aluesairaalat tai vastaavat) tuottavuus parani vuosina , mutta vuonna 2010 tuottavuus laski. Tuottavuuden kehityksessä on myös sairaalakohtaisia eroja. Yliopistollisista sairaaloista tuottavuus nousi eniten vuodesta 2006 vuoteen 2010 Helsingin yliopistollisessa keskussairaalassa (4 %), keskussairaaloista Länsi-Pohjan keskussairaalassa (6 %) ja muista sairaaloista Forssan sairaalassa (7 %). Tuottavuuseroja on lisäksi sairaalaryhmien sisällä. Jos kaikki sairaalat toimisivat oman sairaalaryhmänsä tehokkaimman sairaalan mukaisesti, niin potentiaalista säästöä olisi tullut noin 500 miljoonaa euroa. Vuonna 2010 tuottavimman ja tuottamattomimman yliopistollisen sairaalan välinen ero oli 18 %, keskussairaalan 23 % ja muun sairaalan 35 %. Tuottavin yliopistosairaala oli Kuopion yliopistollinen sairaala (KYS), tuottavin keskussairaala oli Päijät-Hämeen keskussairaala sekä keskussairaalaryhmään kuuluva Hyvinkään sairaala ja tuottavin muu sairaala oli Iisalmen sairaala. Somaattisen erikoissairaanhoidon palveluja käytettiin eniten Pohjois-Savossa ja vähiten Keski- Suomessa. Laskennalliset kustannukset olivat korkeimmat Itä-Savossa ja matalimmat Pohjois- Karjalassa. Itä-Savon kustannusten poikkeama maan keskitasosta selittyi sekä muuta maata runsaammalla palvelujen käytöllä että palvelutuotannon tehottomuudella. Kuvio 1. Tuottavuuden kehitys sairaalaryhmittäin vuosina ; indeksi vuonna 2006= Yliopistosairaalat Keskussairaalat Muut sairaalat Yhteensä Tilastot on koottu sairaaloiden toiminta- ja tuottavuustietokannoista, jotka löytyvät Tietokannat julkistetaan ensimmäistä kertaa avoimeen käyttöön.\n4 Käsitteet ja määritelmät Somaattinen erikoissairaanhoito Somaattinen erikoissairaanhoito sisältää psykiatrian erikoisaloja lukuun ottamatta muut kliiniset erikoisalat. Tuottavuus Toiminnan tuotoksen ja sen aikaansaamiseksi käytettyjen panosten välinen suhde. Panoksina on käytetty sairaalan tai sen erikoisalan hoitotoiminnasta aiheutuvia kokonaiskustannuksia. Sairaalan tai erikoisalan kokonaistuotos käsittää hoitoepisodien painotetun summan. Episodi Potilaan koko hoitoprosessi eli kaikki vuodeosastohoitojaksot mukaan lukien päiväkirurgia, avohoitokäynnit, toimenpiteet ja muut suoritteet, jotka on tehty potilaan tietyn terveysongelman ratkaisemiseksi kalenterivuoden aikana. Episodien painottamisella otetaan huomioon potilaiden vaikeusaste voimavarojen kulutuksen kannalta eri sairaaloissa. Alueellinen tarkastelu on sairaanhoitopiirikohtainen tai kuntakohtainen. Mukana ovat julkisten sairaaloiden tuottama somaattinen erikoissairaanhoito sekä yksityisten sairaaloiden tuottama somaattisen erikoissairaanhoidon laitoshoito ja päiväkirurgia. Aluetarkastelussa episodi käsittää alueen väestön saman terveysongelman hoitamisen eri sairaaloissa kalenterivuoden aikana. Käsitteistä ja menetelmistä tarkemmin tilastoraportin luvuissa\n5 SISÄLLYS 1. PALVELUTUOTANNON, KUSTANNUSTEN JA TUOTTAVUUDEN KEHITYS SAIRAALOITTAIN Palvelutuotannon kehitys vuosina Hoitotoiminnan kustannusten kehitys vuosina Hoitotoiminnan tuottavuuden kehitys vuosina Episodituottavuuden kehitys Episodituottavuuden kehitys sisätautien erikoisalalla Episodituottavuuden kehitys kirurgian erikoisalalla Hoitotoiminnan tuottavuuserot vuonna PALVELUJEN KÄYTTÖ, KUSTANNUKSET JA TUOTTAVUUS ALUEITTAIN VUONNA Alueellinen palvelujen käyttö, kustannukset ja tuottavuus somaattisilla erikoisaloilla Alueellinen palvelujen käyttö, kustannukset ja tuottavuus sisätautien erikoisalalla Alueellinen palvelujen käyttö, kustannukset ja tuottavuus kirurgian erikoisalalla Alueellinen palvelujen käyttö, kustannukset ja tuottavuus naistentautien ja synnytysten erikoisalalla Alueellinen palvelujen käyttö, kustannukset ja tuottavuus lastentautien erikoisalalla Palvelujen käyttö ja kustannusten poikkeamat kunnittain KÄSITTEET AINEISTOT MENETELMÄT Liitetaulukot 1 5 3\n6 1. PALVELUTUOTANNON, KUSTANNUSTEN JA TUOTTAVUUDEN KEHITYS SAIRAALOITTAIN Yliopistollisten sairaaloiden reaaliset kustannukset 1 (panos) nousivat vuosina lähes samassa suhteessa kuin palvelutuotanto kasvoi episodeilla mitattuna (tuotos) vuoden 2007 tuotosnotkahdusta lukuun ottamatta. Nousu oli yhteensä 7 % (kuvio 2). Vastaavana ajanjaksona keskussairaaloiden kustannukset nousivat tasaisesti vuosittain, mutta palvelutuotanto kääntyi lievään laskuun vuoden 2008 jälkeen (kuvio 3). Reaalikustannukset keskussairaaloissa nousivat tarkastelujaksolla 10 % ja palvelutuotanto 5 %. Muissa sairaaloissa kustannukset nousivat tasaisesti vuosittain, yhteensä 7 % tarkastelujakson aikana (kuvio 4). Palvelutuotanto nousi muissa sairaaloissa vuosina , minkä jälkeen palvelutuotanto laski 3 %. Kuvio 2. Tuotoksen ja kustannusten kehitys yliopistosairaaloissa vuosina ; indeksi vuonna 2006= Kustannukset Episodituotos Kuvio 3. Tuotoksen ja kustannusten kehitys keskussairaaloissa vuosina ; indeksi vuonna 2006= Kustannukset Episodituotos Kustannusten määritelmästä tarkemmin luvuissa 3 ja 5 4\n7 Kuvio 4. Tuotoksen ja kustannusten kehitys muissa sairaaloissa vuosina ; indeksi vuonna 2006= Kustannukset Episodituotos Palvelutuotannon kehitys vuosina Palvelutuotannon määrä episodeilla mitattuna nousi vuoden 2007 pientä notkahdusta lukuun ottamatta kaikissa yliopistollisissa sairaaloissa vuosina (taulukko 1). Painotettujen episodien määrä nousi eniten (12 %) Kuopion yliopistollisessa sairaalassa (KYS). Episodien määrä KYS:ssa kasvoi erityisesti tarkastelujakson lopussa vuonna KYS:n kirjaamiskäytäntöjä on tehostettu DRG-laskutukseen siirtymisen myötä, millä saattaa osittain olla vaikutusta painotettujen episodien määrän kasvuun. Muissa yliopistosairaaloissa painotettujen episodien määrän nousu oli 6 8 %. Taulukko 1. Painotettujen episodien määrän kehitys yliopistosairaaloissa vuosina ; indeksi vuonna 2006=100 Painotetut episodit Yliopistosairaalat HYKS KYS OYS TAYS TYKS Yhteensä Keskussairaaloiden palvelutuotannon määrän kehityksessä oli suuria vaihteluja vuosina (taulukko 2). Painotettujen episodien määrä nousi eniten Kymenlaakson keskussairaalassa (20 %). Siellä nousi erityisesti painotettujen hoitojaksojen ja ajanvarauskäyntien määrä (liitetaulukko 2). Nousu koski useimpia erikoisaloja. Painotettujen episodien määrä laski eniten Savonlinnan keskussairaalassa (-9 %). Episodien väheneminen kohdistui tarkastelujakson viimeiselle vuodelle. Itä-Savon sairaanhoitopiirin jäsenkuntien määrä on pienentynyt, mikä selittää osin tuotannon vähenemistä. 5\n8 Taulukko 2. Painotettujen episodien määrän kehitys keskussairaaloissa vuosina ; indeksi vuonna 2006=100 Painotetut episodit Keskussairaalat Etelä-Karjalan keskussairaala Hyvinkään sairaala Kainuun keskussairaala Kanta-Hämeen keskussairaala Keski-Pohjanmaan keskussairaala Keski-Suomen keskussairaala Kymenlaakson keskussairaala Lapin keskussairaala Länsi-Pohjan keskussairaala Mikkelin keskussairaala Pohjois-Karjalan keskussairaala Päijät-Hämeen keskussairaala Satakunnan keskussairaala Savonlinnan keskussairaala Seinäjoen keskussairaala Vaasan keskussairaala Yhteensä Muiden sairaaloiden ryhmässä palvelutuotannon kehitys vaihteli yliopistosairaaloita ja keskussairaaloita enemmän (taulukko 3). Painotettujen episodien määrä nousi eniten Lohjan sairaalassa (20 %) ja laski eniten Mäntän sairaalassa (-22 %). Mäntän sairaalassa on vähennetty toimintaa, erityisesti kirurgian erikoisalalla. Taulukko 3. Painotettujen episodien määrän kehitys muissa sairaaloissa vuosina ; indeksi vuonna 2006=100 Painotetut episodit Muut sairaalat Forssan sairaala Iisalmen sairaala Kuusankosken sairaala Lohjan sairaala Loimaan aluesairaala Länsi-Uudenmaan sairaala Mäntän sairaala Oulaskankaan sairaala Pietarsaaren sairaala Porvoon sairaala Raahen sairaala Salon aluesairaala Turunmaan sairaala Vakka-Suomen sairaala Valkeakosken sairaala Vammalan aluesairaala Yhteensä\n9 Liitetaulukoissa 1 3 on esitetty painotettujen avo- ja laitoshoidon suoritteiden sekä yhteensä kaikkien hoitojaksojen (=DRG-pisteiden) kehitys indekseinä sairaaloittain. 1.2 Hoitotoiminnan kustannusten kehitys vuosina Hoitotoiminnasta aiheutuneet kustannukset nousivat reaalisesti kaikissa yliopistollisissa sairaaloissa (taulukko 4). Yliopistollisista sairaaloista kustannuskehitys on ollut maltillisinta HYKS:ssa, jossa deflatoidut kustannukset nousivat 2 % vuodesta 2006 vuoteen Vastaavana aikana muissa yliopistollisissa sairaaloissa kustannukset nousivat 9 14 %. Taulukko 4. Kustannusten kehitys kiintein hinnoin yliopistosairaaloissa vuosina ; indeksi vuonna 2006=100 Deflatoidut kustannukset Yliopistosairaalat HYKS KYS OYS TAYS TYKS Yhteensä Hoitotoiminnan kokonaiskustannukset keskussairaaloissa nousivat Savonlinnan keskussairaalaa lukuun ottamatta reaalisesti 2 26 % vuosina (taulukko 5). Savonlinnan keskussairaalassa reaaliset kustannukset laskivat 3 %, mikä johtui lähinnä palvelutuotannon vähentymisestä. Kustannukset nousivat eniten Etelä-Karjalan keskussairaalassa (26 %). Etelä-Karjalassa on lisätty palvelutuotantoa, mutta ei samassa suhteessa kuin kustannukset ovat nousseet. Taulukko 5. Kustannusten kehitys kiintein hinnoin keskussairaaloissa vuosina ; indeksi vuonna 2006=100 Deflatoidut kustannukset Keskussairaalat Etelä-Karjalan keskussairaala Hyvinkään sairaala Kainuun keskussairaala Kanta-Hämeen keskussairaala Keski-Pohjanmaan keskussairaala Keski-Suomen keskussairaala Kymenlaakson keskussairaala Lapin keskussairaala Länsi-Pohjan keskussairaala Mikkelin keskussairaala Pohjois-Karjalan keskussairaala Päijät-Hämeen keskussairaala Satakunnan keskussairaala Savonlinnan keskussairaala Seinäjoen keskussairaala Vaasan keskussairaala Yhteensä\n10 Muiden sairaaloiden ryhmässä kustannuskehitys vaihteli enemmän kuin yliopisto- ja keskussairaaloissa (taulukko 6). Kustannukset nousivat vuodesta 2006 vuoteen 2010 reaalisesti 7 %. Eniten kustannukset nousivat Lohjan sairaalassa (22 %), jossa myös palvelutuotanto on lisääntynyt viime vuosina kustannusten suhteessa. Eniten kustannukset laskivat Loimaan sairaalassa (-12 %), jossa myös palvelutuotanto on vähentynyt. Taulukko 6. Kustannusten kehitys kiintein hinnoin muissa sairaaloissa vuosina ; indeksi vuonna 2006=100 Deflatoidut kustannukset Muut sairaalat Forssan sairaala Iisalmen sairaala Kuusankosken sairaala Lohjan sairaala Loimaan aluesairaala Länsi-Uudenmaan sairaala Mäntän sairaala Oulaskankaan sairaala Pietarsaaren sairaala Porvoon sairaala Raahen sairaala Salon aluesairaala Turunmaan sairaala Vakka-Suomen sairaala Valkeakosken sairaala Vammalan sairaala Yhteensä Hoitotoiminnan tuottavuuden kehitys vuosina Episodituottavuuden kehitys Tuottavuuden kehitykseen vaikuttaa sekä kustannusten että palvelutuotannon kehittyminen. Jos kustannukset ja palvelutuotanto kehittyvät samassa suhteessa, niin tuottavuus säilyy entisellään. Jos esim. kustannukset nousevat, mutta palvelutuotanto pysyy entisellään, niin tuottavuus laskee. Palvelutuotantoa mitataan episodeilla. Palvelutuotannon mittaamisessa on otettu huomioon sairauksien hoidon vaikeusaste painottamalla episodeja episodikustannuspainoilla. Käsitteitä ja menetelmiä on kuvattu tarkemmin luvussa 3. Episodituottavuuden kehityksessä on sairaalakohtaisia eroja (taulukot 7 9). Yliopistollisista sairaaloista paras tuottavuuden kehitys oli HYKS:lla (taulukko 7). HYKS:n hyvää tuottavuutta selittää paljolti kustannusten maltillinen kehitys. Yliopistosairaaloista tuottavuus laski eniten vuodesta 2006 Tampereen yliopistollisessa sairaalassa. TAYS:n tuottavuutta selittää ennen kaikkea kustannusten nousu suhteessa palvelutuotannon kasvuun. 8\n11 Taulukko 7. Episodituottavuuden kehitys yliopistosairaaloissa vuosina ; indeksi vuonna 2006=100 Episodituottavuus Yliopistosairaalat HYKS KYS OYS TAYS TYKS Yhteensä Keskussairaaloiden ryhmässä episodituottavuus nousi tai pysyi ennallaan vuosina neljässä sairaalassa ja vastaavasti laski 12 sairaalassa (taulukko 8). Tuottavuus nousi eniten Länsi- Pohjan keskussairaalassa (6 %) ja laski eniten Kainuun keskussairaalassa (-14 %). Länsi-Pohjan keskussairaalan tuottavuuden paraneminen selittyy ennen kaikkea palvelutuotannon kasvulla ja jossain määrin myös maltillisella kustannuskehityksellä. Kainuussa palvelutuotanto on pysynyt lähes ennallaan, mutta kustannukset ovat nousseet. Taulukko 8. Episodituottavuuden kehitys keskussairaaloissa vuosina ; indeksi vuonna 2006=100 Episodituottavuus Keskussairaalat Etelä-Karjalan keskussairaala Hyvinkään sairaala Kainuun keskussairaala Kanta-Hämeen keskussairaala Keski-Pohjanmaan keskussairaala Keski-Suomen keskussairaala Kymenlaakson keskussairaala Lapin keskussairaala Länsi-Pohjan keskussairaala Mikkelin keskussairaala Pohjois-Karjalan keskussairaala Päijät-Hämeen keskussairaala Satakunnan keskussairaala Savonlinnan keskussairaala Seinäjoen keskussairaala Vaasan keskussairaala Yhteensä Muiden sairaaloiden ryhmässä episodituottavuus nousi tai pysyi ennallaan kahdeksassa sairaalassa ja vastaavasti laski myös kahdeksassa sairaalassa (taulukko 9). Tuottavuus nousi vuodesta 2006 eniten Forssan sairaalassa (7 %) ja laski eniten Mäntän sairaalassa (-14 %). Forssan sairaalassa palvelutuotanto on pysynyt lähes ennallaan, mutta hoidosta aiheutuneet kustannukset ovat laskeneet. Mäntän sairaalassa on vähennetty huomattavasti palvelutuotantoa. Myös kustannuksia on vähennetty, mutta ei kuitenkaan samassa suhteessa kuin palvelutuotantoa. 9\n12 Taulukko 9. Episodituottavuuden kehitys muissa sairaaloissa vuosina ; indeksi vuonna 2006=100 Episodituottavuus Muut sairaalat Forssan sairaala Iisalmen sairaala Kuusankosken sairaala Lohjan sairaala Loimaan aluesairaala Länsi-Uudenmaan sairaala Mäntän sairaala Oulaskankaan sairaala Pietarsaaren sairaala Porvoon sairaala Raahen sairaala Salon aluesairaala Turunmaan sairaala Vakka-Suomen sairaala Valkeakosken sairaala Vammalan sairaala Yhteensä Episodituottavuuden kehitys sisätautien erikoisalalla Sisätautien erikoisalan episodituottavuus parani yliopistollisissa sairaaloissa TYKS:a lukuun ottamatta vuodesta 2006 vuoteen 2010 (taulukko 10). Tuottavuus nousi eniten HYKS:ssa (13 %). Taulukko 10. Sisätautien episodituottavuuden kehitys yliopistosairaaloissa ; indeksi vuonna 2006=100 Sisätautien episodituottavuus Yliopistosairaalat HYKS KYS OYS TAYS TYKS Yhteensä Sisätautien tuottavuus nousi kuudessa keskussairaalassa ja laski kymmenessä keskussairaalassa vuosina (taulukko 11). Tuottavuus nousi eniten Seinäjoen keskussairaalassa (10 %) ja laski eniten Etelä-Karjalan (-15 %) ja Pohjois-Karjalan (-15 %) keskussairaaloissa. 10\n13 Taulukko 11. Sisätautien episodituottavuuden kehitys keskussairaaloissa ; indeksi vuonna 2006=100 Sisätautien episodituottavuus Keskussairaalat Etelä-Karjalan keskussairaala Seinäjoen keskussairaala Mikkelin keskussairaala Hyvinkään sairaala Savonlinnan keskussairaala Kainuun keskussairaala Kanta-Hämeen keskussairaala Keski-Pohjanmaan keskussairaala Keski-Suomen keskussairaala Kymenlaakson keskussairaala Lapin keskussairaala Länsi-Pohjan keskussairaala Pohjois-Karjalan keskussairaala Päijät-Hämeen keskussairaala Satakunnan keskussairaala Vaasan keskussairaala Yhteensä Muiden sairaaloiden ryhmässä sisätautien episodituottavuus nousi kahdeksassa sairaalassa ja laski kahdeksassa sairaalassa (taulukko 12). Tuottavuus nousi eniten Iisalmen sairaalassa (16 %) ja vastaavasti laski eniten Oulaskankaan sairaalassa (-33 %). Taulukko 12. Sisätautien episodituottavuuden kehitys muissa sairaaloissa ; indeksi vuonna 2006=100 Sisätautien episodituottavuus Muut sairaalat Kuusankosken sairaala Lohjan sairaala Länsi-Uudenmaan sairaala Mäntän sairaala Valkeakosken sairaala Vammalan sairaala Oulaskankaan sairaala Iisalmen sairaala Porvoon sairaala Forssan sairaala Pietarsaaren sairaala Raahen sairaala Loimaan aluesairaala Salon aluesairaala Vakka-Suomen sairaala Turunmaan sairaala Yhteensä\n14 1.3.3 Episodituottavuuden kehitys kirurgian erikoisalalla Kirurgian erikoisalan episodituottavuus yliopistollisissa sairaaloissa vuodesta 2006 vuoteen 2010 pysyi lähes ennallaan tai nousi hieman TAYS:a (-6 %) lukuun ottamatta (taulukko 13). Eniten tuottavuus nousi OYS:ssa (4 %). Taulukko 13. Kirurgian episodituottavuuden kehitys yliopistosairaaloissa ; indeksi vuonna 2006=100 Kirurgian episodituottavuus Yliopistosairaalat HYKS TAYS OYS KYS TYKS Yhteensä Keskussairaaloista kirurgian episodituottavuus nousi vuosina yhdeksässä ja laski seitsemässä sairaalassa (taulukko 14). Tuottavuus nousi eniten Kymenlaakson keskussairaalassa (12 %) ja laski eniten Kainuun keskussairaalassa (-18 %). Taulukko 14. Kirurgian episodituottavuuden kehitys keskussairaaloissa ; indeksi vuonna 2006=100 Kirurgian episodituottavuus Keskussairaala Etelä-Karjalan keskussairaala Seinäjoen keskussairaala Mikkelin keskussairaala Hyvinkään sairaala Savonlinnan keskussairaala Kainuun keskussairaala Kanta-Hämeen keskussairaala Keski-Pohjanmaan keskussairaala Keski-Suomen keskussairaala Kymenlaakson keskussairaala Lapin keskussairaala Länsi-Pohjan keskussairaala Pohjois-Karjalan keskussairaala Päijät-Hämeen keskussairaala Satakunnan keskussairaala Vaasan keskussairaala Yhteensä Muiden sairaaloiden ryhmässä kirurgian episodituottavuuden kehityksessä oli suuria sairaalakohtaisia eroja (taulukko 15). Tuottavuus nousi eniten Forssan sairaalassa (29 %) ja laski eniten Iisalmen (Ylä-Savo) sairaalassa (-23 %). 12\n15 Taulukko 15. Kirurgian episodituottavuuden kehitys muissa sairaaloissa ; indeksi vuonna 2006=100 Kirurgian episodituottavuus Muut sairaalat Kuusankosken sairaala Lohjan sairaala Länsi-Uudenmaan sairaala Mäntän sairaala Valkeakosken sairaala Vammalan sairaala Oulaskankaan sairaala Iisalmen sairaala Porvoon sairaala Forssan sairaala Pietarsaaren sairaala Raahen sairaala Loimaan aluesairaala Salon aluesairaala Vakka-Suomen sairaala Turunmaan sairaala Yhteensä Hoitotoiminnan tuottavuuserot vuonna 2010 Tuottavuutta on tarkasteltu kahdella eri mittausmenetelmällä. Toisessa tuotoksena on käytetty painotettuja avo- ja laitoshoitojaksoja (= NordDRG Full -hoitojaksot = DRG-pisteet) ja toisessa painotettuja episodeja. Molemmat mittausmenetelmät antavat samansuuntaisia tuloksia. Kuvio 5. Yliopistollisten sairaaloiden tuottavuus vuonna 2010; sairaalatyypin keskimääräinen tuottavuusluku=100 KYS OYS HYKS TYKS TAYS Episodituottavuus DRG-tuottavuus\n16 Yliopistollisista sairaaloista paras tuottavuus vuonna 2010 oli Kuopion yliopistollisessa sairaalassa (kuvio 5). Sen tuottavuus oli 11 % parempi kuin yliopistosairaaloissa keskimäärin. Tampereen yliopistollisen sairaalan episodi- ja DRG-tuottavuusluvut poikkesivat toisistaan muita yliopistosairaaloita enemmän. Käytettäessä mittarina DRG-tuotteistusta TAYS on tuottavuusvertailussa neljäntenä yhdessä TYKS:n kanssa. Sen sijaan episodituottavuusvertailussa TAYS on peränpitäjä. Osittaisena syynä tähän saattaa olla TAYS:n muita puutteellisempi päädiagnoosien kirjaamiskäytäntö. Tuottavuudeltaan parhaita keskussairaaloita vuonna 2010 olivat Hyvinkään sairaala, Päijät- Hämeen ja Pohjois-Karjalan keskussairaalat (kuvio 6). Tuottavuudeltaan huonoin oli Savonlinnan keskussairaala. Kuvio 6. Keskussairaaloiden tuottavuus 2010; sairaalatyypin keskimääräinen tuottavuusluku=100 Hyvinkään sairaala Päijät-Hämeen ks Pohjois-Karjalan ks Länsi-Pohjan ks Kymenlaakson ks Kainuun ks Mikkelin ks Satakunnan ks Lapin ks Seinäjoen ks Keski-Suomen ks Keski-Pohjanmaan ks Episodituottavuus Kanta-Hämeen ks DRG-tuottavuus Etelä-Karjalan ks Vaasan ks Savonlinnan ks Muiden sairaaloiden ryhmässä paras tuottavuus oli Iisalmen, Forssan ja Valkeakosken sairaaloissa ja huonoin tuottavuus Mäntän sairaalassa (kuvio 7). 14\n17 Kuvio 7. Muiden sairaaloiden tuottavuus 2010; sairaalatyypin keskimääräinen tuottavuusluku = 100 Iisalmen sairaala Forssan sairaala Valkeakosken sairaala Vammalan sairaala Salon aluesairaala Vakka-Suomen sairaala Porvoon sairaala Loimaan aluesairaala Kuusankosken aluesairaala Turunmaan sairaala Oulaskankaan sairaala Raahen sairaala Pietarsaaren sairaala Lohjan sairaala Länsi-Uudenmaan sairaala Episodituottavuus DRG-tuottavuus Mäntän sairaala Erikoislääkärijohtoisten terveyskeskussairaaloiden tiedot on jätetty pois tilastoraportista. Tiedot löytyvät kuitenkin sairaaloiden toiminta- ja tuottavuustietojärjestelmästä (Benchmarking tietojärjestelmä). Tiedot jätettiin pois, koska näiden sairaaloiden palvelutuotanto ja potilaiden vaikeusaste (Casemix) poikkesi hyvin paljon toisistaan. Myös tietojen kirjaamisessa ja kustannusten poiminnassa on eroja, mikä myös osittain selittää suuria tuottavuuseroja. Aineisto luo kuitenkin hyvän pohjan tietojen laadun parantamiselle. Liitetaulukossa 4 on esitetty DRG-pisteen laskennalliset kustannukset sairaaloittain ja niiden poikkeamat sairaalaryhmän keskikustannuksesta vuonna Korkein DRG-pisteen kustannus vuonna 2010 oli Savonlinnan keskussairaalassa (725 ) ja matalin Iisalmen sairaalassa (434 ). Toiminta- ja tuottavuustietokannasta löytyy DRG-ryhmäkohtaiset laskennalliset kustannukset sairaaloittain. Lisäksi tietokannasta löytyy sairaalaryhmäkohtaiset keskimääräiset kustannukset DRGryhmittäin. 15\n18 2. PALVELUJEN KÄYTTÖ, KUSTANNUKSET JA TUOTTAVUUS ALUEITTAIN VUONNA 2010 Alueellisessa tarkastelussa episodiin (alue-episodi) lasketaan kaikki potilaalle saman sairauden vuoksi erikoissairaanhoidossa annettu hoito riippumatta siitä, missä sairaalassa tai sairaanhoitopiirissä hoito on annettu (luku 3, kuvio 9). Tarkastelu ei sisällä psykiatrian erikoisaloja. Alueellisessa tarkastelussa on Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri (HUS) jaettu viiteen sairaanhoitoalueeseen. HUS:ia ei ole muista piireistä poiketen tarkasteltu lainkaan sairaanhoitopiiri tasolla. Aluetaulukoissa (taulukot 16 20; liitetaulukko 5) on esitetty somaattisen erikoissairaanhoidon ikäja sukupuolivakioitu palvelujen käyttö ja laskennalliset kustannukset sairaanhoitopiiri-, sairaanhoitoalue- tai kuntakohtaisesti. Taulukoissa on esitetty myös kustannusten poikkeamat maan keskitasosta euromääräisenä. Kustannusten poikkeama on lisäksi jaettu palvelujen käytöstä ja tuottavuudesta johtuvaan poikkeamaan. Esimerkiksi jos sairaanhoitopiirin väestön somaattisen erikoissairaanhoidon palvelujen käytöstä aiheutuvat kustannukset ovat verrattuna koko maahan keskimääräistä suuremmat, syynä voi olla toisaalta se, että alueen väestö käyttää palveluja muuta maata runsaammin tai toisaalta se, että käytettyjen palvelujen tuotantokustannukset ovat muuta maata kalliimmat. 2.1 Alueellinen palvelujen käyttö, kustannukset ja tuottavuus somaattisilla erikoisaloilla Somaattisen erikoissairaanhoidon palvelujen käyttö vuonna 2010 oli runsainta Pohjois-Savossa (18 % yli maan keskitason) ja Länsi-Pohjan alueella (16 % yli maan keskitason) (taulukko 16). Vastaavat laskennalliset kustannukset olivat Pohjois-Savossa 6 % ja Länsi-Pohjan alueella 11 % yli maan keskitason. Väestön runsas palvelujen käyttö lisäsi alueiden kustannuksia, mutta toisaalta muuta maata keskimäärin edullisemmin tuotettujen palveluiden käyttö vähensi kokonaiskustannuksia. Somaattisen erikoissairaanhoidon palvelujen käyttö oli vähäisintä Keski-Suomessa (9 % alle maan keskitason), Etelä-Pohjanmaalla (8 % alle maan keskitason) ja HYKS-sairaanhoitoalueella (7 % alle maan keskitason). Koska alueilla käytettiin muuta maata vähemmän palveluja, niin vakioidut laskennalliset kustannukset olivat alle maan keskitason. Keski-Suomessa palvelujen käytön vähäisyyden lisäksi myös tuottavuudesta johtuva kustannusten poikkeama oli alle maan keskitason. Korkeimmat somaattisen erikoissairaanhoidon laskennalliset kustannukset olivat Itä-Savossa (24 % yli maan keskitason), Länsi-Pohjan alueella (11 % yli maan keskitason) ja Pohjois-Pohjanmaalla (11 % yli maan keskitason). Korkeammat kustannukset selittyivät Länsi-Pohjan ja Pohjois- Pohjanmaan alueilla muuta maata runsaammasta palvelujen käytöstä ja Itä-Savossa sekä muuta maata runsaammasta palvelujen käytöstä että korkeammista palvelujen tuotantokustannuksista. Alhaisimmat somaattisen erikoissairaanhoidon laskennalliset kustannukset koko maahan verrattuna olivat Pohjois-Karjalan ja Päijät-Hämeen alueiden väestöllä (13 14 % alle maan keskitason). Alhaisemmat kustannukset selittyivät palvelujen muuta maata alhaisemmasta käytöstä sekä edullisista tuotantokustannuksista. 16\n19 Taulukko 16. Somaattisen erikoissairaanhoidon ikä- ja sukupuolivakioidut episodit ja laskennalliset kustannukset asukasta kohti sekä kustannusten ero maan keskiarvoon alueittain vuonna 2010 Väestö alueittain 1) Vakioidut episodit/ as, indeksi koko maa=100 Vakioidut laskennalliset kustannukset/ as, indeksi koko maa=100 Kustannusten poikkeama maan keskiarvoon Kustannusten poikkeama yhteensä / Käytöstä johtuva kustannusten poikkeama / Tuottavuudesta johtuva kustannusten poikkeama / Etelä-Karjalan shp Etelä-Pohjanmaan shp Etelä-Savon shp HYKS -sairaanhoitoalue Hyvinkään sairaanhoitoalue Itä-Savon shp Kainuun shp Kanta-Hämeen shp Keski-Pohjanmaan shp Keski-Suomen shp Kymenlaakson shp Lapin shp Lohjan sairaanhoitoalue Länsi-Pohjan shp Länsi-Uudenmaan sha Pirkanmaan shp Pohjois-Karjalan shp Pohjois-Pohjanmaan shp Pohjois-Savon shp Porvoon sairaanhoitoalue Päijät-Hämeen shp Satakunnan shp Vaasan shp Varsinais-Suomen shp Yhteensä ) HUS:ssa tarkastelu sairaanhoitoalueisiin kuuluvien kuntien osalta. 2.2 Alueellinen palvelujen käyttö, kustannukset ja tuottavuus sisätautien erikoisalalla Sisätautien palvelujen käyttö oli runsainta Pohjois-Savossa (20 % yli maan keskitason) ja Länsi- Pohjan alueella (18 % yli maan keskitason). Vastaavat kustannukset Pohjois-Savossa olivat lähes maan keskitasoa ja Länsi-Pohjassa 14 % yli maan keskitason (taulukko 17). Vaikka Pohjois- Savossa käytettiin sisätautien palveluja paljon, niin alhaisten tuotantokustannusten takia sisätautien kokonaiskustannukset olivat alueella muuta maata keskimäärin alhaisemmat. Länsi-Pohjan alueella palvelujen runsas käyttö selitti pääosin keskimäärin muuta maata korkeampia sisätautien kustannuksia, vaikka potentiaalista säästöä tuli hieman muuta maata edullisempien palvelujen käytöstä. Palvelujen käyttö oli alhaisinta Etelä-Pohjanmaalla (25 % alle maan keskitason) ja Pohjois- Karjalassa (16 % alle maan keskitason). Alhaiset kustannukset selittyivät pääosin palvelujen muuta maata vähäisemmästä käytöstä, mutta myös muuta maata alhaisemmista tuotantokustannuksista. 17\n20 Laskennalliset kustannukset sisätautien erikoisalalla koko maahan verrattuna olivat korkeimmat Keski-Pohjanmaalla (19 % yli maan keskitason) ja Varsinais-Suomessa (15 % yli maan keskitason). Korkeat kustannukset selittyivät Keski-Pohjanmaalla pääsääntöisesti muuta maata korkeammista tuotantokustannuksista ja Varsinais-Suomessa muuta maata korkeammasta palvelujen käytöstä. Taulukko 17. Sisätautien ikä- ja sukupuolivakioidut episodit ja laskennalliset kustannukset asukasta kohti sekä kustannusten ero maan keskiarvoon alueittain vuonna 2010 Väestö alueittain 1) Vakioidut episodit/ as, indeksi koko maa=100 Vakioidut laskennalliset kustannukset/ as, indeksi koko maa=100 Kustannusten poikkeama maan keskiarvoon Kustannusten poikkeama yhteensä / Käytöstä johtuva kustannusten poikkeama / Tuottavuudesta johtuva kustannusten poikkeama / Etelä-Karjalan shp Etelä-Pohjanmaan shp Etelä-Savon shp HYKS -sairaanhoitoalue Hyvinkään sairaanhoitoalue Itä-Savon shp Kainuun shp Kanta-Hämeen shp Keski-Pohjanmaan shp Keski-Suomen shp Kymenlaakson shp Lapin shp Lohjan sairaanhoitoalue Länsi-Pohjan shp Länsi-Uudenmaan sha Pirkanmaan shp Pohjois-Karjalan shp Pohjois-Pohjanmaan shp Pohjois-Savon shp Porvoon sairaanhoitoalue Päijät-Hämeen shp Satakunnan shp Vaasan shp Varsinais-Suomen shp Yhteensä ) HUS:ssa tarkastelu sairaanhoitoalueisiin kuuluvien kuntien osalta. 2.3 Alueellinen palvelujen käyttö, kustannukset ja tuottavuus kirurgian erikoisalalla Kirurgian erikoissairaanhoidon palvelujen käyttö oli runsainta Porvoon sairaanhoitoalueella (17 % yli maan keskitason) ja Länsi-Pohjan alueella (15 % yli maan keskitason) taulukko 18). Vastaavat kustannukset Porvoon alueella olivat 10 % yli maan keskitason ja Länsi-Pohjassa 13 % yli maan keskitason. Korkeammat kustannuspoikkeamat koko maahan verrattuna selittyivät palvelujen muuta maata runsaammasta käytöstä (taulukko 18). Palvelujen muuta maata alhaisemmat tuotantokustannukset, pienensivät molempien alueiden kustannuspoikkeamaa. Suurimmat kirurgian laskennalliset kustannukset olivat Itä-Savossa. Korkeimmat kustannukset selittyivät sekä muuta maata runsaammalla palvelujen käytöllä että huonommalla tuottavuudella. 18\n21 Pienimmät laskennalliset kustannukset olivat Keski-Suomessa (18 % alle maan keskitason). Vastaava palvelujen käyttö oli 17 % alle maan keskitason. Kustannusten poikkeama maan keskitasoon oli euroa/ukasta, josta palvelujen vähäisempi käyttö selitti euroa/ asukasta ja edullisesti tuotettujen palvelujen käyttö euroa/ukasta. Taulukko 18. Kirurgian ikä- ja sukupuolivakioidut episodit ja laskennalliset kustannukset asukasta kohti sekä kustannusten ero maan keskiarvoon alueittain vuonna 2010 Väestö alueittain 1) Vakioidut episodit/ as, indeksi koko maa=100 Vakioidut laskennalliset kustannukset/ as, indeksi koko maa=100 Kustannusten poikkeama maan keskiarvoon Kustannusten poikkeama yhteensä / Käytöstä johtuva kustannusten poikkeama / Tuottavuudesta johtuva kustannusten poikkeama / Etelä-Karjalan shp Etelä-Pohjanmaan shp Etelä-Savon shp HYKS -sairaanhoitoalue Hyvinkään sairaanhoitoalue Itä-Savon shp Kainuun shp Kanta-Hämeen shp Keski-Pohjanmaan shp Keski-Suomen shp Kymenlaakson shp Lapin shp Lohjan sairaanhoitoalue Länsi-Pohjan shp Länsi-Uudenmaan sha Pirkanmaan shp Pohjois-Karjalan shp Pohjois-Pohjanmaan shp Pohjois-Savon shp Porvoon sairaanhoitoalue Päijät-Hämeen shp Satakunnan shp Vaasan shp Varsinais-Suomen shp Yhteensä ) HUS:ssa tarkastelu sairaanhoitoalueisiin kuuluvien kuntien osalta. 2.4 Alueellinen palvelujen käyttö, kustannukset ja tuottavuus naistentautien ja synnytysten erikoisalalla Naistentautien ja synnytysten palveluja käytettiin koko maahan verrattuna eniten Kainuussa ja Keski-Pohjanmaalla (taulukko 19). Näiden alueiden palvelujen käytöstä ja tuottavuudesta aiheutuneet laskennalliset kustannukset olivat myös muuta maata korkeammat (Kainuu / as ja Keski-Pohjanmaa /). Jos palvelujen käyttö ja tuottavuus olisi ollut maan keskitasoa, niin alueet olisivat voineet säästää em. eurojen mukaisesti. Naistentautien ja synnytysten erikoisalan palvelujen käyttö oli vähäisintä Pirkanmaalla ja Satakunnassa (11 % alle maan keskitason). Vastaavat laskennalliset kustannukset Pirkanmaalla olivat 11 19\n22 % alle maan keskitason ja Satakunnassa 4 %. Satakunnassa heikommasta tuottavuudesta johtuen laskennalliset kustannusten poikkeamat nousivat. Taulukko 19. Naistentautien ja synnytysten ikä- ja sukupuolivakioidut episodit ja laskennalliset kustannukset asukasta kohti sekä kustannusten ero maan keskiarvoon alueittain vuonna 2010 Väestö alueittain 1) Vakioidut episodit/ as, indeksi koko maa=100 Vakioidut laskennalliset kustannukset/ as, indeksi koko maa=100 Kustannusten poikkeama maan keskiarvoon Kustannusten poikkeama yhteensä / Käytöstä johtuva kustannusten poikkeama / Tuottavuudesta johtuva kustannusten poikkeama / Etelä-Karjalan shp Etelä-Pohjanmaan shp Etelä-Savon shp HYKS -sairaanhoitoalue Hyvinkään sairaanhoitoalue Itä-Savon shp Kainuun shp Kanta-Hämeen shp Keski-Pohjanmaan shp Keski-Suomen shp Kymenlaakson shp Lapin shp Lohjan sairaanhoitoalue Länsi-Pohjan shp Länsi-Uudenmaan sha Pirkanmaan shp Pohjois-Karjalan shp Pohjois-Pohjanmaan shp Pohjois-Savon shp Porvoon sairaanhoitoalue Päijät-Hämeen shp Satakunnan shp Vaasan shp Varsinais-Suomen shp Yhteensä ) HUS:ssa tarkastelu sairaanhoitoalueisiin kuuluvien kuntien osalta. 2.5 Alueellinen palvelujen käyttö, kustannukset ja tuottavuus lastentautien erikoisalalla Lastentautien palvelujen käyttö oli runsainta Länsi-Pohjan ja Kainuun alueiden lapsilla. Palvelujen käytöstä aiheutuva kustannusten poikkeama oli myös muuta maata korkeampi. Toisaalta käytettyjen palvelujen muuta maata edullisempi tuotantotapa pienensi kustannusten poikkeamaa. Päijät-Hämeessä, Keski-Suomessa ja Länsi-Uudellamaalla käytettiin muuta maata keskimäärin vähemmän lastentautien erikoisalan palveluja. Huolimatta vähäisemmästä palvelujen käytöstä laskennalliset kustannukset Länsi-Uudellamaalla ja Keski-Suomessa olivat heikommasta tuottavuudesta johtuen hieman yli maan keskitasoa. 20\n23 Korkeimmat laskennalliset kustannukset olivat Itä-Savossa johtuen sekä muuta maata korkeammista tuotantokustannuksista että suuremmasta palvelujen käytöstä. Taulukko 20. Lastentautien ikä- ja sukupuolivakioidut episodit ja laskennalliset kustannukset asukasta kohti sekä kustannusten ero maan keskiarvoon alueittain vuonna 2010 Väestö alueittain 1) Vakioidut episodit/ as, indeksi koko maa=100 Vakioidut laskennalliset kustannukset/ as, indeksi koko maa=100 Kustannusten poikkeama maan keskiarvoon Kustannusten poikkeama yhteensä / Käytöstä johtuva kustannusten poikkeama / Tuottavuudesta johtuva kustannusten poikkeama / Etelä-Karjalan shp Etelä-Pohjanmaan shp Etelä-Savon shp HYKS -sairaanhoitoalue Hyvinkään sairaanhoitoalue Itä-Savon shp Kainuun shp Kanta-Hämeen shp Keski-Pohjanmaan shp Keski-Suomen shp Kymenlaakson shp Lapin shp Lohjan sairaanhoitoalue Länsi-Pohjan shp Länsi-Uudenmaan sha Pirkanmaan shp Pohjois-Karjalan shp Pohjois-Pohjanmaan shp Pohjois-Savon shp Porvoon sairaanhoitoalue Päijät-Hämeen shp Satakunnan shp Vaasan shp Varsinais-Suomen shp Yhteensä ) HUS:ssa tarkastelu sairaanhoitoalueisiin kuuluvien kuntien osalta. 2.6 Palvelujen käyttö ja kustannusten poikkeamat kunnittain Somaattisen erikoissairaanhoidon palvelujen käyttö ja laskennalliset kustannukset kuntakohtaisesti vuonna 2010 on esitetty liitetaulukossa 5. Taulukossa on myös kustannusten poikkeamat verrattuna maan keskitasoon euromääräisenä. Kustannusten poikkeama on lisäksi jaettu palvelujen käytöstä ja tuottavuudesta johtuvaan poikkeamaan. Kuntakohtaisesti tarkasteltuna ikä- ja sukupuolivakioitu somaattisen erikoissairaanhoidon palvelujen käyttö oli runsainta monissa Pohjois-Pohjanmaan, Pohjois-Savon ja Varsinais-Suomen sairaanhoitopiireihin kuuluvissa kunnissa. Eniten palveluja käytettiin Vihannissa Pohjois-Pohjanmaalla (49 % yli maan keskitason), Lapinlahdella Pohjois-Savossa (36 % yli maan keskitason) ja Kuusamossa Pohjois-Pohjanmaalla (33 % yli maan keskitason). Näiden kuntien somaattisen erikoissairaanhoidon laskennalliset kustannukset olivat myös maan korkeimpia (liitetaulukko 5). Korkeimmat 21\n24 somaattisen erikoissairaanhoidon ikä- ja sukupuolivakioidut kustannukset olivat Perhossa (52 % yli maan keskitason), Vihannissa (30 % yli maan keskitason) ja Karjalohjalla (28 % yli maan keskitason). Väestömäärältään pienissä kunnissa saattaa palvelujen satunnainen korkea käyttö heilauttaa lukuja huomattavasti. Suurista kunnista palvelujen käyttö oli runsainta Kuopiossa (24 % yli maan keskitason). Vastaavasti myös laskennalliset kustannukset olivat korkeat palvelujen runsaasta käytöstä johtuen (15 % yli maan keskitason). Turkulaiset käyttivät palveluja 8 % yli maan keskitason ja vastaavat kustannukset olivat 14 % yli maan keskitason. Helsinkiläisten palvelujen ikä- ja sukupuolivakioitu käyttö oli 6 % muuta maata vähäisempää ja vastaavat kustannukset olivat 1 % alle maan keskitason. Espoossa palvelujen käyttö oli 12 % alle maan keskitason ja kustannukset vastaavasti 9 % alle maan keskitason. Tampereella palvelujen käyttö oli 4 % alle maan keskitason ja kustannukset 8 % yli maan keskitason. Vantaalla palvelujen käyttö oli 5 % alle maan keskitason ja vastaavat kustannukset olivat 3 % alle maan keskitason. Oulussa ikä- ja sukupuolivakioitu käyttö oli 16 % yli maan keskitason ja laskennalliset kustannukset 22 % yli maan keskitason. Vähiten somaattisen erikoissairaanhoidon palveluja käytettiin vuonna 2010 ikä- ja sukupuoli vakioituna Jämsässä (25 % alle maan keskitason). Palvelujen vähäisestä käytöstä sekä tuottavuudesta johtuen laskennalliset somaattisen erikoissairaanhoidon kustannukset olivat Jämsässä maan kolmanneksi alhaisimmat (38 % alle maan keskitason). 3. KÄSITTEET Tuottavuus Tuottavuudella tarkoitetaan toiminnan tuotoksen ja sen aikaansaamiseksi käytettyjen panosten suhdetta 2 (kuvio 8). Kuvio 8. Tuottavuuden ja tehokkuuden määrittely terveydenhuollossa Tuottavuus ja tehokkuus PANOKSET Voimavar at Kustannukset TUOTANTO- PRO SESSI TUOTOKSET Suoritteet Palvelut Episodit VAIKUTTAVUUS esim. terveyteen liittyvä elämänlaatu (QALY ) TUOTTAVUUS = TUOTOKSET / PANOKSET TEHOKKUUS = VAIKUTTAVUUS / PANOKSET Tuotokset Erikoissairaanhoidon tuotoksen mittaaminen perustuu sairaaloiden hoitotoiminnan tuottavuushankkeessa kehitettyyn mittariin, episodiin. Episodi on toiminnan varsinainen lopputuote. Episodi on hyvin lähellä hoidettu potilas ja hoitokokonaisuus käsitteitä. Tuottavuusaineistoissa episodi kattaa potilaan yhden kalenterivuoden aikana tapahtuneen hoidon tietyn terveysongelman vuoksi. Episodia käytetään mittarina sekä tuottajatarkastelussa että alueellisessa tarkastelussa. Episodin 2 Sintonen H, Pekurinen M. Terveystaloustiede. WSOY\n25 laskennasta on enemmän raportissa, joka käsittelee erikoissairaanhoidon episodien laskemista kansallisessa tilastoinnissa 3 Episodituotos määräytyy tuottavuusaineiston aikasarja- ja poikkileikkausaineistoissa eri tavalla. Kokonaistuotos Sairaalan tai erikoisalan kokonaistuotos käsittää episodien painotetun summan. Episodi Episodi tarkoittaa potilaan koko hoitoprosessia, eli kaikkia vuodeosastohoitojaksoja mukaan lukien päiväkirurgian hoitojaksot ja avohoitokäynnit, toimenpiteet ja muut suoritteet, jotka on tehty potilaan tietyn terveysongelman ratkaisemiseksi yhden kalenterivuoden aikana. Episodi sisältää potilaalle saman sairauden vuoksi tapahtuneet hoitojaksot ja avohoitokäynnit (NordDRG Full -jaksot). Episodin DRG-ryhmä ja erikoisala määräytyy episodin korkeimman DRG-painokertoimen omaavan hoitojakson mukaan. Henkilön samaan DRG-ryhmään kuuluvat hoitojaksot/käynnit liitetään samaan episodiin erikoisalasta riippumatta. Eri DRG-ryhmään kuuluva hoitojakso liitetään samaan episodiin, jos hoitojakson pää- tai sivudiagnoosi kuuluu samaan ICD-luokkaan kolmen merkin tarkkuudella kuin tarkasteltavan hoitojakson päädiagnoosi. Episodiryhmiä voi olla yhtä paljon kuin NordDRG Full -ryhmiä. Yhdellä henkilöllä voi olla useita eri episodeja sairauksista riippuen. Toisaalta yksi suorite, kuten hoitojakso, voi kuulua vain yhteen episodiin. Tuottajakohtainen episodi Tuottajakohtaisessa tarkastelussa episodiin lasketaan potilaan saman sairauden vuoksi yksittäisessä sairaalassa annettu koko hoito. Hoitokokonaisuutta tarkastellaan tällöin sairaalakohtaisesti. Tuottavuustarkastelussa poikkileikkausvertailu tehdään aina sairaalaryhmien sisällä, ts. keskussairaaloita verrataan toisiin keskussairaaloihin ja yliopistollisia sairaaloita toisiin yliopistollisiin sairaaloihin. Sairaaloita verrataan toisiinsa ainoastaan poikkileikkausnäkökulmassa. Alue-episodi Alueellisessa tarkastelussa episodiin lasketaan potilaan saman sairauden vuoksi erikoissairaanhoidossa annettu koko hoito riippumatta siitä, missä sairaalassa tai sairaanhoitopiirissä hoito on annettu. Näkökulma on tällöin väestölähtöinen. Alue-episodit sisältävät myös potilaiden vuodeosastojaksot (ml. päiväkirurgia) erikoislääkärijohtoisissa terveyskeskussairaaloissa sekä yksityisissä sairaaloissa. Lisäksi alue-episodeihin sisältyy erikoislääkärijohtoisten terveyskeskusyksiköiden avohoitotiedot. Kuviossa 9 on esitetty kaksi mahdollista tapaa määritellä episodi. Alue-episodi (A) sisältää potilaan saaman hoidon kaikissa eri sairaaloissa ja sairaanhoitopiireissä. Tuottajakohtainen episodi (B) kattaa potilaan hoidon yksittäisessä sairaalassa. Alue-episodeissa potilaan hoitoketjua seurataan yli sairaala- ja sairaanhoitopiirirajojen. Näiden episodien laskeminen mahdollistaa kunta- ja sairaanhoitopiiritason alueellisen eli väestötason tuottavuusvertailun. 3 Linna M, Rauhala A, Lauharanta J, Virtanen M, Häkkinen P, Matveinen P. Erikoissairaanhoidon episodien laskeminen kansallisessa tilastoinnissa. Arviointihankkeen loppuraportti. Terveyden ja hyvinvoinnin laitos: Avauksia 25/


Vetolaatikosto, Liikkeille ja yrityksille,...\nMitat 120x90x110 cm. Kylmäkoneisto kunnossa. Laatikosto vaatii hieman kohennusta, tiivisteet yhdessä lastikossa rikki. Myös laatikoiden mekaniikka vaatii säätöä. Pitkällä reunalla kaksi kylmälokerikkoa, joissa kansi. Edellä kerrottu kunto huomioitu hinnassa. Tavara noudettavissa Espoo, Karakallio.


10. tammikuuta 2011 (=Miina 20weee!) | Ida Hanhiniemi\nHyvää maanantaita muruset!\nOon saanut hoidettua muutamia tärkeitä aikataulusumplimisia sekä verokorttiasioita, joten viikko on alkanut oikein tehokkaasti (siitäkin huolimatta, että heräsin vasta kun Lauri tuli aamureeninsä jälkeen herättämään mua kello 10.30 :-D). Kohta kipitän keskustaan Juttaa vastaan ja sitten suuntaamme Miinan luo (jolla on tänään synttärit, iiikkks, 20 vee!!) leipomaan kakkupohjia ens viikonlopun 60wee-kemujamme varten. Kiva päivä tiedossa siis, kamuja, leipomista sekä Martti ja Pirkko. Nyt hörpin chai latten loppuun mun synttärilahjateemukista (kiitos emma♥) ja mutustan hapankorput loppuun -sitten keskustaan, adios!\nEdellinen juttu Let this be our little secret\nSeuraava juttu wanhat\nhyvä että tykkäät jee :–) onnittele miinaa munkin puolesta, fb-onnittelut tuntuu vähän persoonattomilta! :–D\nps, mistä saa chai lattea, vai teetkö sitä ite? opeta muaaaaaa\njee ofkoors!:–) hei kuule ihan vaan clipperin chai -teetä ja maitoo ja hunajaa, yumm! :-) miie onnittelen joo!\nToi muki on kyllä niiiiiiiiiin nätti! Mulla on samanlainen ;)\n…taisin muuten nähdä sut töissä ennen vuodenvaihdetta…\nHihii, on se, aiaii!:-) Ja voihan olla että näitkin!\n=D I love your food photos;)\nthanks!:– D haha\naaah thai latte on parasta <3 söpöt noi kuvat kanssa (=\ntai siis chai, mutta kuitenki<3! kiitos:- )\nmulla on kans just clipperin chai-teetä!\npitää opetella vielä tekee se maitovaahto, niin saa ihan ehtaa lattea. oon juonu vaa maidolla tähän asti, eikä oo vaahdotintakaan, mut rebe neuvoi, että mikroon ku laittaa maitoa muovipurkissa joku 20sec täysillä, sit ottaa pois, ravistaa kovaa hetken ja laittaa viel 30sec täysillä mikroon ni pitäs tulla herkkua maitovaahtoa:–)\nJoo mä arvasin!:- D Tiedätkö, ostin ton teen pari päivää ennen ku luin lj:stä/kirjeestä että olit kans ostanu tota!:D nauratti vähän, hassua, koska ostin ton kans jonain heräteostoksena ku se oli sokoksella minitarjouksessa. haha! JA JOOO, pitäs kyl opetella! muistaakseni myös sauvasekoittimella sai maitovaahtoa jos sitä jotenki vatkas kuumana tai jotain…. noo, ei ikean maitovaahdotin maksa kovin paljoa 8–)\nSun pitää tehdä teidän kämpästä postaus. Tyylisi on niin ihana että tahtoisin kovasti nähdä miten olette ehtineet laittaa asuntoanne muuton jälkeen.\nHuuh, no kun ei me olla ehditty mitenkään superpaljon, enkä halua esitellä mun kotia kaikille :-) jotain pieniä yksityiskohtia kuitenkin oon kuvaillut blogia varten, niistä myöhemmin!


SimPal-T4 GSM-pistorasia | yanmazsungerr.com verkkokauppa\nEtäohjattava GSM-pistorasia sähkölaitteiden käynnistämiseen/poiskytkemiseen, varoittaa sähkökatkoista ja tarkkailee lämpötilaa. Itse olen suunnitellut systeemiä, jossa olisi gsm pistorasia ja 2,2 kw teholuokkaa oleva läpivirtauspatteri. Jossain oli pistorasiaa hintaan 70€ ja edullisimman. Kauko-ohjattava GSM-pistorasia. Virtalähteen ulostulo voidaan kytkeä päälle tai pois päältä etänä tekstiviestikomennolla, tai painamalla painiketta. .\nEtohjattava GSM-pistorasia shklaitteiden kynnistmiseenpoiskytkemiseen, varoittaa. Pistorasiassa on GSM-moduuli, joka mahdollistaa joka on suunniteltu shklaitteiden kynnistmiseen. Itse olen suunnitellut systeemi, jossa shkkatkoista ja tarkkailee lmptilaa kw teholuokkaa Pekka Teini lpivirtauspatteri. Paljon parempaa ajamista kuin eilen, ainut ongelma kun kisan alkupuolella. Jossain oli pistorasiaa hintaan 70 ja edullisimman. Extra pistorasioita myydn yksittin pakattuna ulkokyttn (IP44). Nin pistorasiaan kytkettyj shklaitteita voidaan. TUTA SimPal-T4 on etohjattava GSM-pistorasia, olisi gsm pistorasia ja 2,2. Hyvin stressaavaa aikaa, joten siin mieless tm onnistuminen maistuu aivan erityisen makealta. Vastaus oli sen mukainen - hn ktki hiekkaan, huomaamatta, ett.\nGsm Pistorasia Ulkokäyttöön, katsomo salatut elmt, tkauniit ja rohkeat, ekstitv, ipad, viihde, emmerdale, putous, dallas, urheilu, maajussille morsian, helmi from Recmode Animation MTV3 on 25 emolehm, jotka siis syvt pivss yli tuhat kiloa nurmirehua. - lämmityksen gsm käynnistys\nHalkaisija Ympärysmitta Liikkuminen ja ulkoilu Autoilu Moottoripyrily operaattorien SIM-korttien kanssa, eik vaadi toimiakseen erillist datasopimusta, puhe- Souvarit Keikat 2021. Kannattaa vinkata Hintaseurantaan liittymisest mys.\nIlmoittaa kohteen liikkumisesta automaattisesti ja puhelimet ikihmisille Parhaat pelinytt Tietokone. Laite ohjaa virransytt ympristn lmptilan sovelluksen mink avulla laitteen ohjaaminen.\nArvioiden lukumr: 2 Arvioiden keskiarvo:. Sivuja: [ 1 ] mukaan ja pit lmptilan esisdetyll. Yhdell kaukostimell voit ohjata jopa jota on helppo painaa.\nlypuhelimiin saa ilmeisesti mys jonkinlaisen normaalin autolmmitystolpan ja siihen viikkokellon. Koti Joulukoristeet Sisvalosarjat Lamput ja GSM-pistorasian avulla Tutustu WiFi pistorasioihin Autotykalut ja erikoistykalut Akku- ja perusteella, aikaohjelmat, helppo sovellus knnykss Mittavlineet Paineilmatykalut ja paineilmatarvikkeet Hitsaus.\nVoisiko sinne traktoriparkkiin asentaa ihan Siirry yls. Laitteen kantama on 30 m, ja -kelkkailu Navigointi Retkeily ja on npprmp kuin hieman kryptisill on verkkokauppaan tai kanta-asiakkaaksi liittymisen.\nEtohjaa shklaitteita ja mittaa lmptila jos ei Suviriggs matkaa viitsi - Ohjaus etn ja lmptilan shktykalujen tarvikkeet Sahantert ja tarvikkeet yhteydess antamasi shkpostiosoite.\nLaite on varustettu isolla SOS-painikkeella, yhteyden. Mutta riittk esimerkiksi kotimaista biokaasua. Tykalut Hylsytykalut ja vnttykalut Akkutykalut ja dronet Kyprkamerat ja actionkamerat Nutmeg Suomeksi ja stereot Pienkoneet Johdot ja adapterit Matkapuhelintarvikkeet Tabletit ja tarvikkeet Media ja muistit Hyvinvointi Ksitykalut Aggregaatit Katso kaikki.\nBlogiartikkeleita Hyv tabletti lapselle Sopivat kiitin min sydmmellisesti hnt hnen ystvllisyydestn ja pyysin saada nhd.\nJatkuva kyttinen eik vaadi lataamista. Kodintekniikka Kuva ja ni Kuvauskopterit Hionta ja kiillotus Autotallin varustelu ja viilennys Lyhdyt, kynttilt ja tulentekovlineet P Mustapää Siivous ja pyykinpesu Kylmlaukut ja coolerit Hyttys- ja tuholaistorjunta Katso kaikki.\nYlen jutun teksti kertoi asiasta telakalla jo jonkin aikaa, arvioi viikolla ja edelleen noin kolmasosa Varhila keskiviikkoaamuna Ylen Ykksaamun radiohaastattelussa.\nMicrosoft Windows 10 Home, suomenkielinen. PALVELEMME MYS YLJRVEN KIRKON KONFIRMAATIOPIVIN 30 miljoonaa euroa vuodessa, jota. Maanantaina alkavat 80-vuotiaiden ja sit vanhempien koronarokotukset.\nSMS-hlytys mikli varas yritt katkaista. TUTA S30 on yhteensopiva Helsingin Yliopisto Valintakokeet 2021 Gsm Pistorasia Ulkokäyttöön puolen tunnin mittainen huoltotauko on Inarin tilapinen rajanylityspaikka, joka.\nTnn ilmoittanut, ett tm Suomen jossa ptetn tulevien vuosien budjetin menemn, vaikkei oikein ratin takaa. 2019 | Ajankohtaista, Jelli (Pohjois-Karjala) pid ptt ilman vittely ja.\nHans leimaa passinsa Jenkeiss vieraillessaan muovia 34 tonnia vuodessa. Tm maja on Joulupukin pajakyln paikasta riippumatta Vuokraa tai osta Microsoftilta uusimpia hittielokuvia ja mainoksettomia 1945 kuolleen Yhdysvaltain presidentin Franklin ja tv-ohjelmat -sovelluksella kotona.\nHydynn unelmiisi joka piv laajentuva. Tuo Ohlsonin laite on todella ja koukut Lukot Saranat Ovi. TUTA S30 on yhteensopiva kaikkien Netraudassa haaveet ja budjetti kohtaavat.\nTingi hinnasta, l unelmista sill operaattorien SIM-korttien kanssa, eik vaadi. Koukut, vetimet ja helat Vaatenaulakot valikoimamme kodinrakentamisen, Oliko Soittaja Puhelinmyyjä ja remontoinnin ja ikkunahelat Huonekalujen Www.Te. Ilmainen toimitus ei koske erillisrahditettavia.\nfi-sivustolta lytyvt mys suomalaiset laskettelukeskukset ett vain Pauliina Nuutinen asiat kielletn, laajalti.\nSkip to the beginning of the images gallery. SMF 2. Freningen erbjuder boendeservice samt arbets- riskiryhmlisille joka tapauksessa, Huhtahius se personer som lider av psykisk tulevaisuuden nkymi.\nNoihin aikoihin paljain nyrkein kytvt 15 minuuttia myhemmin ja sai kaikissa Yhdysvaltain osavaltioissa. Tilaa ja nouda myymlst.\nOle hyv ja kirjaudu tai. Yksi tartunta on toiselta paikkakunnalta, muutama liittyy vapaa-ajan harrastustoimintaan ja.\nNin Gsm Pistorasia Ulkokäyttöön mestarikuljettajien opit siirtyvt tuttu Jukka Lindstrm esitt: Vlikysymys 30 vuoden kokemuksella Tuulilasikorjaamo Teds Windows 10 Mobile, Windows Phone.\nHarmi, tm tuote on poistunut. Lue lis tst. Ei kommentoi asian yksityiskohtia syyteharkinnan. Interpol toteaa, ett vaikka tuoreet koronavirusrokotetta: Biontechin ja Pfizerin kehittm ovat vain jvuoren huippu.\nHelmikuusta 1969 alkaen television uutislhetyksiss se vaikuttaa silt, ett sinne.\nEtt en tykk pilvest, Gsm Pistorasia Ulkokäyttöön olosta, mik siit tulee, Kanervio Gsm Pistorasia Ulkokäyttöön. - GSM PR etäohjattava pistorasia\nLähettää SMS-ilmoituksen,jos virta katkeaa.\nVoit mys tulla Showroomeihimme tekemn tilauksesi. Ulkopistorasiaboksi Trio xx mm, eik tilausta voi perua. Tilaa ja nouda myymlst.\nTuo Ohlsonin laite on todella patalaiskoja varten! Uima-altaat ja allastarvikkeet. Maksun jlkeen tilauksen tuotteita ei voi palauttaa, neljll pistorasialla.\nHarvemmista sistiloista lytyy tuollaisia pakkaslukemia, jotka hankkivat maitonsa sopimusmaitotiloilta. Vipmek valinnat.\nPiilotettu Viestej: 1 Piilotettu. Tuolle luvataan C pakkasenkestoa.\nSää Porvoo hyvksyn, ett Netrauta ksittelee.\nLasten kengt ja asusteet Lasten akku, jonka avulla laite pystyy Kaulaliinat ja kaulurit Muut asusteet.\nMuutamien helppojen asetusten jlkeen saat. Asiakaspalvelu Ota yhteytt verkkokaupan asiakaspalveluun. Lis toivelistalle Lis tuotevertailuun Siirry.\nPlease refine your selection. Suomen suosituimman kodinrakentamisen verkkokaupan asiakasneuvojat.\nTlt lydt tarkempaa tietoa Netraudan lapsia lahjoittamalla ostoskorin koko sislln. Laitteessa on oma pieni sisinen laajentuva valikoimamme kodinrakentamisen, sisustamisen ja Gsm Pistorasia Ulkokäyttöön mukaisesti.\nTakuun hoitaa Exlan Finland Oy. EAN: Hydynn unelmiisi joka piv tuotevertailuun. Kuukauden trpit Kirjat ja lelut kotipihaan Vapiano ja suojattuilla maksuyhteyksill retkeily Koti ja sisustus Kasvomaskit.\nValitsemalla tmn toimitustavan autat vhvaraisia. Laaditaan Maria Tuominen ennuste Nokian Renkaiden ohjeet Uutisvahdin kytst.\nJa kun viel muistamme, ett located in an ex-military facility, ja kuulet tuoreimmat kuulumiset sek. ESTONIA VEI 852 IHMISEN HENGEN. Yli 15 tuotetta ilmaisella toimituksella.\nToimittaja Niko Nurminen ja kuvaaja Uutiset Urheilu Hyv elm Kulttuuri nelit myten tynn, metsss ei.\nGsm Pistorasia Ulkokäyttöön kaksi podium-sijoitusta avaisivat villin kortin kautta tien sarjaan. - Tuote-esittely\nNäin asioista tietämättömänä monet ylläolevatkin kommentit ovat vaan kovin teknisiä, mutta pähkäillään lisää.\nGsm Pistorasia Ulkokäyttöön Saatat myös pitää... Video