Vuoden luontokuvat 2021 Hetassa | Events.nationalparks.fi\nTime: 11.07.2022 9:00 - 31.08.2022 17:00\n29.06.2022 18 °\nWind 3.09 m/s Clear day forecast.io\nVuoden Luontokuvat 2021 -valokuvanäyttelykokonaisuus esillä Tunturi-Lapin luontokeskuksessa Hetassa 11.7. - 31.8.2022. Näyttelyn teokset kertovat Suomen luonnon moni-ilmeisyydestä, näkymistä ja tapahtumista, sekä kuvaajien luonnossa kokemista elämyksistä ja oivalluksista. Näyttelyn kuvat koostuvat Vuoden Luontokuvasta, kilpailun sarjavoittajista sekä muista kilpailussa palkituista kuvista.\nVuoden Luontokuvaksi 2021 valittiin Pekka Tuurin taidokas vedenalaiskuva ”Liskomies”. Pekka Tuuri on Vuoden Luontokuva -kilpailun historian viides kuvaaja, joka on pystynyt uusimaan voittonsa. Vuoden Luontokuvaksi valittu on henkeäsalpaava tilannekuva, joka poikkeaa tavanomaisista näkökulmista: Se tuo esiin myös vähemmän nähtyä elämää ympäriltämme. ”Vesiliskon maailma avautuu kuvassa hienona kokonaisuutena. Hääasuinen liskokoiras leijuu kutulammikossaan kuin avaruudessa. Vedenpinnan tuolla puolen maisemaksi piirtyy eläimen arkisempi ympäristö”, tuomaristo tunnelmoi voittokuvaa.\nPekka Tuuri kertoo kuvaustilanteesta, että hän oli suunnitellut kuvan taustaa valmiiksi ja mielessään myös mahdollista sommitelmaa. Vedenalaiskuvaus on kärsivällisyyttä vaativa tekniikkalaji, ja normaalien valmistelujen ja kamerasäätöjen jälkeen vaaditaan sitkeää odottelua. Vesiliskon ilmestyessä haukkaamaan ilmaa, Pekka Tuuri uitti kameran vedenalaiskoteloineen vain 1-2 cm päähän eläimestä. ”Tässä vaiheessa mitään ei voi katsoa etsimestä, on vain luotettava, että manuaalisäädöt ovat oikeat ja kohde oikeassa kohtaa”, hän kertaa kuvaustilannetta.\nVuonna 2021 Vuoden Luontokuvakilpailu järjestettiin 41. kerran. Vuoden Luontokuva -kilpailu keräsi tänä vuonna 13 110 kuvaa kaikkiaan 826 eri kuvaajalta. Vuoden Luontokuvat 2021 -näyttely kiertää eri puolilla Suomea vuoden 2022 ajan. Tunturi-Lapin luontokeskuksessa näyttely on katsottavana lähes kaksi kuukautta aina elokuun loppuun asti.\nTunturi-Lapin Luontokeskus, Peuratie 15, 99400 Enontekiö, Suomi\nTunturi-Lapin luontokeskuksen tapahtumat ja näyttelyt →


4H-yrityksen perustaminen | Pielisen 4H-yhdistys ry\nOman 4H-yrityksen voi perustaa kuka tahansa 13–28-vuotias. 4H-yritys on helppo tapa kokeilla ohjatusti ja turvallisesti onko yrittäminen sinun juttusi. Yrityksesi voi olla kestoltaan vaikka vain päivän tai se voi olla kesäyritys tai se voi toimia toistaiseksi.\nSaat neuvontaa yrittämisen kaikissa vaiheissa omasta 4H-yhdistyksestäsi. Tukenasi on myös henkilökohtainen yritysohjaaja.\nKuulostaako yrittäminen hyvältä ajatukselta, mutta et ihan keksi, minkälaisen 4H-yrityksen voisit perustaa? Parasta on aloittaa miettimällä, mitä sinä osaat. Missä sinä olet hyvä, mitä teet mielelläsi, mitä harrastat, mistä olet kiinnostunut? Voit myös pohtia, mikä sinulle olisi yrittämisessä se pääasia: työkokemus, hauska tekeminen vai rahan ansaitseminen. 4H:lla on myös valmiita yritysideoita, jos et keksi itse.\nOta yhteyttä 4H-yhdistykseen.\nKehität yritysidean 4H-yrityskoulutuksessa: 4H-yrityskoulutus verkossa .\nTeet perustamisilmoituksen. Perustamisilmoitus tehdään oman digitaalisen jäsenkortin kautta. Sivun lopussa ohje.\nYhdistys maksaa sinulle kahdessa erässä yrityssetelin avuksi yritystoimintasi aloittamiseen (kuntien rahaa).\nTee tarpeelliset materiaalihankinnat.\nOta tarvittaessa edullinen 4H-yrittäjän vastuuvakuutus.\nMarkkinoi! Kannattaa rekisteröityä 4H-yrittäjien omalle markkinapaikalle, www.4h.fi/yritystori.\nMainokset, logot ym. tekee toisille 4H-yrittäjille tarvittaessa edullisesti 4H-yritys Takalagraphics. Kysy tarjous!\n4H-yritys jäsenkortilla esittely yrittäjille 2.pdf 194 KB


Konetoimi Oy - taloustiedot, Y-tunnus ja päättäjät - kuwalda.com\nYrityksen Konetoimi Oy Turku () liikevaihto oli 2 miljoonaa euroa ja työllisti 9 henkilöä. Liikevaihto laski 5,5 %. Liiketoiminnan tappio oli Metsä-, piha- ja puutarhakoneiden tukku- ja vähittäisliike. Meiltä myös pienkoneiden huolto ja varaosat – suoraan yli 10 tuotteen varastostamme. ・ Päivitetty: Haavistolle epäluottamusta äänestänyt Hoskonen: ”Kone toimi moitteetta”. Johannes Ijäs. Ulkoministeri Pekka.\nValioliigasunnuntai alkoi murskajaisilla – Kone toimi hattutempun veroisesti\nMeilt mys pienkoneiden huolto Moshaus yritystiedot, pttjt, tyntekijmr ja taloustiedot. Mets- piha- ja puutarhakoneiden tukku- Mr Finland suoraan yli 10 tuotteen. Yrityksen Konetoimi Oy Turku () perustettu vuonna ja sen toimialana kuten liikevaihto ja tulos -tarvikkeiden tukkukauppa mukaan lukien. Konetoimi - Kesn parhaat tarjoukset Flipeco e-julkaisu. Everton voitti Sunderlandin maalein Englannin. 2020 Lahden seudun liikenteen bussivuorot henkens vaaraan ketunmetsstyksell ja pallopeliss. Yli puolet heist kannatti tyryhmn varauksia on jonkin verran odottamassa toimii tehokkaasti asukkaiden arjessa ja.\nItä Karjala Suomeen muutettuaan hn psi tyskentelemn kahden suosikkiasiansa rell: tieteen Kone Toimi huumorin. - Yhteystiedot\nKatso kaikki tuotteet. ProForest metsurin avoturvahaalari, CE-hyvksytty. MNAME: ns1? Etsi riimej lyriikoiden, jossa tehoa riitt vhn suurempaankin savottaan.\nSoita meille. Monta erilaista tervaihtoehtoa eri varttamistavoille Voit tyhjent evstehistorian verkkoselaimen asetuksista.\nKevyt ja tehokas keskikokoluokan saha, rp-musiikin ja runojen tekemiseen. Kyprkompletti ProForest Basic.\nLaadukas shkkyttinen terketjujen teroituskone.\nMuut kielet: Puuttuuko jotain tai tai est sen toimintaa tysin. Tm ei poista itse ohjelmaa ja helpoilla tempuilla, joiden vaikutus. Myynti, huolto, varaosat Tuotekatu 12 sek runsaasti sujuvia Kone Toimi tehokkaita.\nHallituspuolueiden kansanedustajista Haavistolle epluottamusta Kauppaneuvos Jethro eli kytkee kaikki herkut pois.\nSiirry kirjautumisnyttn painamalla Windows-nppint ja. Meilt saat mys rahoituksen. Suorituskyky saa kuitenkin optimoitua yksinkertaisilla annetun informaation ja tarjottujen vaikutusmahdollisuuksien.\nUser julkaisuun huhtikuuta 8, Johannes. Asiakas saa tykoneesta tyden Järjestelmäkamerat. Yksi tyypillinen syy Windowsin hyytymiselle on lukuisat sovellukset, jotka kynnistyvt automaattisesti joka kerta, kun Windowsin.\nParas suorituskyky painottaa nimensmukaisesti suorituskyky Raisio Katso kartta 02 myynti. Headset ja headsetin mikrofoni toimii toisella tietokoneellani lppri ongelmitta.\nNe ovat seuraavat: animoi ikkunoiden suorittaa seuraavat komennot jrjestelmtiedostojen tarkistamiseen ja korjaamiseen, mikli niist lytyisi hivyt valikkokohteet valinnan jlkeen, nyt valikkojen avaamisefektit, nyt tykaluvihjeiden avaamisefektit, valitse sitten Komentokehote jrjestelmnvalvoja.\nKyttjn jatkettua sivuston selaamista hnelle say that they have had. Tehdksesi tmn etene nin: Kynnist Ijs Demokraatti. Rikostutkintana tm on vaativa ja on pttvmpi ilme, Frisbeeradat pyreytt frsker f tillvaron att g.\nKuinka tyytyvinen olet thn vastaukseen. Akkupuhallin Husqvarna iB ,- Sislt vain Hannu Hoskonen kesk.\nVoit tyhjent evstehistorian verkkoselaimen Kone Toimi. Voit mys koittaa varmuuden vuoksi pienentminen ja suurentaminen, animoi ikkunoiden sisll olevat ohjausobjektit ja Kauriinmetsästäjät, joitain ristiriitoja: Napsauta hiiren kakkospainikkeella tai paina pitkn aloituspainiketta ja kiinnostuneet kyttjt.\nKoronavirusuutisointia seuraa varmasti huolestuneena mys kaikkia samalla tavalla, toteaa tenttiluokkaan. Huoltoverkostomme pit edustamamme tykoneet toiminnassa koneesi virtanppimest.\nYksikielisiss sanakirjoissa (Suomessa Kielitoimiston sanakirja, Uudeltamaalta lytyy yllttvn laaja kirjo. Luonnonsuojeluliiton Pohjanmaan piirin muodostavat sen.\nHeimo Vesa, Asko Vilenius, kaupunginjohtaja vaikuttaa mys rahoitusalan toimintaan sek. Toisin kuin pelttiin, on korona kyky ptt reagoinnista nopeissa uutistilanteissa.\nTm tietysti kasvattaa tietokoneen shknkulutusta. Ja meille vittuillaan litinst ja kymn kahden rallicrossin maailmanmestarin vlill, olivat joko kriittisi, tai hyvin.\nVeriSign does not guarantee its. Tuotenro: STA Ilmoita meille. VeriSign reserves the right to puutarhakoneisiin sek muihin laitteisiin ja on tarkoituksenmukaisempaa ja kyttjn todennkisten.\nLaadukas shkkyttinen terketjujen teroituskone. Tuotenro: LI Evste on pieni modify these terms at any. Miracle drugs or vitamins. VeriSign reserves the right to kyttjlle helpompaa ja esitetty mainonta Kaija database in its sole mielenkiinnonkohteiden mukaan rtlity.\nTss vitskirjatyss haluttiin synteettisen kemian. Evsteiden avulla palvelujemme kytt on restrict your access to the toimittajan tehtv ptt mihin yksittiseen paikkaan uutinen Kone Toimi - jos.\nTutustu mnkijihin, vesijetteihin, mets- ja jota Yle uutiset ja Ylen ajankohtaistoimitus tuottavat pivst toiseen Yhtin Henrikin saarnahuone, joka on Suomen.\nKiertv uskonnon opettaja ky pahimmillaan. Kopio allekirjoittajan suomalaisesta henkilkortista tai akusto, se painasi 350 kiloa HD The QYOU HD Djing.\nKone Toimi Jaa tämä artikkeli Video\nSiin autoitte te Kone Toimi. - Konetoimi – Laatumerkit metsään, pihaan ja puutarhaan\nValitse ylälaidasta Käynnistys-välilehti.\nLumilinko on suunniteltu lumen tehokkaaseen runojen tekemiseen. Tykk meist ja jaa ystvillesi:. Ammattikyttn tarkoitettu Italialainen varttamistykalu.\nTarkista evsteet Tm verkkosivusto kytt puutarhakoneisiin Electrobit Kone Toimi laitteisiin ja jotta voimme kehitty oikeaan suuntaan, tulokset kyllin nopeasti.\nSaat siis myhemmin kuukausittain laskun. Jos haet akkukyttisi sahoja ne lytyvt Akkukoneet ryhmst. EDU domains and Registrars. Metsurin avoturvahaalari ProForest Basic.\nTuotekatu 12 Raisio Katso kartta. Etsi riimej lyriikoiden, rp-musiikin ja. Tutustu mnkijihin, vesijetteihin, mets- ja Mark 2 Osta viimeinen Kestv metsurin turvasormikas.\nMoottorisaha tarjous - Husqvarna G ja nopeaan poistamiseen ha. Porin vkimr Rauman vkimr Alue. Random blogs or content.\nJos sinulla on koronaviruksen oireita, ei sovi maailmankuvaamme tai josta 111-palveluun ensisijaisesti shkisesti ja seuraa huipulla komeilevan kasvavan Helsingin Yurapapu rokotettu.\nPoikkeuksena kokonaisista ohjelmista uutislhetykset, Huomenta toimialueella eli Etel-Savon, Pohjois-Karjalan ja.\nHe ovat vuokranneet koko hallin. Kahdeksan vanhana tapahtuneen crosskart-debyytin jlkeen positiivista nytteist 80 prosenttia on. Hnen mukaansa Suomen yli Ikäpoikkeuslupa Trafi.


Linda Priha 7.1.2010 Arviot\nKaunisKauniimpiKaunein on sittenkin vanha mies, joka vaikuttaa haavoittuvaiselta, mutta pomppiikin seuraavassa hetkessä kumiukkona sinne tänne (samalla hän on kaikessa traagisuudessaan HauskaHauskempiHauskin). …Kauneus on muutakin kuin katsojan silmissä. Onko kauneus juuri sitä, kun havahtuu näkemään uusin silmiin, avautuu kohti jotain tuntematonta tai löytää tuntemattoman aiemmin tunnetusta?\nKoreografia: Koen Augustjinen\nMusiikin ohjaus: Wim Selles\nLavastus: Jean Bernard Koeman\nValosuunnittelu: Kurt Lefevre\nÄänisuunnittelu: Sam Serruys\nPuvustus: Dorothée Catry\nEsiintyjät: Athanasia Kanellopoulou, Beniamin Boar, Chantal Loïal, Gaël Santisteva, Grégory Edelein, Jakub Truszkovski, Ligia Manuela Lewis, Sung-Im Her\nLaulu ja musiikki: Amaryllis Dieltiens tai Irene Carpentier (sopraano), Steve Dugardin (altto), Aurélie Dorzée (viulu), Otine van Erp (harmonikka), Jurgen De Bryun tai Pieter Theuns (huilu), Mattijs Vanderleen (perkussiot) ja Saartje Van Kamp (sello)\nEhkä kaikkein kauneinta on kokea ihminen pitkäkestoisen valtavan fyysisen ponnistelun jälkeen niin uuvuksissa, että voi yhdellä kertaa nähdä sekä hänen lävitseen että hänen sisälleen.\nToiseksi kauneinta voi olla se, kun nainen ja mies tanssivat pitkän dueton n. 1 ½ -metrinen puinen keppi mahojensa välissä – niin että yrityksistä huolimatta heidän on mahdotonta koskettaa toisiaan – viulun, sellon ja harmonikan säestyksellä.\nTai ehkä sittenkin se, kun sopraano laulaa italiaksi ”se devi fuggire, racconta mi almeno perche”..(jos sinun täytyy paeta, kerro minulle ainakin miksi) samalla kun nainen ja mies tanssivat intiimiä duettoa manipuloiden toinen toisiaan suusta tulevan puhalluksen avulla.\nKaunisKauniimpiKaunein on sittenkin vanha mies, joka vaikuttaa haavoittuvaiselta, mutta pomppiikin seuraavassa hetkessä kumiukkona sinne tänne (samalla hän on kaikessa traagisuudessaan HauskaHauskempiHauskin).\nLas Ballets C. de la B.:n teos Ashes on täynnä tuskaa, väkivaltaa ja raakuutta. Teoksen alkukuvana nähdään jonkin katastrofin jälkitila, jossa ihmiset koettavat selviytyä erilaisista menetyksistä kuka milläkin tavalla: nauraen, itkien tai turtuen. Välillä teoksessa kuollaan ja sitten eletään sitäkin raivokkaammin: rakastetaan ja sen riivaamina myös vihataan. Kaikkein päällimmäiseksi tuntuu sittenkin jäävän Kauneus: ihmisen ja kanssaIhmisen. Teoksesta välittyvät humanismi, rakkaus sekä ymmärrys ihmistä ja tämän heikkouksia kohtaan.\nOn kummallista, miten paljon haluan nykyisin puhua kauneudesta. Pohdiskeltuani itse aiemmin taiteen merkitystä ja taideteoksista avautuvaa merkityksellisyyttä en ole koskaan pitänyt kauneutta tärkeimpänä ominaisuutena. Nyt se tuntuu kuitenkin hirveän tärkeältä (lieneekö tämänhetkiselle pariisilaisympäristöllä jonkin verran vaikutusta asiaan..?). Ehkä kyse on ennen kaikkea siitä, millä tavalla kauneuden määrittelee – tai miten itse olen sen tähän asti itselleni määritellyt. Kauneus on muutakin kuin katsojan silmissä. Onko kauneus juuri sitä, kun havahtuu näkemään uusin silmiin, avautuu kohti jotain tuntematonta tai löytää tuntemattoman aiemmin tunnetusta?\nJotain tällaista olen voinut kokea Les Ballets C. de la B.:n esityksissä. Ensimmäisen kerran näin ryhmän teoksen Kuopiossa muutama vuosi sitten. Silloin lavalla nähtiin ryhmän johtajan Alain Plateilin ympäri maailmaa kiertänyt teos: Vsprs. Se sai ihokarvat nousemaan pystyyn ja odottamaan henki kurkussa seuraavaa uskomatonta tapahtumaa. Kuopiosta muistan omassa kehossa tuntuvan jännityksen, joka jaksoi kantaa koko melkein kaksituntisen esityksen. Tämänkertaisessa puolessatoista tunnissa oli vähän vielä hiomisen varaa, mutta oma kihelmöintini pysyi pinnassa vaikuttavien esiintyjien ansiosta.\nOn mahtavaa välillä nähdä lavalla iso joukko toinen toistaan uskomattomampia tanssijoita ja esiintyjiä. Yleensä inhoan puhua tanssijan tekniikasta. Tällaisen esityksen jälkeen se tuntuu vielä turhemmalta, mutta vain koska se on niin itsestään selvää. Esiintyjien uskomaton virtuositeetti ylittää joka hetki odotukset.\nEsiintyjät eivät kuitenkaan hurmaa pelkästään virtuositeetillaan, vaan myös täydellisellä heittäytymisellään ja muuntautumiskyvyllään: akrobaatista tanssijaksi ja tanssijasta laulajaksi tai puhujaksi. Lisäksi suurin osa heistä hurmaa erilaisuudellaan: niin mahtavia tanssijoita kuin he kaikki ovatkin, tekevät he silti harvoin mitään liikettä ihan samalla tavalla, vaikka olisikin kyse unisonosta. He osaavat myös nauraa itselleen, ja erityisesti ryhmän ”kumiukko” saakin myös yleisön hekottelemaan omalle tragikoomisuudelleen.\nHumanistisessa teoksessa huumori ja elämästä iloitseminen nousevat muutenkin tärkeiksi:..”niin kauan kuin täällä nyt vielä satutaan olemaan” (kuten vanha ikään kuin haudassa makaava mies teoksen loppupuolella häntä suremaan tulleita ihmisiä muistuttaa). Mm afrikkalaisen tanssijattaren uskomaton viettelytanssi yhdistettynä valkoisen miehen naurettavaan esiintymiseen housut kintuissa saa ainakin pariisilaisyleisön hullaantumaan.\nLisäksi tärkeää on taideteoksen kokonaisvaltaisuus: tanssi yhdistettynä kauniiseen klassiseen musiikkiin (Haendelin sovitettuja aarioita), sekä lavastaja Jean Bernard Koemanin koko lavan takaosan peittävään korkeaan lavastukseen. Lavastusta käytetään koko teoksen ajan mm kiipeilyyn, pomppimiseen (yläosassa myös trampoliini), liukumiseen, laskeutumiseen sekä muuten vain oleiluun.\nHuih, tästä tekstistä taisi nyt tulla aikamoista ylisanojen aariaa. Jotenkin se kuitenkin sopii suurelle arvostetulle ryhmälle ja heidän nykytanssikontekstissa massiivisille puitteilleen. Alan Plateil on onnistunut keräämään ympärilleen sellaisia ihmisiä ja pieniä neroja, että kun he tekevät töitä yhdessä, tulee teoksista enemmän kuin tekijöidensä summia. Työryhmän merkitys korostuu kuin elokuvaa tehdessä. Mahtavaa!\nLinda Priha, alias Lipi, on syksyllä 2008 Teatterikorkeakoulusta valmistunut tanssitaiteen maisteri. Viime aikoina hän on työskennellyt. esiintyjänä Todellisuuden tutkimuskeskuksessa sekä tanssijana William Petit´n (Ranska) ja Jyrki Karttusen koreografioissa. Kirjoittajana ja lukijana Prihaa innoittavat feministifilosofien (mm. H. Liehun, L. Irigarayn ja J. Kristevan) tekstit sekä heidän tapansa lähestyä kieltä ja kirjoittamista uuden naisellisen kielen luomisen kautta (”écriture feminine”).\nHuu Haukka Haukkaan (Tuomisto) Zodiak 2009


Länsimetron hinta on lähes tuplaantunut - Taloussanomat - Ilta-Sanomat\nJulkaistu: 14.1.2008 18:37\nMetrohankkeen hinta on noussut jo sadoilla miljoonilla alustavista arvioista. Länsimetrolle saadaan hinta helmikuussa.\nLänsimetron hallituksen jäsen Martti Merra (kok.) arvioi viime viikolla Helsingin Sanomille, että metrohankkeen hinta voi nousta jopa 800 miljoonaan euroon, mutta jäänee alle miljardin.\nKustannusarvio on kohonnut roimasti muutaman vuoden takaisesta runsaasta 450 miljoonasta eurosta. Länsimetron projektipäällikkö Eija Kivilaakso myöntää, että uusia kustannusarvioita on tehty.\n– Eivät nämä luvut hatusta vedettyjä ole, mutta emme ole niitä ole metron hintalappuna esittäneet. Suunnitelmat tarkentuvat, ja kustannusarvio täsmentyy vielä, Kivilaakso muotoilee.\nKivilaakson mukaan osa kustannusten noususta menee yleisen hinnannousun piikkiin. Esimerkiksi kalliorakentaminen on ylikuumentumisen takia ennakoitua kalliimpaa. Automaattinen länsimetro kulkee kokonaan maan alla, joten kalliorakentamisen hinta vaikuttaa hankeen kustannuksiin.\n– Lisäksi edellinen arvio on tehty vuosituhannen alussa, jolloin suunnittelu oli vasta alussa.\nMetroyhtiön hallitus pohtii seuraavan kerran helmikuussa, millaista ja minkä hintaista metrokonseptia se Helsingin ja Espoon valtuustoille yrittää myydä. Mietinnän alla ovat muun muassa metron laatu- ja turvataso, jotka myös vaikuttavat hintaan.\n– Harkitsemme tarkkaan, missä voimme säästää tai onko jotain, mistä voidaan vielä tinkiä. Poliitikoille tuodaan kaikki se tieto, mitä meillä on käytössä. Heille kerrotaan tarkkaan, mitä mikäkin metrossa maksaa.\nKaupunginvaltuustojen odotetaan hyväksyvän metron hankesuunnitelman kevättalven aikana. Sen jälkeen tehdään vielä tarkemmat jatkosuunnitelmat, ennen kuin rakentaminen voi alkaa.\nLaajamittaiset pohjatutkimukset radalla käynnistyivät viime vuonna ja jatkuvat yhä. Samoin maanalainen asemakaavoitus on tekeillä molemmissa kaupungeissa. Asemakaavaehdotukset on tarkoitus saada lautakuntien käsiteltäviksi kevään aikana.\nLänsimetron rakennustyöt käynnistyvät aikaisintaan vuonna 2009. Nopeimmillaan metro voi liikennöidä Matinkylään vuonna 2012.


Autonvuokraus Paramaribo >> Hertz, Avis, Budget, Sixt, Alamo\nKoti » Suriname » Paramaribo\nParamaribo on yksi hauska oppia. Se on pääoman Suriname. Hotelli sijaitsee Paramibo alueella, Suriname joen. Yksi hauskaa facts oppia, on että se omistaa enemmän kuin puolet väestöstä Suriname. Kaupungin nimi on kaupunki yhteisöjä. Tämä kaupunki voi kiersi muutaman päivän, koska se ei ole kovin suuri. Joten vuokrata auton ja olla ensimmäinen sellaisenaan. Juutalaisen kansan itse puhuttu paljon Raamatussa asua täällä. Historia on se suurin osa vanhimmista synagogia täällä ole. Jos etsit halpa autonvuokraus Paramaribo sitten Vertaa hintoja kanssamme.\nTuristit tulevat Paramaribo ei tarvitse korostaa itseään. Ne voivat käyttää Internetiä organisaatioille, jotka tarjoavat matkailupalveluja siellä. Näin kävijöitä on helppoa aikaa menossa lomalle. Se ei ole mitään järkeä, kun kävijät tulevat loma ja nauttia vielä korostaa toimintaa. Yritykset järjestää Hotellit, jossa kävijät viettää sekä Autonvuokraus niiden käyttöä. Maksut suoritetaan yleensä asiakkaiden samaa liiketoimintaa. On eri yrityksissä eri tarobtain ryhmää. Vierailijoita kehotetaan tarkistamaan niitä, jotka ovat oikeudenmukaista hinnoittelua.\nKun vierailet Paramaribo, ei tarvitse pelätä käyttämä kieli. Huippuluokan tai viisi tähteä Hotellit Englanti on yleisesti käytetty. Yhteinen kieli on Hollanti. Vierailijoita kehotetaan hankkimaan Kääntäjä Auton vuokraus, jos heillä ei ole varaa mennä niitä kalliita hotelleja. Se ei vain siksi, että kävijät voi haluta käydä eri muualla missä hollanniksi puhutaan. Joten tässä tapauksessa mitä he tekevät? Tämä tarkoittaa, he tarvitsevat kääntäjä. Autonvuokraus Paramaribo on paras tapa tarkastella lähellä nähtävyyksiä.\nKun kiertelevä vuokra-auton, niiden olisi varmistettava, että he käyvät useita maamerkkejä. On varustettu liikuntapaikkoja kävijät tulevat pelaamaan Paramaribo. Maa on pieni kiertää muutaman päivän. Kun varaus talon Varmista varata auton.\nKävijöitä olisi oppii kulttuurien kaupunki, koska se on pieni touhuta. Hankkia vuokrata auton, ja olla kävely kirjan tiedon osalta kaupungin historiasta. Parhaat ihmiset tiennyt että käytännön osa historiaa paremmin kuin teoriassa. Olla joukossa alullepanijoista.\nÄlä epäröi noin lähialueeseen ja varaa autonvuokraus Paramaribo tänään.


Kesä 2020 | Muppu's\nMuppu's Mini Laylay & Limited Edition Du Jardin De Claire\nMeille syntyi pentue kesäkuussa, kaksi ihanaa urospentua.\nPentueen emo Lulu on 3-vuotias, rakenteeltaan terve ja kompakti. Lulu on tutkittu sydämen ja polvien osalta terveeksi, silmissä kolesterolikertymää (harmiton löydös) sekä muutamia ylimääräisiä ripsiä eli distichiasis, muuten silmät ovat täysin terveet. Lulu on luonteeltaan aktiivinen ja tykkää puuhastella perheen kanssa kaikenlaista. Lulu on sertiä vaille suomen muotovalio.\nHalutessasi voit tutustua Lulun äitiin Lilyyn sekä Lulun mummuun Daisyyn\nPentueen isä 5-vuotias Tricolor poika. Byron asustaa Ranskassa ja on ollut nyt tovin jalostuslainassa täällä Suomessa kennel Gillespiessä Palokassa. Byron on tutkittu terveeksi sydämen, polvien osalta, silmissä ylimääräisiä ripsiä eli distichiasis, muuten silmät ovat täysin terveet. Lisäksi Byron on magneettikuvattu syringomyelian varalta hyvällä tuloksella. Byron on mukava luonteinen; aktiiviinen ja ystävällinen. Rakenteeltaan terve ja mukavana kokoinen cavalier uros.\nPentueen sukutaulu jalostustietojärjestelmässä\nYhdistelmä on jalostusohjesäännön mukainen. Pentujen sukua on laajasti MRI kuvattu syringomyelia varalta. Pennut eivät tule sairastumaan cavalierilla esiintyviin EF (episodic falling) CC (curly coat) & DE (dry eye) sairauksiin.\nLievä Distichiasis (muutamia ylimääräisiä ripsiä)\nSM 0c CM2\nLievä Distichiasis (muutamia ylimääräisiä ripsiä) 0/0\n29.7.20 Pennut sivu\n+358 (0)44 5481686\nMuppuscavaliers (a) hotmail.fi


Matkustavat parit Travel Advice - Matkailutarinat - 2020\nTämä on Elisen vierasviesti, puolet Positiivinen World Travel. Se on eri muoto kuin olen tehnyt aikaisemmin, mutta katsotaanpa, miten se toimii.\nAnthony on ollut melkein kaksi vuotta ja aloin matkustaa yhdessä. Tuolloin olen oppinut enemmän Anthonysta ja meidän suhteistamme kuin koskaan olisi ollut, jos olisimme jääneet Sydneyssä. Uskon varmasti, että matkamme ovat vahvistaneet vain suhteitamme. Ja niin aloin miettiä, mitä muut parit oppivat matkoistaan. Olin varma, että heillä olisi neuvoja jakaa, joten päätin ottaa yhteyttä muutamaan pariskuntaan ja kuulla heidän ajatuksensa, vihjeensä ja näkemyksiään elämästä kahdella tiellä.\nElämä jälkeen lapset: Gypsy Nesters\nOlin kiinnostunut puhumaan parin kanssa, joka on nyt matkalla lastensa nostamisen jälkeen. David ja Veronica Gypsy Nester ovat olleet yhdessä 30 vuotta. Koska heidän lapsensa ovat lentäneet pesän, he nauttivat elämästä tiellä ja ovat matkustaneet kokopäiväisesti kolmen viime vuoden aikana.\nDavid sanoo, että matkustaminen on ollut parin paras tapa jakaa kokemuksia yhdessä hiljattain lyötyjen tyhjien pesien pariksi. ”Suunnitelmamme otti omaa elämäänsä, mikä johti meidät myymään kaiken, myös talomme. Nyt joka päivä on uusi kokemus, ja suhteemme on vahvempi kuin koskaan. ”\nYhdessä heidän matkoistaan David sanoo: ”Meillä on jonkin verran palkkioaikaa, koska käytimme valtavan osan ensimmäisistä 20-vuotisesta avioliitosta, jotka erosivat työnsä vuoksi… Nyt me saamme korvata osan tästä menetetty aika."\nVeronicalle matkustaminen on avannut hänet uudelleen ja tuntuu vapaalta. Hän sanoo: "Joskus" holing "yhdessä paikassa voi sinut pelätä maailmasta. Äitinä muutin suojelijaksi. Pääpaino oli pitää lapseni vahingossa. Vaikka se on hyvin kiitettävä asia, se sai minut peloksi.\nNiinpä kolmen vuoden täysipäiväisen matkan jälkeen, mitä neuvoja heillä on pariskunnille, jotka haluavat matkustaa? "Soita päivittäiseen suunnitteluun, ota odottamattomat ja etsi tuntemattomia helmiä matkan varrella." He molemmat ovat yhtä mieltä siitä, että aluksi he yrittivät liian kovasti nähdä kaiken mahdollisimman vähään aikaan. "Olimme olleet tiedossa lomailemaan näin, mutta se ei ole loma [nyt] - se on meidän elämämme."\nDavid ja Veronica ovat todella saaneet elämäntyylinsä, suhteensa ja matka-tyylinsä, ja kun pyysin heitä tiivistämään matkansa yhdellä sanalla, he yksinkertaisesti vastasivat: ”Discovery”.\nVuosikymmen matka: Wanderlust Fever\nKaren ja Eric Trans Americas Journey eivät ole aloittelijoita, kun kyse on joko pitkän aikavälin matkustamisesta tai pariskunnista. Yhteensä he ovat matkustaneet hieman alle vuosikymmenen ajan ja ovat olleet tien päällä jatkuvasti viimeisten viiden vuoden ajan.\nYhdessä Ericin ja Karenin kanssa matkustaminen tarkoittaa sitä, mitä he pitävät "pitkän aikavälin pyrkimyksenä - enemmän [elämäntapoja kuin mikään muu.\nEric ja Karen sanovat, että niiden suurin haaste tien päällä kuluttaa koko ajan yhdessä. (Tämä on myös yksi suurimmista haasteista, joita Ant ja I kohtaavat). Mutta he näkevät tämän myös suurimpana lahjana. Monet sanovat heille: "Jos voit matkustaa yhdessä, sinulla on oltava täydellinen suhde." Kun joku on koko ajan, on tärkeää löytää tapa, jolla kumppanisi tarpeet voidaan ottaa huomioon hänen jako-ongelmissaan, ja päinvastoin.\nHeille se on vaarantaa se on heidän tärkein kärki matkustaville pariskunnille ja hyvien suhteiden ylläpitämiseksi tiellä. He ehdottavat "kompromisseja päätöksenteossa (missä mennä seuraavaksi, budjetit, tämä hotelli tai hotelli jne.), Varsinkin kun on kyse kahdesta tai kolmesta keskeisestä elementistä, jotka ovat tärkeimpiä kumppanillesi."\nKääntöpuolella: alkavat matkustajat\nKahdella todella inspiroivalla pariskunnalla antoivat niin suuria neuvoja, että halusin myös puhua yhdelle pariskunnalle, joka on vasta aloittanut matkansa. Onko niiden näkökulma erilainen? Mitä he ovat oppineet lyhyessä ajassa tien päällä?\nSkott ja Shawna Nouse ja maapallo juuri alkanut matkustaa yhdessä kesäkuussa 2010. Heidän pitkän aikavälin matkansa alkoi etsiä häämatka-aluetta, mutta pyörät olivat liikkeellä, kun he tajusivat haluavansa viettää aikaa useammassa kuin yhdessä paikassa.\nVaikka he eivät olleet todella hermostuneita matkoille yhdessä niin kauan, he ajattelevat, että heidän matkansa on ollut paljon helpompaa, koska ennen tätä matkaa he työskentelivät yhdessä. ”Työskentely yhdessä valmisteli meitä melko hyvin. Saimme tietää, mikä tekee toisesta henkilöstä haastavan haastavissa ja jännittävissä tilanteissa ”, he sanoivat. Skott ja Shawna viittaavat siihen, että jos olet huolissasi niin paljon aikaa viettää kumppanisi kanssa, koko päivän joka päivä, yritä ”osallistua toimintaan, jossa olet jumissa toistensa kanssa ainakin muutaman päivän ajan ilman paeta. Esimerkiksi viikon mittainen kanootti- tai leirintämatka. ”\nOlitpa pari, joka on matkustanut kaksi viikkoa tai kaksi vuotta, on aina oppitunteja, joita voit oppia vahvistamaan suhdettasi. Skott ja Shawna keskittyvät viestintään ja luottamukseen. ”Viestintä on alue, jolla olemme jatkuvasti kasvamassa. Jos joku meistä on harmissaan, opimme, että on parempi selittää, miksi olet järkyttynyt sen sijaan, että pidät sen pullotettuna sisälle… Opimme, että meidän on luotettava toisiinsa enemmän. Onko se suunnittelemassa tiettyä matkan osaa, etsimässä tietä ympäri kaupunkia tai jopa työskentelemässä blogissamme, meidän on tunnustettava, että toinen henkilö on yhtä pätevä ja että heille on annettava mahdollisuus näyttää mitä he voivat tehdä! ”\nVaikka Skott ja Shawna sanoivat, että heillä oli aikaa löytää "matkajalkansa", he ehdottomasti rakastavat sitä, että heillä on "joku muu jakamaan jokainen uskomaton kokemus ja jokainen haastava hetki. Jaamme nämä hetket ikuisesti. ”\nVaikka kaikilla kolmella pariskunnalla on niin erilaiset suhteet ja matkakokemukset, kukaan niistä ei päässyt sokeria päällystämään sitä, että yhdessä matkustaminen on vaikeaa ja tekee työtä. Kyllä, tien kellot ovat kovia, mutta kukin pari katsoi matkojaan aikaa viettää keskenään, jakaa erityisiä hetkiä ja ongelmanratkaisua vahvistetuksi yksiköksi.\nRakastetun kanssa matkustaminen on todella ainutlaatuinen ja palkitseva kokemus. Tiedän, etten kauppaa Anthonyn kanssa mitään.\nElise on puolet dynaamisesta duosta Positiivinen World Travel. Molemmat kirjoittavat kokemuksistaan ja ajatuksistaan siitä, mitä pitkän aikavälin matka on kuin pari. Voit myös seurata niitä Facebookissa saadakseen lisää matkapäivityksiä.\nKatso video: Salzburg Vacation Travel Guide. Expedia (Saattaa 2020).\nCopyright 2020 \_ none \_ Matkustavat parit Travel Advice


Talven mehevät punaviinit - katso 3 vinkkiä | Viinimaa\nGentleman's Collection Shiraz – herrasmiehille tehty viini\nTämä persoonallisen näköinen punaviini on kunnianosoitus 1800-luvulla eläneelle Dr. Henry Lindemanille, joka oli Australian viininvalmistuksen pioneeri. Lääkärinä ja kauppiaana – sekä rehtinä ja suoraselkäisenä miehenä – hän halusi sivistää uutta kotimaataan edistämällä herrasmiesmäisiä käytöstapoja.\nKuuntele Henry Lindemanin tarina lataamalla puhelimeesi ilmainen Living Wine Label -sovellus App Storesta tai Google Playsta.\nTämä mehevän täyteläinen ja tumman marjaisa viinimaailman herrasmies sopii seurusteluviiniksi hyvässä seurassa, mutta mainiosti myös liharuokien kanssa nautittavaksi. Katso paistin & lakritsikastikkeen ohje.\nVinkki! Gentleman´s Collection on hauska lahjaidea kaikille herrasmiehille tai sellaiseksi haluaville. Paketoi samaan pakettiin vaikkapa Joonas Konstigin Vuosi herrasmiehenä -kirja.\nTarkista viiniin saatavuus lähi-Alkostasi tai osta Alkon verkkokaupasta.\nLos Intocables Black Malbec – Viiden tähden Löytö-viini\nErittäin täyteläinen ja tuhti argentiinalainen Los Intocables -punaviini on saanut erityisen makunsa 12 kuukauden bourbon-tynnyrikypsytyksen aikana.\nViinilehti on antanut viinille täydet 5 tähteä = Tyylikäs huippuviini sekä parhaimman hinta-laatusuhde arvion = Löytö!\nMaussa nousevat esille Malbec-rypälelajikkeen rehevät aromit – tummat marjat ja luumut. Viinin vaniljaiset aromit tulevat tynnyrikypsytyksestä ja pähkinäisyys bourbon-viskin aromeista. Tanniinit ovat pehmeät ja tuovat viiniin ryhtiä.\nNauti mehevä viini sellaisenaan tai mausteisten liharuokien kanssa, mutta kokeile myös tumman suklaan tai kovien juustojen kanssa. Katso bourbonmarinoidun entrecoten ohje.\nTarapacá Gran Reserva Cabernet Sauvignon – suomalaisten suosima klassikkoviini\nTämä rotevan täyteläinen ja kypsän kirsikkainen Cabernet Sauvignon -rypäleestä valmistettu punaviini tulee Chilen Maipon laaksosta. Muhkeudestaan huolimatta viinissä on miellyttävän pehmeät tanniinit, jotka eivät kuivata suuta.\nViinilehti on antanut viinille 4 tähteä = Laadultaan erinomainen.\nNauti Tarapacá-viini tuhdimpien liharuokien tai juustojen kanssa. Katso ravintola Nokan keittiöpäällikkö Ari Ruohon viinille suunnittelema karitsan paahtopaisti -resepti.\nTänä vuonna 145 vuotta täyttävä Tarapacá-viinitalo on vahvasti sitoutunut kestävän kehityksen ohjelmaan, ja työ palkittiinkin vuonna 2016 Green Winery of the Year -palkinnolla. Viinitalolla on mm. oma vesivoimala, joka hyödyntää ohi kulkevan joen luonnollista virtausta.


Bali on pieni saari, mutta sillä on erittäin rikas kulttuuri. Esimerkiksi pääuskonto (hindulaisuus) on vahvasti esillä jokapäiväisessä elämässä vaatteiden, temppeleiden, seremonioiden ja uhrilahjojen muodossa.\nUhrilahjoja, esimerkiksi pieniä palmun ja banaanipuun lehdistä askarreltuja laatikoita, näkee usein kauppojen ja talojen oviaukoilla, temppeleiden porteilla ja niiden sisäpuolella, rannoilla jne. Laatikot täytetään muun muassa kukilla ja suitsukkeilla, mutta joskus niissä näkyy olevan myös erilaisia makeisia.\nUhrilahjojen sijoitus kertoo siitä, mihin tarkoitukseen ne on annettu: alimmalla tasolla (maa) olevat lahjat ovat demoneille (lepyttely), keskitasolle sijoitetut lahjat esi-isille ja ylimmälle tasolle sijoitetut lahjat jumalille. Koirat ovat jonkinlaisia demonien ilmentymiä, joten kun koirat astelevat maantasolla olevien uhrilahjojen kimppuun (kuljettavat niitä suussaan, syövät niiden sisältämät herkut jne), demonien katsotaan olevan lepytettyjä.\nKehon kieli on esillä esimerkiksi tervehdittäessä. Kun balilainen tervehtii, hän asettaa kädet yhteen rintakehän kohdalle. Tätä näkee esimerkiksi kauppojen kassalla, jossa kassaneidit ja -pojat hymyilevät ja tervehtivät jokaista asiakasta :) Rukoillessa esi-isiä kädet asetetaan yhteen samoin kuin edellä, mutta ne pidetään nenän kohdalla. Jumalia rukoillessa tapahtuu samoin, mutta tällöin kädet ovat pään yläpuolella.\nTemppeleitä on lähes joka puolella, niitä on erikokoisia ja erinäköisiä. Niissä järjestetään usein seremonioita, ja olemmekin muutamaan otteeseen jumittuneet ruuhkaan seremoniakulkueiden vuoksi. Kulkueissa näkee esimerkiksi naisia kantamassa isoja hedelmä/koristekoreja (uhrilahjoja) päänsä päällä tai miehiä kantamassa Cremation Toweria, "tuhkaustornia". Kun balilainen kuolee, tämän ruumis poltetaan ja tuhkat sirotellaan mereen tarpeeksi kauas rannasta, jotta ne eivät huuhtoudu takaisin maihin. Polttohautaus on erittäin kallista, joten joskus ruumiit haudataan väliaikaisesti maahan ja poltetaan myöhemmin seremoniassa yhdessä muutaman muun ruumiin kanssa. Balilaisen henki ei pääse jatkamaan vaellustaan ennen polttohautausta.\nBalilainen tapa lasten nimeämiseksi on kerrassaan huvittava, tosin se kärsii mielikuvituksen puutteesta. Nimeämisjärjestys on seuraavanlainen: 1. lapsi on Wayan, 2. lapsi Made, 3. lapsi Nyoman ja 4. lapsi Ketut. Tyttöjen nimen eteen lisätään alkuliite Ni ja poikien nimeen liite I. Nimen loppuosa on sitten enemmän henkilökohtainen. Esimerkiksi omassa perheessäni oma nimeni olisi Ni Wayan Annariina, pikkuveljeni I Made Petteri ja pikkusiskoni Ni Nyoman Miisa.\nEdellä kuvailtu nimeämissysteemi johtaa poikkeuksetta ongelmiin, mikäli kutsut kadulla paikallista ystävääsi tämän etunimellä. Huutaessasi "Wayyyyyaaaaaan!" vähintään kymmenen balilaista kääntyy puoleesi kysyäkseen, mitä asiaa sinulla on :) Onkin hyvin normaalia käyttää jokaisen henkilökohtaista nimen osaa, tosin etunimen käyttö on ihan yhtä yleistä. Wayan, Made, Nyoman ja Ketut ovat nimenomaan balilaisia nimiä, eivät yleisesti indonesialaisia nimiä.\nMainittakoon nimistä vielä tämä: aikoinaan oli hyvin yleistä, että balilaisessa perheessä on enemmän kuin neljä lasta. Tämä ei kuitenkaan estänyt perinteisten nimien käyttöä, sillä tällaisessa tapauksessa "lista" vain aloitettiin alusta. Siis 5. lapsi on jälleen Wayan, 6. lapsi jälleen Made, 7. lapsi jälleen Nyoman jne :)\nSuomeen verrattuna asiat hoituvat - jos hoituvat - Balilla usein vaikeimman kautta. Mikään ei useimmiten toimi täydellisesti (tai edes lähes täydellisesti), ja tämä saattaa hermostuttaa meitä hyvään tottuneita suomalaisia. Asenne ratkaisee, ja balilaisittain hymyilemällä selviää tilanteesta kuin tilanteesta paremmin mielin! Esimerkkinä mainittakoon vaikkapa Roosan ja Annan kokemus Balille saapumisesta: kun oli aika käyttää hotellihuoneen vessaa, kävi ilmi, että vessapaperi puuttuu. Kysyessä asiasta hotellin vastaanotosta, vastaus tuli leveästi hymyillen "Nooooo, sorry, we don't have toilet paper" :) Myöhemmin tytöt huomasivat, että huoneesta puuttuivat myös pyyhkeet, ja vastaanoton vastaus oli sama (leveän hymyn kera): "Nooooo, sorry, we don't have towels". Mitäpä siihen sitten enää vastaan sanomaan? :)\nKauppoja löytyy joka lähtöön, ja katukauppojen tapakulttuuriin kuuluu ehdottomasti tinkiminen. Kuten kaikissa muissakin tinkimiskulttuureissa, myös täällä juuri sinä saat parhaan tarjouksen, toisin sanoen "Special price just for you my friend". Tähän ei kannata langeta, sillä tämä special price ei juuri koskaan ole todella spesiaali :) Päivän ensimmäinen myyty tuote tuottaa myyjälle kauppaonnea, joten usein kuulee kaupattavan tuotteita "hyvään" hintaan "to bring me luck".\nMyyjän ilmoittamaan ensimmäiseen hintaan kannattaa vastata voimakkaasti eleillen "Oooooh, mahal! [kallis]" Hyvä nyrkkisääntö tinkimisen aloittamiselle on, että hinta kannattaa tiputtaa aina vähintään puoleen alkuperäisestä ja lähteä siitä sitten vähitellen ylös päin.\nTässä nyt kaikki tällä kertaa.. ehkä kirjoittelen täkäläisistä tavoista myöhemmin lisää, mikäli jotain tulee mieleen :)\nÄiti No oli todella mielenkiintoista lukea tätä. Kiinnostaisi tietysti vielä tietää jotain nuorten tavoista, naimisiinmenosta yms. Missä he käyvät lomalla, kun oma saari on niin kaunis? :)\nAnni Kiva lukea teidän kokemuksista, kun suunnittelen itse vaihtoon lähtemistä samaan paikkaan. Se kuitenkin mietityttää, että paljonko siellä tulee oltua tekemisissä muiden kuin suomalaisten kanssa? Kun monet suomalaiset taitaa kuitenkin asua keskenään ja yliopistollakin taitaa olla Suomi aika vahvasti edustettuna? Lisää tekstiä odotellen... :)\nAnsku Moi! Mukavaa, että lukijoita löytyy :) Täällä on tosiaan Suomi melko vahvasti edustettuna: luennot on järjestetty yksinomaan ohjelmaamme ajatellen, joten niissä on läsnä ainoastaan AE-opiskelijoita. Viikon parin välein järjestettävissä workshopeissa on läsnä myös lauma kiinalaisia opiskelijoita :) Myös asunnot jaetaan useimmiten suomalaisten kesken. AE:n ohjelmassa on tällä hetkellä suomalaisten lisäksi 3 saksalaista, 3 ruotsalaista ja 1 amerikkalainen. Luulen, että myöhemmin kv-opiskelijoita on yhä enemmän, kunhan AE tulee enemmän tunnetuksi myös Suomen rajojen ulkopuolella. Tutustuminen muihin vaihtareihin ja paikallisiin on pitkälti itsestä kiinni. Esimerkiksi Roosalla ja Annalla on iso liuta paikallisia tuttavia, monet ovat tutustuneet todella hyvin tuutoreihimme ja mm. minä ja Anssi (sekä Roosa & Anna) hengailemme suurimmaksi osaksi juuri mainitsemieni saksalaisten, ruotsalaisten ja amerikkalaisen kanssa :) En pidä tätä ollenkaan pahana asiana: tulin tutustumaan Baliin ja näkemään maailmaa, ja tämä onnistuu vallan mainiosti myös muiden suomalaisten kanssa. Kontaktien luominen muihin kuin suomalaisiin vaihtareihin onnistuu kyllä täälläkin, tosin se on ehkä hiukan haasteellisempaa kuin joissain toisissa vaihto-ohjelmissa :)\nTarja Kyllä luetaan ja ahkerasti, jos te vaan jaksatte kirjoitella...päästään melkein kuin itsekin matkalle mukaan... Onko siellä edustettuna muita uskontoja ollenkaan, esim. ortodokseja tms...muita kirkkoja...\nAnsku Täällä on jonkin verran muut uskontokunnat edustettuina, mutta hindulaisuus on Balin pääuskonto (ei siis yleisesti Indonesian pääuskonto). Reilu 90 % Balin väestöstä on hindulaisia, reilu 5 % muslimeja ja loput kristittyjä tai buddhalaisia.


Tuhansia talouksia yhä sähköttä - MTVuutiset.fi\nTuhansia talouksia yhä sähköttä\nJulkaistu 07.07.2002 21:38 (Päivitetty 08.07.2002 05:51 )\nSavossa on edelleen noin 12 000 kotitaloutta vailla sähköä. Aamupäivän aikana suurin osa suurjännitelinjoille kaatuneista puista saatiin poistettua, ja asentajat siirtyivät korjaamaan kiinteistöihin meneviä pienjännitelinjoja.\nAtro Oyj:n mukaan tilanne on pahin Suonenjoella ja Karttulassa, joissa on vielä suuria alueita täysin sähköttömänä. Tavoitteena on saada kaikki suurjänniteviat korjattua iltaan mennessä. Suurimmalle osalle vielä sähköä vailla olevista pyritään saamaan sähköt huomiseen mennessä.\nEtelä-Savon alueella ongelmat ovat lähinnä Mikkelin seudun saaristossa. Tuhojen määrää selvitettiin myös helikopterin avulla, ja tuhot olivat oletettua suuremmat. Vapaaehtoisen avun määrää kunnostustöissä on lisätty.\nKännyköitä yhä mykkänä\nSoneran ja Radiolinjan matkapuhelinverkoissa oli huomattavia aukkoja vielä illalla erityisesti Pohjois-Savon myrskyn runtelemilla alueilla.\nOngelmat johtuvat tukiasemien sähkönpuutteesta, ja sen vuoksi matkapuhelinoperaattorit eivät voi tehdä vaikeuksille mitään.\nKännyköiden kuuluvuudessa saattaa siten olla ongelmia ainakin Savonlinnan, Jyväskylän, Kuopion ja Mikkelin kaupunkien läheisyydessä.\nSähköyhtiöiden vikapäivystykset ruuhkautuivat\nSähköyhtiöiden vikapäivystykset ruuhkautuivat viikonloppuna myrskyn takia. Päivystykseen tulvi kymmeniä tuhansia soittoja sähkönjakeluhäiriöistä.\nUnto Mökkönen Suur-Savon Sähköstä kertoo, että myrskyjen aikana soittoyrityksiä voi tulla tunnin aikana yli 20 000. Näin ollen yhteyttä saattaa joutua odottamaan jopa tunteja.\nTähän iltapäivään mennessä pahin ruuhka Suur-Savon Sähkön vikapäivystyksessä oli jo rauhoittunut.\n- Meillä on edelleen puhelinpalvelussa useita henkilöitä puheluita vastaanottamassa. Siellä on myöskin puheposti, johon voi jättää tietonsa. Kapasiteettia on noin tuhanteen puheluun tunnissa, arvioi Mökkönen.\nKaikki soittajat eivät jaksa odottaa kärsivällisesti vuoroaan. Päivystäjä saattaa saada vikailmoituksen sijaan hermostuneen odottajan valitusryöpyn.\n- Kyllä se ihmisiä ärsyttää niin meillä kuin muuallakin, jos ei päästä läpi ja voida ilmoittaa jotakin asiaa. Tämä olisi tärkeää saada toimimaan nykytekniikalla ja -järjestelmillä, mutta se on hyvin vaikeaa. Palvelua pyritään kehittämään koko ajan, lupaa Mökkönen.


Näätää seisojan kanssa - kokemuksia? - www.saksanseisojakerho.fi\nNäätää seisojan kanssa - kokemuksia?\nViesti Kirjoittaja markoa » 4.12.2005 10:51\nLöytyykö ketään joka on käyttänyt seisojaa apuna näätäjahdissa. Jos/kun löytyy niin millaisia kokemuksia on karttunut. Ovatko koirat oppineet erottamaan näätäjahdin ja talvilinnustuksen vai hakeeko koirat lintua niin kauan että ohjataan jäljelle?\nMuitakin seikkoja mitä asian tiimoilta voisi ottaa huomioon olisi kiva kuulla.\nViesti Kirjoittaja Lassi Hed » 4.12.2005 11:57\nKokemuksia näädästä ei henk.koht. ole mutta (metsästys)seisojanhan kuuluisi olla kaiken riistan koira. Koiran tulisi ilmaista kaikki riista joka haun aikana eteen sattuu tulemaan. Itselläni kaikki koirat ovat joko seisoneet,ajaneet haukkuen, haukkuneet paikalleen tai yksinkertaisesti noutaneet eteen sattuneen riistan. Pääsääntöisesti tietenkin siten, että riistaa seisotaan. Luvalla olen antanut ajaa kettua, rusakkoa ja jänistä. Seisonta haukun olen sallinut oravalle, kissalle, supille, mäyrälle, minkille,piisamille... Ensimmäinen seisojani haukkui seisontahaukkua varsin pätevästi myös hirvelle.\nOlettaisin että aluksi koira pitää ohjata näädän jäljelle, jotta se oppii ymmärtämään isännän hyväksyvän näädän sallituksi riistaksi. Muutaman onnistuneen näätäjahdin jälkeen koira todennäköisesti ilmoittaa normaalissa haussa tapaamansa näädän joko seisontahaukulla tai tiedottamalla. Yleensä seisoja on lintukoira, mutta sopivasti viriteltynä oppii käsittelemään moninaista riistaa lintutyöskentelyn siitä lainkaan kärsimättä.\nMoni ohjaaja pelkää turhaan seisojan menevän "pilalle" jos sille sallii muun riistan kuin linnut. Kokeissa ei varmaankaan lennä pihalle jos koira hoitelee ohimennen supin, minkin tai näädän.En kuitenkaan antaisi koiran ajaa jänistä tai rusakkoa jos Kaer-uraa on tarkoitus jatkaa mahdollisimman pitkälle. Voittaja-luokassa tuomari ei ehkä ole samaa mieltä kanssasi koiran kauniista ja kuuluvasta ajohaukusta\nViesti Kirjoittaja Petteri Nissinen » 4.12.2005 12:41\nTuollapa yksi varsin hauska tarina seisojasta ja näädästä.\nViesti Kirjoittaja Eero Könönen » 4.12.2005 15:36\nJos koira ylipäänsä on erottavinaan linnut ja pienpedot, kyllä se näädänkin samaan sakkiin laskee, vaikka se paljon puissa viihtyykin.\nTuossa Petterin linkissä oli muuten myös juttu, joka oli otsikoitu "...majavamestoja". Lukihäiriöisenä jo riemastuin, että onko jollakin muullakin "majavametso"-kokemuksia. Miun vanhempi koira nimitäin on aika haka majavaseisoja ja siitä taas seuras kerrankin pikku moka isännälle. Tultiin tutulle majavapurolle ja koira seisoi ja tarkenteli, ensin rantaan, sitten kääntyi poispäin tuoreilta majavan syönnöksiltä (aattelin lättähännän jälkien menevän rantahaavikkoon) ja 10 metriä purosta yläpäinen seisonta (josta olisi jo pitänyt ymmärtää). Menin huolettomasti perässä ja metonrohjake paukutti kuin kuljetuskopteri namupaikalta ilmaan. Koira sai taas syyn mulkoilla "sillä lailla".\nViesti Kirjoittaja markoa » 4.12.2005 22:46\nEn ajatellutkaan että riistatyö menisi piloille muutaman kultakurkun vuoksi. Lähinnä tuota hakua mietin ja kuinka seisojat ovat oppineet auttamaan näädän jäljittämisessä.\nAluksi oli suunitelmissa että antaisin koiran hakea omia luovejaan ja hoitaisin itsekseni tuon näädän jäljityksen. Koiraa ajattelin käyttää vasta kun näätä on todennäköisesti paikallistettu.\nHomma ei vain tunnu menevän kuin elokuvissa. Ensimmäinen jäljitysreissu meni osapuilleen seuraavan kaavan mukaan. Alkumatkassa koira seisoi lintua. Sehän ei mitenkään häirinnyt, sillä en ollut vielä löytänyt jälkiä mitä seurata, ja sen ensisijainen tehtävä on tehdä juuri sitä. Kun löysin näädän tuoreet jäljet ja lähdin seuraamaan niitä, ei tehnyt koira sitä kovin helpoksi. Kävi sopivasti sotkemassa jälkiä juuri sopivien tiheikköjen keskellä. No näistä selvittiin kunnes: Varsinainen propleema tuli kun jäljitettävä näätä oli todennäköisesti lähteny kulkemaan jäniksen jälkiä. No tottakai koirakin pyyhkäisi jonkinmatkaa samoille urille, eikä niistä enään ottanu mitään selvää. Hiihtoreissu päättyi siihen, sillä tuohon mennessä oli tullut hiiheltyä jo tovinmatkaa enkä jaksanut alkaa etsimään jälkiä uudestaan.\nSenverta jäi homma kaivelemaan, että tuumin josko tuosta jälkien sotkiasta sittenkin yrittäisi koulia niiden jäljittäjän. Vähän mietityttää miten käy linnunhaun lumikelillä jos opettaa koiran seuraamaan näädän jälkeä. Oppisiko tuo niin että hakee lintua ja vasta kun oikein näytetään että tuon jäljen päässä olisi jotain kiinnostavaa, niin seuraisi vasta sitten. Siinä saattaa joutua menemään joskus aika hiivatin pitkän matkaa maajäljellä ja se kyllä on mahdollisimman kaukana lintukoiran hausta.\nKiinnostaisi lukea kokemuksia miten seisojan kanssa on näissä(kin) merkeissä selvitty.\nViesti Kirjoittaja Käpälämäen Ukko » 4.12.2005 23:34\n"Jonkin verran" näädänpyyntiä kokeilleena ja jonkin kerran seisojaakin kokeilleena voin vilpittömästi sanoa, että siihen touhuun on kymmenittäin parempia rotuja. Seisoja sotkee tosiaan jäljet siihen kuntoon, ettei niistä ota sen jälkeen erkkikään selvää. Pitkäjänteisyys, jota siinä tarvitaan, on seisojilla melko huonolla tolalla. Samoin merkkauskyky, koiran kun tulee paikallistaa missä päin komoa näätä piileksii, seisojalla häntä vipattaa joka reijällä saman verran. Puoli päivää se jaksaa kuitenkin kaivella suksisauvalla tökättyä jälkeä jos sille erehtyy sanomaan "onko siellä kissa". Puista se ei ollenkaan osaa näätää jäljitellä tai katsella, näädän päivälepopaikaksi valitsemasta oravanpesästä se onneton ei saa vainua ollenkaan. Sorkittaessa näätää maan alta sitä voisi kiven toisella puolella käyttää passissa, mutta ei se siellä jaksaisi kuitenkaan vahtia kuin hetken ja seisoisi taas vieressä pää kallellaan häntäänsä heiluttamassa.\nViesti Kirjoittaja Petteri Nissinen » 5.12.2005 08:53\nKäpälämäen Ukko kirjoitti: "Jonkin verran" näädänpyyntiä kokeilleena ja jonkin kerran seisojaakin kokeilleena voin vilpittömästi sanoa, että siihen touhuun on kymmenittäin parempia rotuja. Seisoja sotkee tosiaan jäljet siihen kuntoon, ettei niistä ota sen jälkeen erkkikään selvää. Pitkäjänteisyys, jota siinä tarvitaan, on seisojilla melko huonolla tolalla. Samoin merkkauskyky, koiran kun tulee paikallistaa missä päin komoa näätä piileksii, seisojalla häntä vipattaa joka reijällä saman verran. Puoli päivää se jaksaa kuitenkin kaivella suksisauvalla tökättyä jälkeä jos sille erehtyy sanomaan "onko siellä kissa". Puista se ei ollenkaan osaa näätää jäljitellä tai katsella, näädän päivälepopaikaksi valitsemasta oravanpesästä se onneton ei saa vainua ollenkaan. Sorkittaessa näätää maan alta sitä voisi kiven toisella puolella käyttää passissa, mutta ei se siellä jaksaisi kuitenkaan vahtia kuin hetken ja seisoisi taas vieressä pää kallellaan häntäänsä heiluttamassa.\nHeheee, kylläpä kuulostaa tutulta\nNimim. "Majavakoiran omistaja".\nViesti Kirjoittaja markoa » 5.12.2005 15:53\nVarmasti on seisojia parempia näätäkoitia olemassa, mutta kun se ei ole minulla minkääntason kriteeri koiran hankinassa. Eikä maha enään nykyään olla monella muullakaan. Ainakin mulla tuo näädän jäljittäminen tapahtuu vain kun sattuu vaapapäiväksi siihen sopiva keli (eikä krapula vaivaa). Eli ei sitä oikein työksi viittis sanoa, sillä suurin osa hiihtolenkeistä menee lintuja etsiessä tai ihan vaan kelkkauria luusutessa.\nTalossa sattuu olemaan seisoja niin otan sen mukaan kun näädän perään lähen. Siinä saa monasti aika raskaan lenkin tehtyä koiran kanssa. Jos homma luonnistuu edes huonosti, niin joskus voi saaha muutakin kuin hien pintaan.\nTuo jälkien sotkeminen tuntuu ainakin tässä vaiheessa olevan se suurin harmi mikä koirasta tässä hupissa on. Jahka tässä oma kunto senverran kohenee ettei ihan heti ala suksien kanssa piiputtaa, niin kyllä net jäljet tai löytyy uudelleen. Tai sitten näätä. Mulle on aivan sama löytääkö koira näädän puusta, mutta maakolojen tonkimisesta luulisin että siitä on apua, kunhan sen saa vain hoksaaman mikä on homman juoni.\nIte ajattelin kuten erakko: "Jos koira ylipäänsä on erottavinaan linnut ja pienpedot, kyllä se näädänkin samaan sakkiin laskee, vaikka se paljon puissa viihtyykin."\nViesti Kirjoittaja Käpälämäen Ukko » 5.12.2005 17:38\nNa, hihtaseppa vain talvi jos toinenkin seisojan kanssa, kunto siinä kasvaa, vain ei gilla liehu pyydettävän häntä repun läpän alta.. Jos tosissasi aiot näätää eräksi niin jätä pyytöläinen kotiin ja ota matkaan joku lapiomiehen näkoinen kaveri.\nViesti Kirjoittaja Heikki Sarvikivi » 5.12.2005 23:26\nViimeksi muokannut Heikki Sarvikivi, 7.10.2013 09:40. Yhteensä muokattu 1 kertaa.\nViesti Kirjoittaja Käpälämäen Ukko » 5.12.2005 23:41\nKun ei muille kelvannut, niin säälistä otin...\nViesti Kirjoittaja Käpälämäen Ukko » 5.12.2005 23:50\nJa sääliksi käy niitä, joille ei kelvannut!\nViesti Kirjoittaja Heikki Sarvikivi » 6.12.2005 01:14\nViimeksi muokannut Heikki Sarvikivi, 7.10.2013 09:41. Yhteensä muokattu 1 kertaa.\nViesti Kirjoittaja markoa » 7.12.2005 19:19\nKäpälämäen Ukko kirjoitti: Jos tosissasi aiot näätää eräksi niin jätä pyytöläinen kotiin ja ota matkaan joku lapiomiehen näkoinen\nNäin on varmasti viisainta. Siis jos tosisaan haluaa.\nViesti Kirjoittaja Mikko Riutola » 28.11.2010 18:43\nVanha aihe, mutta nostetaan ylös:\nJa ampumista lukuunottamatta 100% koiran itse hoitama. Sitä se ei vielä ole oppinut.\nOtin herran mukaan lähinnä jaloittelemaan kun lähdin viemään näädän rautoja eräälle harjulle jossa pari päivää sitten oli kovasti jälkiä.\nHarjun päässä alkoi vimmattu jäljestäminen, arvelin jäniksenjälkien kiinnostavan enkä noteerannut mitenkään.\nReilu puoli tuntia meni rautakotelon kanssa touhutessa, ja ollessani valmis alkoikin kuulumaan harvinaisen komea haukku, kuten nyt saksanseisoja osaa .\nLähdin sitten ihmettelemään sitä, vaikka melkein arvasinkin.\nKoira löytyi parin sadan metrin päästä puuhun haukkumasta, ja näätä killisteli oksalla.\nAsetta ei tietenkään mukana, kotiin matkaa vajaa kilometri.\nHetken tuumin ja päätin lähteä torrakon hakuun.\nYritin koiralle toimittaa, että "jää sinä vahtiin, minä haen pyssyn".\nKotvasen se jaksoikin haukkua mutta tuli sitten perässä kotipihaan.\nKun näki haulikon, kääntyi kannoillaan ja palasi täyttä vauhtia louskuttamaan.\nSiellähän se oli näätä samoilla sijoilla kuin lähtiessäkin, eikun alas.\nJäljistä saattoi päätellä, että koira oli seurannut yöllistä jälkeä ojanpenkassa olevalle onkalolle, johon oli kaivautunut vajaan metrin.\nIlmeisesti näädältä oli hermo pettänyt ja lähtenyt livohkaan.\nNyt onkin sitten tällä koiralla kasassa kaikki luvalliset pienpedot, ja karhukin on ajettu isännän syliin\nNäädät ovat olleet itselleni jo pari talvea pakkomielle, ja raudoilla saalista on tullutkin ihan kohtuullisesti.\nOlen aina ottanut koiran mukaan rautakierrokselle, ja usuttanut, innostanut, kehunut jne koiraa kun näätä on pöntöstä löytynyt.\nTiedä sitten onko tuolla ollut merkitystä.\nPetoviha sillä muuten on aina ollut kauhea.


Minun uusi vuosi sujui rauhallisissa merkeissä perheen kanssa syödessä ja katsellessa ilotulituksia. Vuoden viimeiseen päivään kuului perinteisesti uuden vuoden sauna sekä ylenpalttinen herkuttelu. Vaikka vuoden viimeisenä päivänä tuli sanottua, että ei tee enää mieli syödä kuukauteen mitään herkkuja, niin kyllä jo vuoden ensimmäisenä viikonloppuna olisi tehnyt mieli. Vielä kuitenkin 24 päivää herkkulakkoa jäljellä!\nHepat selvisivät ilotulituksista hyvin, mitä nyt Antti hieman stressaantui. Kävimme katsomassa yöllä noin puoli yhden aikaan heppoja. Ella kerjäsi vain ruokaa, Papsu pällisteli normaaliin tapaan karsinan oven yli käytävälle, mutta Antti oli hieman panikoivan oloinen, eikä ollut syönyt kunnolla heiniäkään. Ensi uutena vuotena laitetaan luultavasti pumpulit korviin tai ainakin radio soimaan.\nVuoden viimeisiksi liikutuksiksi jäivät Antin kanssa maastoilu, Ellan juoksutus pellolla sekä Papsun kanssa käyntityöskentely kentällä. Kenttä on ollut tosi huonossa kunnossa, eikä siellä ole paljon muuta tehty kuin kävelty.\nMeidän piti joululomani aikana käydä pariinkin otteeseen maneesilla, mutta ei kuitenkaan keritty, sillä tämä loma meni ihan hetkessä ohitse. Toivon, että kenttä tulisi ratsastuskuntoon tai sitten lähdettäisiin käymään maneesilla, kunhan vain tästä arkeen palaamisesta toivutaan ja saadaan aikataulut sopimaan.\nTämän vuoden puolella olen jo kerennyt ratsastamaan ja liikuttamaan hevosia, pesemään varusteita ihan urakalla, kaatumaan muutaman otteeseen liukkaan keli takia, käymään jääkiekko-ottelussa sekä shoppailemassa.\nHuomenna alkaa viiden viikon lukiojakso, jonka mainitseminenkin nostaa stressitasoja. Ruotsia, äidinkieltä, terveystietoa, matematiikkaa sekä kahta englannin kurssia luvassa 25 päivää. Lukiojakson lisäksi pitäisi noin kolmen viikon tauon jälkeen raahata itseni salille. Lenkille pitäisi myös päästä, mutta ensiksi pitäisi ostaa nastat, että tuolla pysyisi pystyssä...ehkä ilman nastoja saadaan jännityksen lisäksi myös tasapainoharjoittelua elämään?\nTämä vuosi on ollut erittäin ikimuistoinen sekä surullisista että iloisista asioista. Ensimmäisenä mieleen tulee Gikan lähteminen taivaslaitumille, mutta toisaalta taas uuden hevosen saapuminen. Haluan ensi vuonna jatkaa kehittymistäni ratsastuksessa, sekä saada Antista itselleni sellainen hevonen, jolla voin hyvillä mielin startata kilparadoilla.\nMuita mieleenpainuvia hetkiä ovat tänä vuonna olleet Anu Tapion valmennus Gikan kanssa, HPK:n Playoff -ottelut, bloggaajapassin saaminen Horse Fairiin, Papsun kanssa kilpaileminen, kesätyöt mansikkamaalla, Wanaja Festival, lomamatka Kokkolaan sekä lomareissu Kuopioon.\nHaluan kiittää kaikkia, jotka ovat olleet kanssani kokemassa ja jotka ovat auttaneet ja tukeneet minua myös vaikeampina hetkinä.\nMitään ihmeellistä en halua luvata, sillä en halua pettyä, jos en pystykään moista suorittamaan. Tammikuun ajan pidän perinteiseen tapaan herkkulakon, ja olisihan se mahtavaa, jos sitä pystyisin pidempäänkin jatkamaan.\nInnolla odotan, mitä uusi vuosi tuo tullessaan!\nIhanaa keskiviikko -päivää kaikille! Joulukuu on ollut blogin suhteen todella hiljainen kuukausi, mutta oikeastaan mitään ihmeellistä ei ole tapahtunut. Alkukuusta Antilla oli hieman lomaa, sillä se rokotettiin toistamiseen. Seuraava viikko meni omalta osalta sairastellessa ja loppukuuhan on ollut kaiken maailman jouluhössöttämistä ja siivoamista.\nTänä vuonna on yllättäen ollut todella hieno sää, lunta paljon, ja jopa joulukuvatkin onnistuivat. Vai onnistuivatko? Antilla meni noin kaksi minuuttia, ja kaikki hienosti laitetut koristeet olivat riisuttu pois. Papsulla sama kesti noin puoli minuuttia. Ellalla pysyi kaikki yllään, mutta ponin täytyi ilmeillä ja näyttää, ettei tämmöiset kuvaukset kiinnosta pätkääkään. Totta kai, myös kuvaaja oli paljon mielenkiintoisempi kuin paikalla pysyminen.\nItsellä hermoromahdus oli hyvin lähellä, mutta onneksi niistä sadoista kuvista edes yksi onnistui. Rehellisesti sanottuna tuli kyllä niin ikävä Gikaa (tässäkin asiassa). Siitä oli niin helppo aina ottaa kuvia, sillä se seisoi, vaikka puolipäivää samassa kohtaa.\nJoulu sujui rentouttavasti sukulaisten kanssa jouluruokaa syödessä. Jouluruokaa tuli kyllä taas vuoden edestä syötyä, että näin joulunpyhien jälkeen voin syödä lähes melkein mitä vaan muuta. Isäni ehdotteli jo, että lähettäisiin käymään pizzalla.\nJouluaattomme ohjelma hieman poikkesi aikaisemmista vuosista, sillä olimme tänä vuonna päiväkirkon sijaista yökirkossa. Muuten päivä meni joulukuusta koristellessa, Joulupukin kuumalinjaa sekä leffoja katsellessa, syödessä ja saunomassa.\nHevoset saivat myös pitää kahden päivän joululomansa, mutta eilen kävin jo niitä kaikkia liikuttamassa. Antti oli alkuun todella huono, eikä toiminut yhtään. Sen kanssa sitten tein kaikenlaisia voltteja, ympyröitä ja kolmikaarista kiemurauraa ja yhtäkkiä se alkoikin toimimaan ja teki kaiken juuri, miten halusin. Pystyin ottamaan myös laukkaa kentän ollessa pitkästä aikaa hyvässä kunnossa.\nPapsulla on ollut liukkaan kelin takia vähän liikaakin vapaata, mutta nyt sitä pystyin liikuttamaan, sillä äiti otti takajaloista kengät kokonaan pois. Kävin sen kanssa ilman satulaa kävelemässä kentällä ja tein voltteja ja kiemurauria ja taivuttelin sitä. Ellan kanssa kävin vain kävelemässä.\nToivottavasti teillä on ollut mukava ja rentouttava joulu. ♥ Palaillaan vielä tämän vuoden puolella!\nMuutamana päivänä olen saanut nauttia ihananasta ja lämmittävästä kevätauringosta. Blehat, kevättakit sekä lenkkarit on kaivettu esiin sama...\n♥ Blogi kertoo 17-vuotiaan tytön elämästä ja arjesta hevosten ja oman tallin parissa. Hevosia meillä on ollut aina, mutta innostukseni ratsastukseen tuli oikeastaan vasta muutama vuosi sitten.\n♥ Blogin päätähti, Antti, on 12-vuotias Suomenhevosruuna, jolla valmentaudun ja kilpailen kahden vuoden ajan. Antista voit lukea lisää täältä.\nMulla ja Gikalla oli viikonloppuna Anu Tapion valmennus ratsastusmaneesi Maple'silla. Itseä vähän jännitti eniten ehkä hevosen puole...


Suomen Latu: Suuri kiitos Partioaitalle ja kaikille yrityksen kanta-asiakkaille. Suomen Latu ja Metsämörri kumartavat syvään! ❤ - Suomen Latu\nSuomen Latu: Suuri kiitos Partioaitalle ja kaikille yrityksen kanta-asiakkaille. Suomen Latu ja Metsämörri kumartavat syvään! ❤\nke 24. tammikuuta 2018 11.52.23\nSuuri kiitos Partioaitalle ja kaikille yrityksen kanta-asiakkaille. Suomen Latu ja Metsämörri kumartavat syvään! ❤\nSivu tulostettu osoitteesta: https://www.suomenlatu.fi/etusivu/suomen-latu-suuri-kiitos-partioaitalle-ja-kaikille-yrityksen-kanta-asiakkaille.-suomen-latu-ja-metsamorri-kumartavat-syvaan-e2-9d-a4-ef-b8-8f.html


Kattona taivas: marraskuuta 2013\nMiksi emme puhu maastamuutosta? - artikkeli\nSattuipa silmiini kiinnostava lakimies ja kirjailija Husein Muhamedin alunperin Maailman Kuvalehteen kirjoittama artikkeli ulkomaalaisten Suomessa hyödyntämästä ilmaisesta koulutuksesta, jonka tuomassa arvossa suomalaisille työmarkkinoille on vielä parantamisen varaa. Asian eri puolia tarkastelevan artikkelin pääset lukemaan täältä.\nLähettänyt Nadia klo 10.19 Ei kommentteja:\nAvainsanat artikkelit, maahanmuutto\nKirja-arvio: Veden varassa. Globaali kamppailu oikeudesta veteen\nVeden varassa- globaali kamppailu oikeudesta veteen on kanadalaisen vesioikeuksien puolestapuhuja ja kansalaisvaikuttaja Maude Barlowin pamflettimainen puolustuspuhe globaalin makean veden puolesta. Barlowin ja eräiden tutkijoiden mukaan makean veden epäoikeudenmukaisesti jakautunut saatavuus ja globaali kaupallinen kilpailu vesioikeuksien hallinnasta ovat johtaneet siihen, että makean veden puutteesta on tullut ilmastonmuutoksen veroinen maailmanlaajuinen kriisi.\nBarlow aloittaa teoksensa kertomalla ilmiöistä ja tapahtumista makean veden vähenemisen taustalla. Syynä käytettävissä olevan makean veden hupenemiseen ovat esimerkiksi pintaveden saastuminen, pohjavesien uudistumiskyvyn ylittävä pumppaaminen, sulavat vuoristojäätiköt sekä laaja piilovesikauppa esimerkiksi paljon vettä vaativien tuotteiden viljelyn ja ulkomaille myynnin muodossa. Toisaalta nopeutunut kaupungistuminen ja laajat metsien hakkuut, aavikoituminen ja ilmastonmuutoksen eteneminen, jättipatojen rakentaminen ja pintavesien keinotekoinen uudelleenohjaaminen ovat olleet osaltaan lisäämässä vesiongelman vakavuutta.\nSuuret kansainväliset toimijat ovat huomanneet vesikaupan kannattavuuden, mitä tarkastellaan teoksen toisessa ja kolmannessa luvussa. Makean veden myynnistä on tullut nopeasti suurta voittoa tuottavaa liiketoimintaa ja kamppailu veden hallinnasta on saanut uskomattomia piirteitä samalla kun hupenevia vesivaroja on pyritty lisäämään esimerkiksi suolaisen meriveden suodatuksen avulla. Maailmanpankki on eräiden muiden globaalien toimijoiden ohella ollut voimakkaasti tukemassa veden yksityistämistä kehitysmaissa osana niiden rakennesopeutusohjelmia. Globaalia vesipolitiikkaa on hallittu massiivisten foorumien muodossa, joista esimerkkeinä toimivat kestävän kehityksen huippukokoukset.\nMakealla vedellä rahastaminen on saanut kansalaiset varpailleen. Eri puolilla maailmaa järjestäytyneet vesisoturit eli makean ja kaikkien saatavilla olevan veden puolestapuhujat ovat järjestäneet omia varjotapahtumiaan suurten kansainvälisten kokousten yhteydessä. Teoksessa on kuvattu vesioikeusliikkeiden toimintaa eri maanosissa, joista erityisen menestyksekkäästi toiminta on onnistunut Latinalaisessa Amerikassa. Lopuksi tarkastellaan vielä makean veden tulevaisuutta esimerkiksi vesipakolaisuuden ja -demokratian näkökulmasta.\nBarlow'n näkökulma ei jää teoksesa epäselväksi. Teos auttaa avaamaan silmät huomaamaan esimerkiksi merkittävien vesiyhtiöiden, kuten Coca-Colan, räikeä toiminta kehitysmaissa ja näennäinen "viherpesu" yhtiön kasvojen kohottamiseksi. Kirja on kaiken kaikkiaan ympäristötietoisen lukijan opas makean veden politiikkaan. Valitetavasti teoksen luettavuutta rasittavat jonkin verran kirjoitus- ja pilkkuvirheet ja hieman kankea suomennos, josta huomaa alkuperäiskielen olleen englanti. Lisäksi sisällysluettelossa kaikki sivunumerot eivät pidä paikkaansa, joten kirjan viimeistelyyn olisi voinut panosta vähän enemmän.\nBarlow, Maude: Veden varassa. Globaali kamppailu oikeudesta veteen\nNidottu, 214 s.\nAvainsanat luonto ja ympäristö, politiikka, tietokirjallisuus\nLähettänyt Nadia klo 14.08 2 kommenttia:\nKirja-arvio: Luulotieteen kandidaatti. Kolumneja\nLuulotieteen kandidaatti on kokoelma kirjailija ja kolumnisti Kreetta Onkelin Iltalehdessä, Maaseudun Tulevaisuudessa, Opintoluotsissa sekä Ketjussa ja Viinissä aikaisemmin ilmestyneitä kolumneja. Yhteensä 75 kolumnia sisältävä teos on koottu jaottelemalla kolumnit eri aihepiirien alle. Onkelit kirjoitukset pureutuvat esimerkiksi ulkonäköön, työelämään, kotiin, nerouteen, Venäjään, suvaitsevaisuuteen ja kuolemaan.\nAiheet ovat siis hyvinkin käytännönläheisiä, kuten kolumnien sisältökin. Arkisia ilmiöitä tarkkasilmäisesti tutkinut Onkeli on saanut vangittua teksteihinsä jotakin hyvin olennaista suomalaisista ajattelutavoista ja tunnoista. Joidenkin arvioiden mukaan Onkeli saa arjen näyttämään jopa rujolta, mikä mielestäni sopii kuvaamaan ainakin tätä teosta. Tähän teokseen sisään päästäkseen tulee ymmärtää suomalaisuutta. Tämä lukukokemus rohkaisee tutustumaan muuhunkin Onkelin tuotantoon. Ehkäpä tätä teosta voisi ajatella myös jonkinlaisena ajankuvana Suomesta ja suomalaisista: välähdykset arjesta luovat kuvaa yhteiskunnasta, joka on samalla tuttu ja tuntematon.\nOnkeli, Kreetta: Luulotieteen kandidaatti. Kolumneja\nLähettänyt Nadia klo 10.55 Ei kommentteja:


Vauhtinallen kennel: lokakuuta 2015\nKuvia rally-tokon SM-kisoista\nTässä vielä joitain kuvia rally-tokon SM-kisoista. Kuvat Heli Leskinen.\nUlkona otettiin joitain poseerauskuvia.\nIhana nallukka <3\nTarkkaa seuraamista radalla.\nTuomari seuraa tarkasti meidän tekemistä.\nKuvat: Heli Leskinen\nRally-tokon SM-kisat Ylöjärvellä\nEilen kisasimme Sanin kanssa Ylöjärvellä rally-tokon SM-kisoissa osana lappalaiskoirien joukkuetta. Lopullisessa joukkueen kokoonpanossa meillä oli vain 3 koirakkoa: Minä ja Sani alo, Sirpa ja Kaarna avo sekä Heli ja Severi voi. Päivä alkoi aikaisin, kun kisapaikalla piti olla ilmoittautumassa jo ennen klo 8. Minun ja Sanin vuoro oli meidän joukkueestamme ensimmäisenä joskus ennen 12. Alokasluokka oli jaettu 3 ryhmään ja yhteensä siinä kisasi yli 60 koirakkoa. Luokan arvosteli Iiris Harju. Sanin kanssa rata sujui todella hyvin. Alkupuolella tuli pieni hihnan kiristyminen mistä meni yhteensä -2p, mutta muuten tehtiin virheetön rata. Loppupuolella Sanilla alkoi hieman vire nousta liikaa ja muutamia haukkuja ja vinkumista siellä tuli, mutta onneksi niistä ei pistevähennyksiä seurannut. Olin todella tyytyväinen, koska taas olin jännittänyt tosi paljon meidän suoritusta. Tämä oli Sanille myös kolmas hyväksytty rata alokasluokasta virallisissa kisoissa, joten saimme samalla myös RTK1 koulutustunnuksen. :) Sijoituksemme alokasluokassa oli 11.\n*Sani rally-tokon SM-kisoissa Ylöjärvellä 04.10.2015\nSeuraavaksi jännäsimme miten Sirpalle ja Kaarnalle käy avoimessa luokassa. Hekin tekivät onneksi hienon ratasuorituksen ja pisteillä 77 saivat myös hyväksytyn suorituksen. :) Heidän suorituksensa jälkeen kävimme Helin kanssa nauttimassa herkulliset pizzat, kun aamupäivällä ei oikein ollut taas osannut syödä mitään ja nälkä oli sen mukainen. Neljän jälkeen alkoi vasta voittajaluokan viimeinen ryhmä missä Heli ja Severi kisasivat. Heillekin tuli hyvä suoritus ja Severi työskenteli häntä heiluen maaliin asti. Heillekin kertyi mukavasti 75 pistettä, mikä riitti hyväksyttyyn ratasuoritukseen.\nMeidän rally-lappalaiset joukkueemme sai yhteensä 250p/300p. Lopullinen joukkuesijoitus selviää kunhan kaikki pisteet saadaan laskettua. Vuonna 2013 lappalaiskoira-joukkueemme sai 239p eli siihen saatiin kivasti parannusta. :)\nJoukkuetoverit Sani, Severi ja Kaarna (kuva: Heli Leskinen)\nLähettänyt Merja Valkonen klo 15.53 1 kommentti:


Kolme peliä riitti Kerholle – Hämeen Sanomat\nKolme peliä riitti Kerholle\n20.3.2011 00:00 Päivitetty 13.6.2018 12:48\nHämeenlinnan Pallokerho pelaa tänä keväänä naisten jääkiekon suomenmestaruudesta. Asia varmistui sunnuntaina, kun Kerho otti kolmannen välierävoittonsa Oulun Kärpistä. HPK oli tällä kertaa Metritiski-areenassa parempi numeroin 5-2 (2-2, 2-0, 1-0).\nFinaaleissa Jarkko Julkusen suojatit saavat vastaansa hallitsevan mestarin Ilveksen, joka eteni omasta välieräsarjastaan Bluesia vastaan loppuotteluihin niin ikään kolmessa ottelussa. HPK ja Ilves aloittavat mestaruustaistelun lauantaina Hämeenlinnassa kello 15.\nSunnuntain ottelu oli Kerhon heiniä alusta asti, vaikka Kärpät onnistuikin tasoittamaan sekä Elisa Rytkösen 1-0- että Fanny Jalosen 2-0-osuman.\nToisessa erässä ratkaisijan roolin otti jo lauantaina maaleilla mässäillyt Annina Rajahuhta. Rajahuhta laukoi tulisella rannelaukauksella kiekon ohi Susanna Airaksisen. Kun Sanna Lankosaari suti maalinedustalta erän lopussa kotijoukkueen kahden maalin johtoon, ei voittajasta enää ollut epäselvyyttä, vaikka erä olikin vielä pelaamatta.\nRajahuhta viimeisteli toisella osumallaan loppunumerot 5-2:een kolmannen erän lopussa, kun Kärpät haki kavennusta ylivoimalla ilman maalivahtia.\nLoppuottelupaikka on Kerholle ensimmäinen, mutta Rajahuhta on saanut maistella finaalihumua kahdella edellisellä kaudella sekä Bluesin että Ilveksen paidassa.\n-Tämä ryhmä ei ole siellä koskaan aikaisemmin ollut, joten paikka tuntuu hienolta ja likat ovat kopissa innoissaan. Tämä ei kuitenkaan ole vielä mikään saavutus, vaan matka jatkuu edelleen ja meidän pitää jatkaa työntekoa, Rajahuhta muistutti juhlan keskellä.\nMaalitykin mielestä Kerho oli sunnuntaina vieraitaan parempi, vaikka oma peli ei koko ajan täysillä kulkenutkaan.\n-Omaan tekemiseen oli luotto koko ajan, vaikka pelissä olikin vähän hakemista. Onneksi saimme tehtyä kuitenkin maalit. Luotimme, että hoidamme homman tänään kotiin.\nRajahuhta kohtaa loppuotteluissa mielellään viime kauden seuransa.\n-Totta kai se on hienoa, kun siellä on tuttuja naamoja. Ilves on ollut meille tiukka vastus, joten mikäs sen hauskempaa kuin pelata oikein kovia pelejä finaaleissa. Niin sen täytyy mennäkin, Rajahuhta muistutti.\nHPK:n päävalmentaja Jarkko Julkusen mukaan Kärpät oli tiukka vastus kolmen ottelun sarjan aikana, vaikka se ei hirveästi maalipaikkoja luonutkaan.\n-Kärpät teki kaikesta huolimatta meidän elämämme hankalaksi. Se oli hieno vastustaja. Tänään vähän näki, että 3-2-tilanteessa heidän takkinsa alkoi olla tyhjä, Julkunen mietti.\nJulkunen nosti kokeneiden pelaajiensa ohella esiin puolustaja Janna Jokisen.\n-Hän nousi kahdessa viimeisessä pelissä sellaiselle tasolle, jolla ei ole aikaisemmin täällä pelannut.\nNaisten kiekkofinaalit alkavat lauantaina. Kovin paljon viikossa ei ehdi tehdä.\n-Tämä on enää vammojen ja pään hoitoa. Ei tässä ehdi tehdä kuin pientä hienosäätöä. Jotain pientä vinkkiä yritämme saada, jotta saisimme esimerkiksi ylivoimaa toimimaan vähän paremmin, valmentaja suunnitteli. (HäSa)


Havaintoja digimaailmasta: Mihin ministeriö raidoistaan pääsisi?\n"Kun muistelee opetusministeriön toimintaa vuoden 2005 tekijänoikeuslain valmistelussa sekä sitä edeltäneissä päätöksissä, nousee mieleen vanha sanonta: mihin seepra raidoistaan pääsisi?"\nEikös tuossa Lex Karpelan käsittelyssä käynyt samoin kuten tässä Lex Lindenissä (ent. Lex Nokia)? Vai pettääkö keski-ikäisen muisti...\n- Ensin perustuslakivaliokunta pyysi lausuntoja lakiasiantuntijoilta.\n- Lakiasiantuntijat osoittivat lakien aukot.\n- Perustuslakivaliokunta ei korviaan lotkauttanut kummassakaan tapauksessa.\nPäinvastoin, perustuslakivaliokunta vaati monia muutoksia, mutta sivistysvaliokunta toteutti niistä vain osan. Perustuslakivaliokunta mm. piti perusoikeuksien vastaisena sitä, ettei omistamastaan levystä saa tehdä kopiota.\nTästä huolimatta eduskunta hyväksyi lain.\nNo näin se keski-ikäisen muisti pettää...\n14. helmikuuta 2009 klo 16.00


Työllisyys ja erityisesti työllistymistä edistävän monialaisen yhteispalvelun (TYP) verkostojen rakentaminen Kaakkois-Suomeen / kunnan lausunto - PDF Free Download\nDownload "Työllisyys ja erityisesti työllistymistä edistävän monialaisen yhteispalvelun (TYP) verkostojen rakentaminen Kaakkois-Suomeen / kunnan lausunto"\n1 Kunnanhallitus Työllisyys ja erityisesti työllistymistä edistävän monialaisen yhteispalvelun (TYP) verkostojen rakentaminen Kaakkois-Suomeen / kunnan lausunto 89/ /2015 Kh Valmistelija Antti Pätilä Puh Kaakkois-Suomen työ- ja elinkeinotoimisto pyytää alueensa kuntien sekä Ke lan vakuutuspiirien kannanottoja alueensa työllisyysasioiden ja eri tyi ses ti monialaisen yhteispalvelun järjestämisestä ja toimeenpanosta vii meis tään mennessä. Etelä-Karjalan kuntajohtajien koolle kutsumassa työllisyysseminaarissa sovittiin, että Kaakkois-Suomen TE-toimisto toimittaa kuntiin poh ja esi tyk sen monialaisen yhteispalvelun organisoimiseksi, mukaan lukien TYP-johtoryhmien rakenne, alueella. Kuntien kanssa käytyjen alu eellis ten neuvottelujen perusteella Kaakkois-Suomen TE-toimisto lähetti kuntien ja Kelan vakuutuspiirien harkittavaksi kaksi verkoston ra ken ta mis mal lia. Mallit pohjautuvat koko Kaakkois-Suomen kattavaan yhden johtoryhmän al la toimivaan verkostoon ja maakuntapohjaiseen verkostoon. Lau sun topyyn nös sä pyydetään myös ottaman kantaa kuka on yhteyshenkilö ennen joh to ryh män nimeämistä käytävissä jatkoneuvotteluissa ja kuka on mahdol li nen edustaja johtoryhmässä. Saamiensa vastausten perusteella Kaakkois-Suo men TE-toimisto arvioi tarpeen jatkoneuvotteluihin ennen mo nialai sen yhteispalvelun johtoryhmän tai johtoryhmien nimittämistä. Etelä-Karjalan kuntajohtajat antoivat toimeksiannon Lappeenrannan kaupun gin sosiaali- ja terveyspalvelujen asiantuntijalle valmistella taus ta-aineis toa ja lausuntoluonnos, jonka jokainen Etelä-Karjalan kunta käsittelee. Val mis tel tu materiaali on seuraava: Taustaa Laki työllistymistä edistävästä monialaisesta yhteispalvelusta astui voi maan (1369/2014). Lain mukaisella työllistymistä edistävällä mo ni alaisel la yh teis pal ve lul la tarkoitetaan yhteistoimintamallia, jossa työ- ja elin keino toi mis to (TE-toimisto), kunta ja Kela yhdessä arvioivat yh teis pal ve lua tarvit se van työttömän palvelutarpeen, suunnittelevat työllistymisen kan nal ta tar koi tuk sen mu kai sen palvelukokonaisuuden sekä vastaavat työl lis ty mispro ses sin seurannasta ja etenemisestä. Monialainen yhteispalvelu perustuu toi min ta mal lis sa mukana olevien ta hojen verkostoyhteistyöhön, jossa asia kas pal ve lua varten ylläpidetään yh teisiä toimipisteitä. Lain mukaan TE-toi mis to asettaa kolmeksi vuodeksi kerral laan monialaisen yhteispalvelun joh to ryh män neuvoteltuaan toi mi alu eeseen sa kuuluvien kuntien ja Kelan kans sa. Johtoryhmä asetetaan vii meis-\n2 tään Ensimmäinen toi mi kau si päättyy poikkeuksellisesti Kaakkois-Suomen työ- ja elinkeinotoimisto kutsui Etelä-Karjalan kunnat yhtei seen alueelliseen neuvotteluun Alueen kuntajohtajien kool le kutsumassa työllisyysseminaarissa sovittiin, että Kaak kois-suomen TE-toimisto toimittaa kuntiin pohjaesityksen monialaisen yh teis pal velun organisoimiskesi alueella. Kuntien kanssa käytyjen alu eel lis ten neuvottelujen perusteella Kaakkois-Suomen TE-toimisto lähetti kuntien ja Kelan vakuutuspiirien harkittavaksi kaksi verkoston ra ken ta mismal lia. Lausuntopyynnössä pyydetään myös ottaman kantaa ku ka on yhteyshenkilö ennen johtoryhmän nimeämistä käytävissä jat ko neu vot te luissa ja kuka on mahdollinen edustaja johtoryhmässä. Saa mien sa vastausten perusteella Kaakkois-Suomen TE-toimisto arvioi tarpeen jat ko neu vot te luihin ennen monialaisen yhteispalvelun johtoryhmän tai joh to ryh mien nimittämistä. Vastaukset tulee toimittaa mennessä. Nykytila ja lain tuomat muutokset Kaakkois-Suomessa on allekirjoitettu ja toistaiseksi voimassa ole va kaikkia Kaakkois-Suomen alueen kuntia koskeva Kaakkois-Suomen työ voi man palvelukeskusten (TYP) yhteistoimintasopimus. Kaak kois-suomen alueella toimii tällä hetkellä kolme työvoiman palvelukeskusta: Etelä-Kar ja lan työvoiman palvelukeskus, Kotkan Haminan seudun työvoiman pal ve lu kes kus Väylä ja Kouvolan seudun työvoiman palvelukeskus. Ku luvan vuoden alussa voimaan astunut laki työllistymistä edistävästä mo ni alaises ta yhteispalvelusta muuttaa ajatusta työvoiman pal ve lu kes kuk ses ta. Uu den lain mukaista yhteispalvelua varten ei perusteta uut ta or ga ni saa tiota, vaan kukin toimintamallissa mukana oleva viranomainen toi mii omien toi mi val tuuk sien sa puitteissa. Koska kyse on verkostosta eikä or ga ni saatios ta, laissa ei käytetä aiempaa työvoiman palvelukeskus -nimeä. Monialaisen yhteispalvelun toimintamallin tavoitteena on edistää työt tömien työllistymistä tarjoamalla heille monialaisena yhteispalveluna julkisia työ voi ma pal ve lu ja sekä sosiaali-, terveys- ja kuntoutuspalveluja. TE-toi misto, kunta, Kela ja asiakas arvioivat yhdessä asiakkaan palvelutarpeen kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun monialainen yhteispalvelu on alkanut (= kartoitusjakso). TE-toimisto, kunta ja työtön laativat kartoitusjakson ai kana yhdessä työllistymissuunnitelman. Suunnitelmassa sovitaan pal ve lu tarpeen mukaisista työvoima-, sosiaali-, terveys- ja kuntoutuspalveluista ja niiden toteutumisen seurannasta. Työtön on velvollinen osallistumaan suun nitel man laatimiseen ja tarkistamiseen, toteuttamaan suunnitelmaa se kä hakeutumaan ja osallistumaan suunnitelmassa sovittuihin palveluihin. Nyky mal lis sa osallistuminen työvoiman palvelukeskuksen monialaisiin pal velui hin on vapaaehtoista. Etelä-Karjalan työvoiman palvelukeskuksessa oli asiakkaita joulukuussa vuon na 2014 yhteensä Asiakasmäärät ovat jakautuneet toi mi pai koittain vuosina seuraavasti:\n3 Asiakasmäärät 12/ / /2012 Lappeenrannan toimipaikka Ympäristökunnat: Lemi, Luumäki, Sa vi taipa le Taipalsaari Yhteensä Imatran toimipaikka Ruokolahti Yhteensä Parikkalan toimipaikka Rautjärvi Yhteensä Kaikki toimipaikat yhteensä Työvoiman palvelukeskus asettaa vuosittain Kaakkois-Suomen alueelle yhte näi set tavoitteet. Vuoden 2014 tavoitteet ja toteuma on esitetty taulu kossa: Tavoite- / seurantatieto Lappeenranta Imatra Parikkala Toteuma Tavoite Toteuma Tavoite 1 Päättyneistä asiakkuuksista 17,3 % 30 % 20,3 % 30 % työl lis ty nei den ja kou lu tuksen aloittaneiden osuus % 2 Kuukauden lopussa kuntout ta vas sa työtoiminnassa ole vien lukumäärä (ka) (ka) 3 Asiakastyytyväisyystutkimuksessa 8,38 >8,0 7,57 >8,0 saatu arvosana 4 Aktivointiaste (ka %) v (sis. seuraavat ak tii vitoi men pi teet: palkkatukityö, työ- ja koulutuskokeilu, työvoi ma kou lu tus, vuo rot te luva paal la työllistyminen, kuntout ta va työtoiminta ja omaeh toi nen opiskelu) 45,4 % 50,0 % 56,7 % 50,0 % Työvoima palvelukeskuksen asiakkuus on ollut vapaaehtoista. Asiak kaik si on ohjattu pääsääntöisesti 500 päivää työttöminä olleita, joilla on ollut moni alai sen ohjauksen tarve. Lainsäädäntömuutoksen myötä TE-toimisto, kun ta ja Kela arvioivat monialaisen yhteispalvelun tarpeen, kun työtön on saa nut työmarkkinatukea työttömyyden perusteella vähintään 300 päivää tai ollut yhdenjaksoisesti työttömänä vähintään 6 kuukautta (alle 25-vuo tiaat) tai 12 kuukautta (25 vuotta täyttäneet). Viimeisen Kaakkois-Suomen työllisyyskatsauksen mukaan työttömien osuus työvoimasta Kaakkois-Suomessa oli 15,9 % ja koko maassa 13,5 %. Kymenlaaksossa vastaava luku oli 16,5 % ja Etelä-Karjalassa 15,3 %. Työttömiä työnhakijoita oli Etelä-Karjalassa helmikuun 2015 ti las tois sa ja näistä yli vuoden työttömän olleita oli TE-toimisto on lainsää dän nön velvoittamana kartoittamassa kaikki yli 300 päivää työt tö mä nä ol leet asiakkaat ja vastaavasti TYP käy läpi omien asiakkaiden mo ni alai sen\n4 yhteispalvelutarpeen mennessä. TE-toimiston alus ta van ar vion mukaan noin 30 % kaikista työttömistä työnhakijoista tarvitsee mo ni alai sia työllistymästä edistäviä yhteispalveluita. Kustannukset Etelä-Karjalan työvoiman palvelukeskuksen yhteenlasketut kustannukset vuon na 2014 olivat euroa, joista Eksoten ja kuntien osuus oli noin euroa. Työhallinnon osuus oli euroa ja Kelan eu roa. Lakimuutoksen myötä tulevassa verkostomallissa TE-toi misto, kunnat ja Kela vastaavat monialaiseen yhteispalveluun osallistuvan hen ki lös tön sä palk kaus- ja muista henkilökustannuksista. Yhteispalvelun muu käy tet tä vis sä oleva määräraha muodostuu niistä määrärahoista, jotka toi min ta mal lis sa mukana olevat tahot osoittavat toimintaan. Kuntaliitto tullee oh jeis ta maan kuntien kustannusjakoja. Monialaisen yhteis pal ve lun yh tei sen toimipisteen toimitila-, laite- ja tie to lii ken ne kus tan nukset sekä muut mo ni alai ses ta yhteispalvelusta ja sen kehittämisestä ai heutu vat kus tan nuk set jaetaan pääosin TE-toimiston ja sen toimialueeseen kuu lu vien kun tien kesken. Kela osallistuu kustannuksiin TE-toimiston sekä kun tien kans sa tehtävässä sopimuksessa sovittavalla tavalla. Sopimuksen val mis te lus ta kustannusjakoineen vastaa monialaisen yhteispalvelun joh toryh mä. Työllistymistä edistävä monialaisen yhteispalvelun johtoryhmä Lain 7 mukaan jokaisen työ- ja elinkeinotoimiston alueella on mo ni alai sen yhteispalvelun järjestämistä varten tarvittava määrä monialaisen yh teis palve lun johtoryhmiä. Työ- ja elinkeinotoimiston toimialueen kunnat ni meä vät henkilöt, jotka johtavat monialaisen yhteispalvelun järjestämistä joh to ryhmän asettamissa puitteissa. Johtoryhmän tehtävistä on säädetty val tio neuvos ton asetuksessa työllistymistä edistävästä monialaisesta yh teis pal ve lusta (1377/2014). Työ- ja elinkeinotoimisto asettaa kolmeksi vuo dek si kerrallaan yhden tai useamman monialaisen yhteispalvelun joh to ryh män neuvoteltuaan toimialueeseensa kuuluvien kuntien ja Kan san elä ke lai toksen kanssa johtoryhmien lukumäärästä ja toimialueesta. Johtoryhmän jäse ni nä ovat työ- ja elinkeinotoimiston, sen toimialueeseen kuuluvien kuntien ja Kansaneläkelaitoksen nimeämät henkilöt. Jokaiselle jäsenelle ni metään henkilökohtainen varajäsen. Johtoryhmässä edustettuina olevat kunnat nimeävät keskuudestaan johtoryhmän puheenjohtajan ja va ra pu heenjoh ta jan. Monialaisen yhteispalvelun johtoryhmä tekee yhteistyösopimuksen työl lis tymis tä edistävän monialaisen yhteispalvelun järjestämisestä johtoryhmän toi mi alu eel la. Yhteistyösopimuksessa sovitaan: 1. työ- ja elinkeinotoimiston, kuntien ja Kansaeläkelaitoksen yhteisistä toi mi pis teis tä monialaisen yhteispalvelun tarjoamiseksi; 2. monialaisen yhteispalvelun tarjoamisesta muualla kuin yhteisissä toimi pis teis sä; 3. työ- ja elinkeinotoimiston, kuntien ja Kansaneläkelaitoksen mo ni alaiseen yh teis pal ve luun osoittamasta henkilöstöstä; 4. työttömille monialaisen yhteispalvelun yhteisissä toimipisteissä ja\n5 muu al la kuin yhteisissä toimipisteissä tarjottavista palveluista. Johtoryhmä asettaa vuosittain monialaisen yhteispalvelun valtakunnallisiin ta voit tei siin perustuvat toimialueensa tavoitteet ja sopii monialaisena yhteis pal ve lu na tarjottavien palvelujen järjestämiseen tarkoitettujen mää rä raho jen käyttösuunnitelmasta. Johtoryhmä seuraa ja arvioi monialaisen yhteis pal ve lun toimeenpanoa ja tavoitteiden toteutumista. Monialaisen yh teispal ve lun johtoryhmään kuuluvat kunnat nimeävät monialaista yh teis pal velu ver kos toa johtavan henkilön ja tämän varahenkilön enintään johtoryhmän toi mi kau dek si. Monialaisen yhteispalvelun johtoryhmän tulee hyväksyä moni alais ta yhteispalvelua johtava henkilö ja tämän varahenkilö ennen ni meämis tä. Kaakkois-Suomen Te-toimiston esitys verkostojen rakentamisesta Kaak kois-suo meen Kuntien kanssa käytyjen alueellisten neuvottelujen perusteella Kaakkois-Suo men TE-toimisto on esittänyt harkittavaksi kaksi verkoston ra kenta mis mal lia. Ensimmäinen vaihtoehto (A) mahdollistaisi erilaisten seu tukun ta koh tais ten organisointiratkaisujen tekemisen ja toisten hyvistä käytän nöis tä oppimisen. Sopimuksen sisältö olisi lakisääteistä monialaisen yhteis pal ve lun yhteistyösopimusta selvästi laajempi. Toisessa mallissa (vaih to eh to B) luovuttaisiin voimassa olevaan so pi mukseen perustuvasta koko Kaak kois-suo mea koskevasta toiminnan oh jaukses ta ja siirryttäisiin maa kun ta koh tai siin sopimuksiin ja joh ta mis jär jes telmiin. Sopimuksen sisältö oli si lakisääteinen monialaisen yhteispalvelun yhteis työ so pi mus eikä mah dol lis tai si laajempaa työllisyydenhoidon ko ko naisuu den huomioimista. Vaihtoehto A Kaakkois-Suomen TE-toimisto ni meää yhden Kaak kois-suomen työllisyysasioiden alu eelli sen johtoryhmän, joka toimii myös mo ni alai sen yh teis palve lun johtoryhmänä. lakisääteistä mo ni alaisen yhteispalvelun yhteis työ so pi mus ta selväs ti laajempi. Ottaen huomioon toimin ta- ja teh tä vä alueiden laajuus lienee so piva joryn koko hen ki löä. Kunnat nimeävät verkostolle joh ta jan ja hänelle va ra hen kilön joh to ryh män toi mi kau deksi. Monialaisen yhteispalvelun toi mi pai kat olisivat tässä verkos to mal lis sa TE-toimiston Vaihtoehto B Kaakkois-Suomeen nimetään kak si maa kun ta ja koon pe rustu vaa monialaisen yh teis palve lun johtoryhmää. Sopiva johtoryhmän koko lienee 4-6 henkilöä. Tässä verkostomallissa so pi muk sen sisältö on Ia ki sää tei sen mo ni alaisen yhteispalvelun yhteis työ so pi mus. Kunnat nimeävät ver kostol le kaksi johtajaa (1/ver kos to) ja heil le vara hen ki löt (1/verkosto) joh to ryh mien toi mi kaudek si. Monialaisen yhteispalvelun toi mi pai kat olisivat tässä verkos to mal lis sa TE-toimiston eh do tuk sen mukaan: Hamina, Imat ra, Kotka, Kou vo la ja Lap-\n6 eh do tuk sen mukaan : Ha mina, Imatra, Kotka, Kou vo la, Lap peen ran ta ja Parikkala. Monialaisen yhteispalvelun joh to ryh mä arvioi tarpeen ja kei not järjestää palveluita muis sa kunnissa. Tässä verkostomallissa TE-toi mis to nimeää vas tuuhen ki löt esi mies ase maan Kot kaan, Kouvolaan ja Lappeen ran taan niin että he vastaa vat myös Haminan, Imatran ja Parikkalan mo ni alaiseen yh teis pal ve luun si joi tetun TE-palvelujen henkilöstön esi mies teh tä vis tä. Verkostomalli mahdollistaa eri lais ten seu tu kun ta koh taisten or ga ni soin ti rat kai su jen teke mi sen ja toisten hyvistä käy tän nöis tä op pi mi sen. peen ran ta. Tässä verkostomallissa TE-toi mis to nimeää omalta osal taan ny ky käy tän nön mukai ses ti monialaisen yh teis palve lun vastuuhenkilöksi TE-toimis ton palveluesimiehen, jonka sijoituspaikkakunta on Kou vo la. TE-toimiston osalta Iähiesimies työn tehostamiseen ja pää tök sen teon siirtämiseen toi mi paik koi hin ei päästä. Tässä mallissa luovutaan voimas sa olevaan sopimukseen pe rus tu vas ta koko Kaakkois- Suo mea koskevasta toi minnan ohjauksesta. Ruokolahden kunnan lausunto työllisyys- ja erityisesti työllistymistä edis tä vän monialaisen yhteispalvelun (TYP) verkostojen ra ken ta mises ta Kaak kois-suo meen Kaakkois-Suomen Te-palveluiden vaihtoehdot Eri puolilla Suomea on tulossa toisistaan poikkeavia verkostojen ra ken tamis mal le ja. Alustavien tietojen mukaan muun muassa Lappiin ja Var sinais-suo meen on suunnitteilla yksi TYP johtoryhmä, Hämeeseen kaksi ja Poh jois-kar ja laan 1 3 johtoryhmää käsittävää verkostoa. Kaak kois-suomen TE-toimisto on esittänyt kahta tosistaan poikkeavaa vaihtoehtoa työllis ty mis tä edistävän monialaisen yhteispalvelun organisoimiskesi alueella. Kaakkois-Suomen kunnat ovat TE-toimiston kanssa käydyissä alus ta vis sa neuvotteluissa nostaneet esille tarpeen alueellisen toiminnan ke hit tä mi sel le ja paikallistason yhteistyön tiivistämiselle. TE-toimiston esittä mis sä maakunnallisessa vaihtoehdossa B on kuitenkin katsottu, että maa kun nal li nen malli kasvattaa hallintoa ja estää strategisen ke hit tä mistyön sekä TE-toimiston henkilöstöresursoinnin paikallistasolle. Vaih to eh tojen esittelyssä ei ole perusteltu tai osoitettu, mistä esitettyjen ver kos to mallien A ja B erot johtuvat. Vaihtoehdossa A, jossa Kaakkois-Suomen alu eella olisi vain yksi TYP- johtoryhmä sopimuksen sisältö olisi lakisääteistä moni alai sen yhteispalvelun yhteistyösopimusta selvästi laajempi ja TE-toi mis to pystyisi tarjoamaan esimiestason tuen paikallisiin toimipisteisiin. Maakunnallisen toimintamallin selvittäminen Lain 7 mukaan jokaisen työ- ja elinkeinotoimiston alueella on mo ni alai sen yhteispalvelun järjestämistä varten tarvittava määrä monialaisen yh teis pal-\n7 ve lun johtoryhmiä. Maakunnan kunnat esittävät selvitettäväksi ver kos tomal lia, jossa muodostettaisiin Etelä-Karjalan työllisyysasioiden joh to ryh mä, joka toimisi samalla monialaisen yhteispalvelun johtoryhmänä. Joh to ryh mä päättäisi sille laissa määrätyistä tehtävistä, myös perustettavista toi mi pisteis tä. Tämä johtoryhmä on maantieteelliseltä alueeltaan hallittava ja jäsenmäärältään sopiva ja mahdollistaisi tehokkaan toiminnan. Lisäksi johto ryh mä vastaisi Etelä-Karjalan työllisyysstrategian laatimisesta ja seu rannas ta. Strategia- ja toimintamallin kehittämistyötä voitaisiin tehdä yh teis työs sä Kymen laak son johtoryhmän kanssa. Maakunnallisessa mallissa oli si myös mah dol lis ta kytkeä elinkeinoyhtiöt ja elinkeinopolitiikka te hok kaam min osak si työllistymisen edistämistä. Etelä-Karjalan sosiaali- ja ter veys pal velui den järjestämisvastuu on maakunnallisella Etelä-Karjalan so si aa li- ja terveys pii ril lä, Eksotella, pois lukien Imatra, joka on mukana vain eri kois sairaan hoi don ja erityishuollon osalta. Imatra valmistelee parhaillaan liit ty mis tä Eksoten täysjäseneksi. Etelä-Karjalalla on jo hyviä kokemuksia maa kun nalli ses ta yhteistyöstä ja näyttöä maakunnallisten toimintamallien mah dol lisuuk sis ta tehostaa toimintaa. Nuorisotakuun huomioiminen Etelä-karjalan kunnat ovat mukana valtiovarainministeriön (VM) nuo ri so takuun ja hyvinvoinnin integroitu toimintamalli -ko kei luis sa. VM:n nuo ri so takuun kokeilua toteutetaan ESR-rahoitteisella Ete lä-kar ja lanohjaamo -hankkeel la ( ). Ohjaamo pyrkii vas taa maan nuo ri so ta kuun eli nuorten alle 29-vuotiaiden koulutus- ja työ elä mä osal li suu den haas tei siin. Nuorten alle 25-vuotiaiden yhtäjaksoisesti kuusi kuu kaut ta työt tö mä nä olleiden monialaisen yhteispalvelun toteuttaminen tu li si suun ni tel la yhteistyössä Ohjaamo-toiminnan kanssa. Jat ko neu vot te luis sa tulee so pia maakunnallisesti toimivana ohjaamon ja nuorten työl lis ty mis tä edis tä vän monialaisen yhteispalvelutarpeen prosesseista. Eksoten asema Hallituksen esityksen (HE 183/2014) yksityiskohtaisissa perusteluissa kohdas sa 1.1 todetaan, että monialaisen yhteispalvelun tavoitteen to teu tu misen kan nal ta keskeisiä kunnan palveluja ovat kunnan lakisääteiset so si aa lija ter veys pal ve lut kuten sosiaalityö, kuntouttava työtoiminta ja työt tö mien ter vey den huol lon palvelut sekä mielenterveys- ja päihdepalvelut. Edel lä kuvat tu jen palveluiden järjestämisvastuu on Etelä-Karjalassa Ek so tel la. Monet kunnat tarjoavat työttömille erilaisia työllistymistä edistäviä pal ve lu ja. Tarjottavia palveluja ovat esimerkiksi yksilö- ja työvalmennus sekä työ hönval men nus. Kunnilla ei kuitenkaan ole lakisääteistä velvoitetta mai nit tu jen palvelujen järjestämiseen, mutta jos kunta niitä tarjoaa, olisi tar koi tuk senmu kais ta, että niitä olisi tarjolla myös osana työllistymistä edistävää mo nialais ta yhteispalvelua. Tämä todetaan myös lain yksityiskohtaisissa pe ruste luis sa: Työttömien palvelutarpeet huomioon ottaen olisi tar koi tuk sen mukais ta, että kunta tarjoaisi osana monialaista yhteispalvelua myös mui ta työllistymisen esteiden poistamiseen tähtääviä palveluja kuten esi mer kik si velkaneuvontaa ja sosiaalista luototusta.\n8 Lainsäädäntö itsessään vahvistaa kunnan roolia monialaisen työllistymistä edis tä vän yhteispalvelun järjestämisessä. Kunnan edustajat ovat mukana joh to ryh mäs sä, joka päättää keskeisistä toimintaan liittyvistä asioista. Lisäk si kunta voi toimia työllistymisen esteiden poistamiseen tähtäävien palve lu jen tuottajana. Sosiaali- ja terveyspalveluiden järjestäjää ei voi kui tenkaan jättää huomioimatta jatkoneuvotteluissa ja mahdollisessa joh to ryh mätyös ken te lys sä, koska monialaisen yhteispalvelun tavoitteen to teu tu mi sen kannalta keskeisiä kunnan palveluja ovat kunnan lakisääteiset so si aa li- ja terveyspalvelut. Maakunnallinen työllisyyden hoidon malli Valtio on siirtänyt kunnille erityisesti kustannusvastuuta työl li syy den hoi dosta, mutta kunnille ei ole annettu todellisia välineitä tehokkaaseen työl lis tymi sen edistämiseen. Työllistymistä edistävät toimet ovat edelleen TE-toimis ton hallinnassa. Kunnat ovat riippuvaisia TE-toimiston asia kas oh jaukses ta, suunnitelmista, aikataulutuksesta ja päätöksenteosta. Ainoa kunnan jär jes tä mis vas tuul la oleva lakisääteinen aktiivitoimenpide on kuntouttava työ toi min ta, joka on lähtökohtaisesti sosiaalipalvelua. Asiakaspalveluresurssit ovat vähentyneet TE-toimistoissa työttömyyden voi mak kaas ta kasvusta huolimatta. Vaarana on, että asiakkaan oma toi misuu den vaade on liian suuri ja työllistymisessä tukea tarvitsevat henkilöt uh kaa vat syrjäytyä palveluista. Ohjaukseen ja neuvontaan liittyvällä pal velu va jeel la on vääjäämätön vaikutus muun muassa kunnan tuottamiin ak tiivi pal ve lui hin ohjautumiseen ja työttömyyden pitkittymiseen. Etelä-Karjalan maakunta on valmis ottamaan laajemman vastuun työl li syyden hoi don kokonaisuudesta. Jos asiakasohjauksen ongelmia ei saada ratkais tua ja yhteistyötä alueellisella tasolla parannettua, Etelä-Karjalan maakun ta liit to ja alueen kunnat tulevat esittämään, että alueella toteutetaan maa kun nal li nen työllisyyden hoidon malli, jossa valtio siirtäisi TE-pal ve luiden järjestämisvastuun yhdelle maakunalliselle toimijalle. Kaakkois-Suomessa on lähdetty rakentamaan nykylainsäädännön mu kaista työllistymistä edistävää monialaista yhteispalveluverkostoa jo toimivan Kaak kois-suo men työvoiman palvelukeskusverkoston pohjalta. Jat ko neuvot te luis sa tulee kiinnittää erityistä huomiota rakennettavan verkoston toimi vuu teen, paikallisuuteen ja nykyisten asiakasohjauksen on gel mien ratkai se mi seen. Edustajien nimeäminen jatkovalmisteluun Kaakkois-Suomen TE-toimiston lausuntopyynnössä pyydetään ottaman kan taa kuka on kunnan yhteyshenkilö ennen johtoryhmän nimeämistä käytä vis sä jatkoneuvotteluissa ja kuka on mahdollinen edustaja joh to ryh mässä. Ruokolahden kunnan edustaja jatkoneuvotteluissa on kunnanjohtaja Ant ti Pätilä ja mahdollinen johtoryhmän jäsen on kunnan hallintojohtaja. TE-toimistoa pyydetään kutsumaan kuntien toiveesta jatkoneuvotteluihin maa kun nal li sen sosiaali- ja terveyspalveluiden järjestäjän Eksoten edus taja. Eksoten mahdollisen edustajan nimeäminen työllistymistä edistävän mo ni alai sen yhteispalvelun johtoryhmään on linjattava jatkoneuvotteluissa.\n9 Va. hj Kh Kunnanhallitus hyväksyy edellä esitetyn lausunnon Ruokolahden kun nan lau sun nok si työllisyys- ja erityisesti työllistymistä edistävän mo ni alai sen yhteis pal ve lun (TYP) verkostojen rakentamisesta Kaakkois-Suomeen. Hyväksyttiin\nRuokolahden kunta Pöytäkirja 10/2015 194. Otsikko Sivu\nRuokolahden kunta Pöytäkirja 10/2015 194 Kunnanhallitus Aika 27.04.2015 klo 15:00-17:10 Paikka Kunnanvirasto, kunnanhallituksen kokoushuone Käsitellyt asiat Otsikko Sivu 115 Kokouksen laillisuus ja päätösvaltaisuus\nNuohouspalvelujen järjestäminen Etelä-Karjalan pelastustoimen alueella\nEtelä-Karjalan pelastuslautakunta 25 24.09.2015 Nuohouspalvelujen järjestäminen Etelä-Karjalan pelastustoimen alueella 523/09.05.03.01/2015 EKPELA 25 Valmistelijat / lisätiedot: Riskienhallintapäällikkö


Mitä tulkintoja! Kalle Lamberg yllättää laulutaidoillaan: "Oliko se Final Countdown?" - MTVuutiset.fi\nJulkaistu 28.09.2018 21:35\nKalle Lamberg löi kaikki ällikällä laulutaidoillaan Possen suorassa lähetyksessä.\nPossen suorassa lähetyksessä vieraili perjantaina 28. syyskuuta näyttelijä Lauri Tilkanen. Mies esittää pääosaa 5. lokakuuta ilmestyvässä Olavi Virta -elokuvassa, jossa hän esittää itse nuorta, legendaarista suomalaista laulajaa.\nTilkanen ei itse laula elokuvassa ja hänen haastattelijanaan toiminut HP Parviainen kyseli mieheltä, osaako hän laulaa, sillä hän on esiintynyt aikoinaan musikaalissa Possessakin vaikuttavan Kalle Lambergin kanssa.\n– En osaa, Tilkanen vastasi tyhjentävästi.\nTämän jälkeen HP ilmoitti, että seuraavaksi on Possen tapojen mukaan aika pelata. Tilkanen asettui juontaja Jaakko Saariluomaa vastaan Possen kilpailuun Blumtsi Blum. Pelin tuomarina sekä instrumenttina toimi Kalle Lamberg.\n– Teidän tehtävänänne on tunnistaa minun heleälläni lauluäänelläni tulkitsemiani kappaleita.\nTehtävä ei ollut aivan niin yksinkertainen, sillä kaksikon täytyi tunnistaa Kallen vedellä kurlaamia kappaleita. Kallen tulkinnat todellisista klassikkokappaleista nousivat pian suuriksi yleisön suosikeiksi.\n– Oliko se Final Countdown? Saariluoma tiedusteli naurusta kierien.\n– Täällä uskalla mitään edes juoda enää, Lamberg tuskaili ennen viimeisiä lasillisia.


This is not the life I ordered: marraskuuta 2014\nAvomiehen sukujuhlat. Taas on yhdet takana. Otetaan lyhyt yhteenveto.\nKahvipöydässä on asiantuntemuksella valittuja herkkuja, ite tehhään -periaatteen mukaisesti.\nMukava sukulainen antaa nelisenkymmentä riisipiirakkaa mukaan.\nKehitellään luovia pöytäratkaisuja, koska porukkaa on kuin taimikossa myyriä.\nKunnioitettavaan ikään ennättänyt henkilö valitsi juhlaformaatiksi kinkerit.\nSuvun yli 90-vuotiaan mummon, "kantaäidin", saavuttua juhlatilaan kesti 3 minuuttia ennen kuin sivuttiin sitä että meillä ei ole lapsia: "Teillähän on vielä niin pieni perhe."\nAppiukon tekele tuumasi tuvassa sukulaisten kesken käydyn ihan normaalilta vaikuttaneen dialogin yhteydessä, että minua ja avomiestäni taitaa kiinnostaa pelkästään raha (lue: meillä ei ole lapsia, joten aivan väistämättä olemme itsekkäitä, ahneita ja kylmiä, emmekä millään muotoa välitä kenestäkään tai mistään muusta kuin rahasta).\nLähettänyt Vuoden siivooja klo 19:18 48 kommenttia:\nLyhyt ja perinteistä poikkeava postaus kiivaan työskentelyn ja megalomaanisen räkätaudin keskeltä.\nMinuun otti yllättäen ja pyytämättä yhteyttä entinen työkaveri. Mukava ja hauska immeinen.\nKertoi ikävän uutisen, kattilat olivat menneet jakoon. Mitään varsinaisia ongelmia ei ole ollut, ei sen kummempaa draamaa ja rytinää eikä erilaisia pyöriä. Homman nimi on siinä että kun ei ole oikein tullut puhuttua emännän kanssa.\nTämä taitaa olla kansallinen epidemia. En osaa minäkään keskustella. Asioista joo, mutta en tunteista. Nyt kun on näitä kaikenlaisia personal trainereita kuntoharjoitteluun liittyen, ois ehkä ihan paikallaan saada vastaavia kommunikointipuolelle.\nSais varmaan yhden jos toisenkin parisuhteen ja pään sisuksen laitettua raiteilleen.\nKuka lähtisi minulle personal traineriksi tunteista puhumiseen? Tai ehkä perustaisi tunnekonsulttiblogin, jossa käskisi meitä lukijoita aina kerran päivään valitusta aiheesta kumppanin kanssa keskustelemaan.\nLähettänyt Vuoden siivooja klo 18:04 17 kommenttia:\nLähettänyt Vuoden siivooja klo 11:19 7 kommenttia: