INEN EHIT ÄTILINPÄÄTÖS - PDF\nINEN EHIT ÄTILINPÄÄTÖS\nDownload "INEN EHIT ÄTILINPÄÄTÖS"\n1 KTIIV I INEN EHIT Ä ÄTILINPÄÄTÖS 2014\n2 2014 TIlINpÄÄTös TIlIKAudElTA sisällys 7 Tuloslaskelma 8 Tase 9 Rahavirtalaskelma 10 laskelma konsernin oman pääoman muutoksista 11 Tilinpäätöksen liitetiedot 44 Taloudelliset tunnusluvut EmoyhTIÖN TILINPÄÄTÖS Tuloslaskelma 46 Tase 47 Rahoituslaskelma 48 Tilinpäätöksen liitetiedot 52 Hallituksen ehdotus varsinaiselle yhtiökokoukselle 53 Tilintarkastuskertomus 58 Osakkeet ja osakkeenomistajat\n3 panostaja OYj:N HAllITuKsEN TOImINTAKERTOmus hallituksen ToImINTakErTomuS 1 konsernin TaLouDELLINEN kehitys Panostaja-konsernin liikevaihto oli päättyneellä katsauskaudella 154,8 milj. euroa (137,0 milj. euroa). Viennin osuus liikevaihdosta oli 8,4 milj. euroa eli 5,4 % (8,5 milj. euroa eli 6,2 %). Edellisen ja kuluvan tilikauden aikana toteutuneiden yritysostojen vaikutus 17,8 milj. euron liikevaihdon kasvuun oli 12,9 milj. euroa. Konsernin kahdeksasta liiketoimintaa harjoittavasta segmentistä viisi ylitti vertailukauden kumulatiivisen liikevaihtotason. Liikevoitto parani ja oli 10,2 milj. euroa (1,6 milj. euroa). Kasvua 8,6 milj. euroa. Liikevoittotason ylitti katsauskaudella viisi segmenttiä. Liikevoitto parani Digitaaliset painopalvelut-, Turvallisuus-, Takoma-, Helat- ja Lämpökäsittely-segmenteissä. Vertailukauteen sisältyy Takoma- segmentin liikearvon alaskirjaus 2,3 milj. euroa. Tulos myydyistä liiketoiminnoista oli 6,1 milj. euroa. Vindea Group Oy myytiin ja Kannake Oy Konsernin tuloslaskelma ei sisällä vertailuvuodelta 2013 myytyjen liiketoimintojen tuloslaskelmaa vaan niiden tulos on konsernin tuloslaskelmassa erotettu riville Tulos myydyistä liiketoiminnoista. Ennen myytyjen liiketoimintojen erottamista tuloslaskelmassa jatkuvista liiketoiminnoista, konsernin vertailuvuoden liikevaihto koko tilikaudelta oli 179,6 milj. euroa ja liikevoitto -0,4 milj. euroa. Konsernin nettorahoituskulut katsauskaudella olivat -3,3 milj. euroa (-2,7 milj. euroa). Konsernin maksuvalmius säilyi hyvänä ja liiketoiminnan kassavirta oli 11,4 milj. euroa positiivinen. Konsernin henkilöstön määrä tilikaudella oli keskimäärin (1 251). Tilikauden lopussa konsernin henkilöstömäärä oli (1 295). Emoyhtiö Panostaja Oyj:n liikevaihto oli 0,0 milj. euroa (0,03 milj. euroa). Liikevoitto oli 5,7 milj. euroa (liiketappio -0,9 milj. euroa). Emoyhtiön tilikauden voitto oli 6,9 milj. euroa (tappio -12,3 milj. euroa). konsernirakenne Panostaja toteutti katsauskaudella aktiivisesti strategiansa mukaisesti yrityshankintoja ja -myyntejä. Panostaja Oyj tiedotti myyneensä 80 %:a LVI-alan kannakkeiden valmistusta ja myyntiä harjoittavan Kannake Oy:n osakekannasta. Yrityskaupan myötä Panostaja luopui Kannake-segmentistään. Tampereen Laatukoneistus Oy, Hervannan Koneistus Oy ja Takoma Systems Oy hakeutuivat katsauskaudella konkurssiin. Takoma Oyj ja Takoma Gears Oy jättivät saneerausohjelmaehdotuksensa Pirkanmaan käräjäoikeudelle. Käräjäoikeus vahvisti saneerausohjelmat Panostaja Oyj tiedotti järjestelystä, jonka lopputuloksena Panostaja-konsernin omistusosuus Digitaaliset painopalvelut -segmentistä nousi 64,6 %:in segmentin emoyhtiö Digiprint Finland Oy:ssä. Aikaisempi omistusosuus oli 56,4 %. Panostaja Oyj tiedotti ostaneensa 60 %:a omakotitalojen käyttövesi- ja lämpöverkkoremonttipalveluita tarjoavan KotiSun Oy:n osakekannasta. Yrityskaupan myötä Panostaja laajensi liiketoimintaansa ja perusti konserniin uuden pientalojen talotekniikkaremontointiin erikoistuneen segmentin. Panostaja Oyj tiedotti , että yhtiö on yhdessä muiden Vindea Group Oy:n omistajien kanssa allekirjoittanut kauppakirjan Vindea Group Oy:n osakekannan myynnistä Suomen Transval Group Oy:lle. Vindea Group Oy oli Panostajan 54,22 %:sesti omistama tytäryritys ja kaupassa ostajalle siirtyi Vindea Group Oy:n koko osakekanta. Samalla Panostaja luopui lisäarvologistiikka-segmentistä. Panostaja Oyj hankki lokakuussa koko vähemmistöosuuden Heatmasters Group Oy:n osakekannasta. Aikaisempi omistusosuus oli 80 %:a. PaNoSTaJa-koNSErNIN LIIkEToImINTaSEGmENTIT Panostaja-konsernin liiketoiminta raportoidaan katsauskaudella yhdeksässä segmentissä, jotka ovat Digitaaliset painopalvelut, Turvallisuus, Takoma, Sisäkattomateriaalit, Helat, Autovaraosat, Talotekniikkaremontointi, Lämpökäsittely sekä Muut (emoyhtiö ja osakkuusyhtiöt). Segmentit on muodostettu, koska ne tuottavat keskenään erilaisia tuotteita ja palveluja ja koska näitä segmenttejä seurataan erillisinä liiketoimintoina. Konsernin segmenttiraportointi perustuu liiketoiminnallisiin segmentteihin. Digitaaliset Painopalvelut Digiprint Finland -konsernin yhtiörakennetta yksinkertaistettiin katsauskaudella, kun DMP Digital Media Partners Oy fuusioitiin Kopijyvä Oy:hyn Samassa yhteydessä yhtiön nimeksi muutettiin Grano Oy. Panostajan omistusosuus konsernista on 64,6 prosenttia. Konsernin toimitusjohtajana toimii Heimo Viinanen. Grano Oy on Suomen suurin graafisen alan yritys, joka tarjoaa markkinointiviestintä-, paino- ja tulostuspalveluja. Yhtiön toimipisteet sijaitsevat yli kymmenellä paikkakunnalla Keski-, Itä- ja Länsi-Suomen alueella sekä pääkaupunkiseudulla. Lisäksi yrityksellä on toimintaa Tallinnassa ja Pietarissa.\n4 2 hallituksen ToImINTakErTomuS Digitaaliset painopalvelut -segmentin liikevaihto kasvoi 14 %, 50,8 milj. eurosta 57,8 milj. euroon. Kasvusta merkittävän osan selittää DMP-yhtiöiden hankinta joulukuussa 2012 sekä Eriksenin painoliiketoiminnan hankinta helmikuussa Segmentin liikevoitto parani 6,4 milj. eurosta 7,1 milj. euroon. Paino- ja CADpaperin kulutus on ollut edelleen laskussa. Heikosta yleisestä taloustilanteesta johtuen myös hintakilpailu on kiristynyt ja aiheuttaa painetta kannattavuudelle. Toisaalta heikossa markkinatilanteessa asiakkaat hakevat tehokkuutta toimintoihinsa, mikä luo uusia mahdollisuuksia. Kiristyvästä kilpailusta huolimatta segmentissä saatiin pidettyä yllä hyvä liikevaihdon ja liikevoiton kehitys. Segmentin henkilöstömäärä oli tilikauden lopussa 497 (451). Turvallisuus Flexim Security Oy on turvallisuusteknologian ja -palveluiden, lukituksen, oviautomatiikan sekä kulunvalvontatuotteiden ja -ratkaisujen asiantuntija. Yhtiön toimipisteet sijaitsevat Helsingissä, Tampereella, Turussa, Porissa, Seinäjoella, Kuopiossa, Lappeenrannassa, Lahdessa, Jyväskylässä ja Oulussa. Flexim Security Oy kuuluu Flexim Group -konserniin, josta Panostajan omistusosuus on 70 prosenttia. Konsernin toimitusjohtajana toimii Jukka Laakso. Turvallisuus-segmentin liikevaihdon kasvu oli 6 %. Liikevaihto kasvoi 31,8 milj. eurosta 33,7 milj. euroon. Liikevoitto parani 2,1 milj. euroon 1,6 milj. eurosta. Toimialan markkinatilanne on vaikea ja asiakkaat ovat varovaisia investointipäätöksissään. Tästä huolimatta liikevaihdon kehitys on ollut positiivista. Katsauskaudella lanseerattiin uuden sukupolven Flexim Safea ja sen ympärille konseptoidut ratkaisut, joiden vastaanotto on ollut myönteinen asiakaskunnassa. Flexim Safeasta ovat kiinnostuneet myös täysin uudet kohderyhmät, jotka eivät ole ennen olleet Flexim -käyttäjiä. Segmentin henkilöstömäärä oli tilikauden lopussa 249 (205). Takoma Takoma -segmentin rakenne muuttui merkittävästi katsauskaudella. Ainoa jatkava operatiivinen yksikkö on Takoma Gears Parkanossa, joka tarjoaa mekaanisen voimansiirron tuotteita ja palveluita meri- ja offshoreteollisuudelle sekä kaivosteollisuudelle. Takoma-konsernin emoyhtiönä toimii Panostajan 63,1 prosenttisesti omistama Takoma Oyj, jonka toimitusjohtajana toimii Ilkka Miettinen. Takoma Oyj:n ja Takoma Gears Oy:n saneerausmenettelyt alkoivat ja saneerausohjelmat vahvistettiin Pirkanmaan käräjäoikeudessa. Saneerausohjelmassa saneerausvelkojen takaisinmaksuaikataulua pidennettiin ja velkarakennetta kevennettiin. Saneerausohjelman vahvistaminen antaa mahdollisuuden Takoma Gears Oy:n toiminnan kehittämiseen. Tampereen Laatukoneistus Oy, Hervannan Koneistus Oy ja Takoma Systems Oy hakeutuivat katsauskaudella konkurssiin. Konkurssien seurauksena ko. yhtiöt on käsitelty Panostajan konsernitilinpäätöksessä lopetettuina toimintoina. Takoman jatkuvien toimintojen liikevaihto kasvoi 14,1 milj. eurosta 15,3 milj. euroon. Segmentin jatkuvien toimintojen liiketappio pieneni -4,1 milj. eurosta -0,4 milj. euroon. Vertailukauden liiketappioon sisältyy 2,3 milj. euron suuruinen liikearvon alaskirjaus. Yrityssaneerausmenettelyn aikana Takoman kustannusrakenne on muutettu vastaamaan kysyntätilannetta. Samaan aikaan saadut tilaukset ja tilauskanta ovat kehittyneet myönteisesti. Lopetettujen liiketoimintojen luvut on esitetty lopetetuissa liiketoiminnoissa ja niistä aiheutui katsauskaudella -0,8 milj. euron suuruinen tappio. Segmentin henkilöstömäärä oli tilikauden lopussa 92 (163). Sisäkattomateriaalit Selog Oy on vuonna 2005 perustettu Suomen suurin sisäkattomateriaalien tukkuliike, joka palvelee alan urakoitsijoita ja asentajia. Palvelutarjontaan kuuluvat laskenta-, suunnittelu- ja logistiikkapalvelut. Selogin palvelut kattavat korjaus- ja saneeraushankkeita sekä uudisrakennuskohteita. Yhtiön toimipisteet ovat Helsingissä, Tampereella ja Lappeenrannassa. Selog Oy kuuluu Selog Group -konserniin, josta Panostajan omistusosuus on 60 %. Selog Oy:n toimitusjohtajana toimii Simo Tuokko. Sisäkattomateriaalit-segmentin liikevaihto heikkeni tilikaudella vaikeasta rakentamisen markkinatilanteesta johtuen 12,8 milj. eurosta 11,0 milj. euroon. Liikevoitto heikkeni 0,9 milj. eurosta 0,5 milj. euroon. Rakentamisen suhdanne on heikko ja kilpailu kohteista erittäin kovaa, mikä heijastuu suoraan myös segmentin asiakkaiden kysyntään. Liikevaihdon epäsuotuisaa kehitystä on pehmentänyt kustannusten sopeuttaminen. Vaikeasta rakentamisen tilanteesta huolimatta segmentin kehitys on pysynyt kohtuullisella tasolla. Segmentin henkilöstömäärä oli tilikauden lopussa 13 (15). Helat Suomen Helasto -konserni on rakennus- ja kalustehelojen keskeinen tukkukauppa Suomessa, johon kuuluu Suomen Helakeskus Oy ja Rakennushelasto Oy. Suomen Helakeskus maahantuo, markkinoi ja myy kalusteteollisuuden helatarvikkeita ja Rakennushelasto ovi- ja ikkunateollisuuden tarvikkeita sekä rakennuslevyjä. Panostajan omistusosuus Suomen Helasto -konsernista on 95,3 prosenttia. Yhtiöt toimivat Seinäjoella. Konsernin toimitusjohtajana toimii Hannu Rantanen. Helat -segmentin liikevaihto heikkeni katsauskaudella 11,9 milj. eurosta 10,9 milj. euroon. Markkinatilanne toimialalla on vaikea, asiakasyritysten konkurssit ja yrityssaneeraukset sekä maksuvalmiusongelmat ovat lisääntyneet. Katsauskauden liikevoitto kuitenkin parani -0,2 milj. eurosta 0,8 milj. euroon, minkä selittää vertailuvuoden rakennejärjestelyistä aiheutuneet kustannukset sekä yhtiöiden toiminnan sopeuttaminen ja operatiivisen\n5 hallituksen ToImINTakErTomuS 3 toiminnan merkittävä tehostaminen. Segmentin henkilöstömäärä oli tilikauden lopussa 33 (37). Autovaraosat KL-Varaosat Oy on Tampereella, Jyväskylässä, Rovaniemellä ja Turussa (tammikuusta 2014 alkaen) toimiva Mercedes Benz- ja BMW-henkilöautojen alkuperäisvaraosien ja tarvikkeiden maahantuoja, tukkukauppa ja jälleenmyyjä. KL-Varaosat Oy kuuluu KL Parts -konserniin, josta Panostajan omistusosuus on 75 prosenttia. KL-Varaosat Oy:n toimitusjohtajana toimii Juha Kivinen. Autovaraosat -segmentin liikevaihto kasvoi 5 % edellisvuoden 10,3 milj. eurosta 10,8 milj. euroon. Liikevoitto heikkeni lievästi edellisvuoden 0,8 milj. eurosta 0,7 milj. euroon. Markkinatilanne on kevättalvella tapahtuneen heikkenemisen jälkeen pysynyt ennallaan. Asiakkaiden kysyntä on alhaisemmalla tasolla kuin normaalissa suhdannetilanteessa, mikä on leikannut KL-varaosien kaupan kasvua. Yhtiö on tilikauden aikana aktiivisesti toteuttanut strategian mukaiseen liiketoiminnan kehittämiseen vaadittavia toimenpiteitä. Segmentin henkilöstömäärä oli tilikauden lopussa 47 (39). Talotekniikkaremontointi Talotekniikkaremontointi-segmentti syntyi, kun Panostaja hankki 60 % osuuden KotiSun Oy:stä toukokuussa Yhtiö tarjoaa konseptoituja käyttövesi- ja lämpöverkkoremontteja kuluttajille avaimet käteen -palveluna. KotiSun on kasvanut nopeassa tahdissa alan suurimmaksi ja tunnetuimmaksi toimijaksi Suomessa. Talotekniikkaremontointi on uusi segmentti, joten siitä ei ole vertailutietoja. Segmentin liikevaihto oli 8,8 milj. euroa ja liikevoitto 1,1 milj. euroa Segmentin luvut on konsolidoitu Panostajakonserniin lähtien. Segmentin henkilöstömäärä oli tilikauden lopussa 113. Lämpökäsittely Heatmasters Group tarjoaa metallien lämpökäsittelypalvelua Suomessa ja kansainvälisesti sekä valmistaa, kehittää ja markkinoi lämpökäsittelyteknologiaa. Heatmasters Group -konserniin kuuluu Suomessa kaksi liiketoimintaa harjoittavaa yhtiötä Heatmasters Lämpökäsittely Finland Oy ja Heatmasters Technology Oy, jotka toimivat Lahdessa ja Kouvolassa. Konsernilla on lisäksi tytäryhtiöt Puolassa ja Ruotsissa. Heatmasters Group -konserni on Panostajan tilinpäätöshetkellä 100-prosenttisesti omistama tytäryhtiö. Heatmasters Group Oy:n toimitusjohtajana toimii Ilkka Mujunen. Lämpökäsittely-segmentin liikevaihto kasvoi katsauskaudella19 %, 5,7 milj. eurosta 6,8 milj. euroon. Liikevoitto parani -1,5 milj. eurosta 0,2 milj. euroon. Vertailukauden tulosta rasittaa 0,9 milj. euron suuruinen arvonalentumiskirjaus tuotekehitysprojekteihin liittyen. Liikevaihdon sekä liikevoiton paranemiseen vaikuttivat parantunut asiakaskysyntä sekä uunikaupassa että energiasektorin työmailla. Segmentin henkilöstömäärä oli tilikauden lopussa 59 (62). Muut liiketoiminnot Muut -segmentin liikevaihdossa ei tapahtunut olennaisia muutoksia. Katsauskaudelta raportoi kaksi osakkuusyhtiötä, Ecosir Group Oy ja Spectra Yhtiöt Oy. Raportoitavien osakkuusyhtiöiden tulosvaikutus katsauskaudella oli -0,1 milj. euroa (-0,1 milj. euroa), joka esitetään omalla rivillään konsernin tuloslaskelmassa. rahoitus Liiketoiminnan kassavirta parani ja oli 11,4 milj. euroa (7,8 milj. euroa). Maksuvalmius säilyi hyvänä. Konsernin rahavarat olivat 18,6 milj. euroa (16,4 milj. euroa) ja korolliset nettovelat 35,0 milj. euroa (40,1 milj. euroa). Nettovelkaantumisaste laski ja oli 73,7 % (82,6 %). Konsernin nettorahoituskulut katsauskaudella olivat -3,3 milj. euroa (-2,7 milj. euroa), eli 2,1 % (2,0 %) liikevaihdosta. Panostaja Oyj:n vaihdettavaa pääomalainaa oli nettoveloista 15,0 milj. euroa (15,0 milj. euroa). Konsernin omavaraisuusaste oli katsauskauden lopussa 33,3 % (33,2 %). Oman pääoman tuotto parani merkittävästi ja oli 17,1 % (-11,7 %). Sijoitetun pääoman tuotto parani 15,4 %:iin (3,7 %). Panostaja Oyj laski toukokuussa 2013 liikkeeseen 7,5 miljoonan euron suuruisen kotimaisen hybridilainan (oman pääoman ehtoinen joukkovelkakirjalaina). Lainan liikkeeseenlaskupäivä oli Liikkeeseen laskettava hybridilaina vahvistaa yhtiön vakavaraisuutta ja rahoitusasemaa. Hybridilaina on käsitelty IFRS:n mukaisesti oman pääoman ehtoisena lainana ja esitetty taseessa oman pääoman ryhmässä. Konsernin maksuvalmius säilyi hyvänä ja liiketoiminnan kassavirta oli 11,4 milj. euroa (7,8 milj. euroa). INVESToINNIT SEkÄ kehitysmenot Konsernin bruttoinvestoinnit olivat katsauskaudella 19,9 milj. euroa (20,1 milj. euroa). Investoinnit kohdistuivat pääasiassa yrityshankintoihin. Kehitysmenoja ei aktivoitu tilikaudella. LÄhIPIIrILaINaT Ja -VaSTuuT Yhtiö on antanut lainan lähipiiriin kuuluvalle yhtiölle. Laina on euroa ja laina erääntyy maksettavaksi Tilinpäätöshetkellä lainojen määrä lähipiiriin kuuluvalle yhtiölle ovat Lainojen korko on 6 %. Lainat ovat oman pääoman ehtoisia vaihtovelkakirjalainoja, joihin sovelletaan osakeyhtiölain 12 luvun säännöksiä. Mikäli yhtiö ei ole maksanut lainaa takaisin laina-ajan päätyttyä lainan antajalla on oikeus erityisten oikeuksien perusteella vaihtaa nämä vaihtovelkakirjalainat yhtiön osakkeisiin. Yhtiöllä on n. 1,5 milj. euron suuruinen pääomalainasaaminen osakkuusyhtiöltä, joka erääntyy kokonaisuudessaan maksettavaksi\n6 4 hallituksen ToImINTakErTomuS Johdolle annettujen lainojen summat ja pääasialliset lainaehdot ovat esitetty liitetiedossa 36. riskit Konserni ottaa hallittuja riskejä hyödyntääkseen liiketoimintamahdollisuudet optimaalisella tavalla. Konsernin tavanomaiset liiketaloudelliset riskit liittyvät konsernin eri segmenttien markkina- ja kilpailutilanteeseen, asiakas- ja toimittajariskeihin sekä yrityskauppoihin ja näiden rahoitukseen liittyviin riskeihin. Konsernin yhdeksän segmenttiä toimivat erilaisilla toimialoilla. Tavoitteena on, ettei konsernin taloudellinen tulos ole olennaisesti riippuvainen yksittäisen segmentin kehityksestä ja tuloksesta, mutta suhdannetilanteesta riippuen ja liiketoimintasegmentin kasvaessa sen merkitys koko konsernin kannalta korostuu, jolloin riski voi olla olennainen. Konsernin taloudellinen tulos ja kehitys eivät ole normaalisti yksittäisestä asiakkaasta riippuvainen, mutta yksittäisen segmentin tulokseen ja kehitykseen yhden tai useamman merkittävän asiakkaan menettämisellä voi olla taloudellisia vaikutuksia. Konsernin taloudelliseen tulokseen ja kehitykseen yleisellä suhdannekehityksellä ja erityisesti Suomen talouden kehityksellä voi olla merkittävä vaikutus. Konsernin tulokseen ja kehitykseen vaikuttavat myös kausiluonteisuus. Liiketoimintojen kausivaihtelut vaikuttavat siten, että tavanomaisesti vuoden ensimmäinen vuosipuolisko on heikompi kuin vuoden jälkimmäinen vuosipuolisko. Kilpailutilanteen jatkuva muutos kuten hintakilpailu ja yksittäiselle segmentille tulevat uudet kilpailijat voivat vaikuttaa konsernin taloudelliseen tulokseen ja kehitykseen, vaikka konserni ja sen segmentit kehittävät jatkuvasti toimintojaan kilpailutilanteen mukaisesti. Lisäksi konsernin eri segmenttien liiketoiminnassaan käyttämien raaka-aineiden hinta- ja saatavuusriskit voivat vaikuttaa merkittävästi yksittäisen segmentin taloudelliseen tulokseen ja kehitykseen, muttei normaalisti merkittävästi koko konsernin kehitykseen ja tulokseen. Konsernin taloudelliseen tulokseen ja kehitykseen ei normaalisti ole merkittävää vaikutusta valuuttakurssi-, korko-, rahoitus- ja luottotappioriskillä, mutta yksittäisen segmentin taloudelliseen tulokseen ja kehitykseen näillä riskeillä voi olla merkittävä vaikutus. Konserni ja sen eri segmentit ovat pyrkineet suojautumaan näiltä riskeiltä merkittäviltä osin eri tavoin, mutta aina suojaaminen ei ole mahdollista. Konsernin henkilöstöön liittyvät riskit voivat vaikuttaa konsernin ja segmenttien kehitykseen ja taloudelliseen tulokseen, mikäli avainhenkilöiden ja henkilöstön rekrytoinneissa tai sitouttamisessa epäonnistutaan. Ympäristöön liittyvät riskit voivat vaikuttaa konsernin ja segmenttien kehitykseen ja taloudelliseen tulokseen, mikäli kyseisten riskien hallinnassa epäonnistutaan. Konserni huomioi ympäristöasioihin liittyvän lainsäädännön ja sen mukanaan tuomat vastuut erityisen huolellisesti ja pyrkii toiminnassaan noudattamaan kestävän kehityksen periaatteita. Konsernin tiedossa ei ole mitään merkittäviä ympäristöasioihin liittyviä riskejä. Konsernilla on laaja vakuutusturva, joka kattaa aineelliset vahingot vakuutusehtojen mukaisesti. Omaisuusriskien vakuutustasoa seurataan säännöllisesti. Takuu-, keskeytys-, tuotevastuu- ja korjausriskeihin liittyvät riskit voivat vaikuttaa konsernin ja segmenttien kehitykseen ja taloudelliseen tulokseen, mikäli kyseisten riskien hallinnassa epäonnistutaan. Konsernin yhtiöt pyrkivät varautumaan näihin riskeihin panostamalla toimitusketjun hallintaan, oman toiminnan laatuun ja tuotekehitykseen sekä riskien säännönmukaiseen arviointiin. Mikäli mahdollista nämä riskit katetaan myös vakuutusturvalla. Yrityskauppoihin liittyvät riskit voivat vaikuttaa konsernin ja segmenttien kehitykseen ja taloudelliseen tulokseen, mikäli kyseisten riskien hallinnassa epäonnistutaan. Konsernin tavoitteena on kasvaa myös yritysostojen kautta. Yritysostoihin liittyvää konsernin taseeseen kirjattua liikearvoa on n. 49,7 milj. euroa. IFRS-raportointiin siirtymisen jälkeen liikearvoa ei poisteta säännöllisesti vuosittain, vaan poistojen sijaan tehdään arvonalentumistestaus vähintään vuosittain tai silloin, kun on viitteitä arvonalentumisesta. Arvoja tarkistetaan normaalisti viimeisen vuosipuoliskon aikana budjetointiprosessin yhteydessä. Taloustilanteen epävarmuus voi edelleen pitkittyessään johtaa erityisesti teknologiateollisuutta edustavien segmenttien liikearvotestauksen perusteena olevien ennusteiden muuttumiseen. Tällaisesta muutoksesta saattaisi aiheutua liikearvojen alaskirjaustarvetta. Viranomaisten määräykset voivat vaikuttaa konsernin ja segmenttien kehitykseen ja taloudelliseen tulokseen. Konsernissa ja eri segmenteissä seurataan määräyksien muutoksia ja niihin pyritään reagoimaan ennakolta mikäli mahdollista. hallinto Ja yhtiökokoukset Panostaja Oyj:n varsinainen yhtiökokous pidettiin 29. tammikuuta 2014 Tampereella. Panostaja Oyj:n hallitukseen valittiin uudelleen Jukka Ala-Mello, Mikko Koskenkorva, Eero Eriksson, Antero Virtanen sekä Jukka Terhonen. Uutena jäsenenä hallitukseen valittiin Hannu Tarkkonen. Välittömästi yhtiökokouksen jälkeen pidetyssä hallituksen järjestäytymiskokouksessa hallituksen puheenjohtajaksi valittiin Jukka Ala-Mello ja varapuheenjohtajaksi Eero Eriksson. Varsinaisiksi tilintarkastajiksi valittiin KHT Markku Launis ja KHTyhteisö PricewaterhouseCoopers Oy vastuullisena tilintarkastajana KHT Janne Rajalahti. Yhtiökokous vahvisti esitetyn tilinpäätöksen ja konsernitilinpäätöksen tilikaudelta ja päätti, että osinkoa tai pääomanpalautusta ei jaeta. Lisäksi yhtiökokous valtuutti hallituksen päättämään harkintansa mukaan mahdollisesta varojen jakamisesta osakkeenomistajille yhtiön taloudellisen tilanteen sitä puoltaessa varojenjakona sijoitetun vapaan oman pääoman rahastosta. Valtuutuksen perusteella tehtävän\n7 hallituksen ToImINTakErTomuS 5 varojenjaon enimmäismäärä on yhteensä euroa. Valtuutus sisältää hallituksen oikeuden päättää kaikista muista edellä mainittuun varojenjakoon liittyvistä ehdoista. Valtuutus on voimassa seuraavan varsinaisen yhtiökokouksen päättymiseen saakka. Lisäksi yhtiökokous myönsi vastuuvapauden hallituksen jäsenille ja toimitusjohtajalle. Yhtiökokous päätti, että yhtiökokouksen päättyessä alkavalta ja vuoden 2015 varsinaisen yhtiökokouksen päättyessä päättyvältä toimikaudelta hallituksen puheenjohtajalle maksetaan vuosipalkkiona euroa ja hallituksen muille jäsenille vuosipalkkiona euroa. Yhtiökokous päätti edelleen, että noin 40 % hallituksen jäsenille maksettavista palkkiosta maksetaan hallitukselle annetun osakeantivaltuutuksen perusteella antamalla hallituksen jäsenille yhtiön osakkeita, mikäli hallituksen jäsen ei yhtiökokouspäivänä omista yli yhtä prosenttia yhtiön kaikista osakkeista. Mikäli hallituksen jäsenen omistusosuus yhtiökokouspäivänä on yli yksi prosentti yhtiön kaikista osakkeista, maksetaan palkkio kokonaisuudessaan rahana. Lisäksi varsinainen yhtiökokous valtuutti hallituksen päättämään omien osakkeiden hankkimisesta siten, että omia osakkeita hankitaan yhdessä tai useammassa erässä siten, että valtuutuksen perusteella voidaan omia osakkeita hankkia enintään osaketta, mikä vastaa noin 9,86 % yhtiön kaikista osakkeista. Omia osakkeita voidaan valtuutuksen nojalla hankkia vain vapaalla omalla pääomalla. Omia osakkeita voidaan hankkia hankintapäivänä NASDAQ Helsinki Oy:n järjestämässä julkisessa kaupankäynnissä muodostuvaan hintaan tai muuten markkinoilla muodostuvaan hintaan. Hallitus päättää, miten omia osakkeita hankitaan. Omia osakkeita voidaan hankkia muuten kuin osakkeenomistajien omistamien osakkeiden suhteessa (suunnattu hankkiminen). Valtuutus on voimassa saakka. Hallitus ei ole käyttänyt yhtiökokouksen antamaa valtuutusta omien osakkeiden hankinnasta katsauskauden aikana. osakepääoma Katsauskauden päättyessä Panostaja Oyj:n osakepääoma oli ,60 euroa. Osakkeiden lukumäärä on yhteensä kappaletta. Yhtiön hallussa oleva omien osakkeiden määrä katsauskauden lopussa oli kappaletta (tilikauden alussa kappaletta). Omien osakkeiden määrä vastasi 0,8 prosenttia koko katsauskauden lopun osakemäärästä ja äänimäärästä. Yhtiökokouksen ja hallituksen päätösten mukaisesti Panostaja Oyj luovutti hallituksen jäsenille kokouspalkkioiden maksuna yhteensä kappaletta, yhteensä kappaletta, yhteensä sekä yhteensä kappaletta osakkeita. osakekurssin kehitys Ja osakkeenomistus Panostaja Oyj:n osakkeen päätöskurssi vaihteli tilikauden aikana 0,69 euron (alin noteeraus) ja 0,91 euron (ylin noteeraus) välillä. Osakkeiden osakevaihto tarkastelujaksolla oli kappaletta, mikä edustaa 15,4 % osakekannasta. Osakkeen lokakuun 2014 päätöskurssi oli 0,82 euroa. Yhtiön osakekannan markkinaarvo oli lokakuun 2014 lopussa 42,4 milj. euroa (41,4 milj. euroa). Yhtiöllä oli lokakuun 2014 lopussa osakasta (3.743). oman PÄÄomaN EhToINEN VaIhToVELkakIrJaLaINa Ja hybridilaina Vaihdettavaa pääomalainaa 2011 oli katsauskauden lopussa jäljellä euroa. Lainan korko on 6,5 prosenttia ja laina-aika Osakkeen alkuperäinen vaihtokurssi on 2,20 euroa ja lainaosuudet voidaan vaihtaa enintään yhtiön osakkeeseen. Lainaosuuksia on yhteensä 300 kappaletta ja ne ovat kaupankäynnin kohteena NASDAQ Helsinki Oy:n pörssilistalla. Osakkeiden vaihtokurssi merkitään yhtiön sijoitetun vapaan oman pääoman rahastoon. Konserni laski liikkeeseen 7,5 milj. euron suuruisen oman pääoman ehtoisen joukkovelkakirjalainan. Oman pääoman ehtoisella lainalla ei ole eräpäivää, mutta konsernilla on oikeus, ei velvollisuutta, lunastaa laina takaisin neljän vuoden kuluttua. Sopimuksen mukainen vuotuinen korko on 9,75 %. Korko maksetaan vain, jos yhtiö päättää jakaa osinkoa. Mikäli osinkoa ei jaeta, konserni päättää koron maksusta erikseen. Konsernitilinpäätöksessä laina on luokiteltu omaksi pääomaksi ja korot esitetään luonteensa mukaisesti osingonjakona. Panostaja Oyj:n hallitus päätti maksaa hybridilainan koron 0,7 milj. euroa, joka maksettiin hallituksen EhDoTuS yhtiökokoukselle Yhtiön hallitus ehdottaa yhtiökokoukselle, että päättyneeltä tilikaudelta maksetaan osakkeenomistajille pääomanpalautusta sijoitetun vapaan oman pääoman rahastosta 0,04 euroa osakkeelta. Lisäksi hallitus ehdottaa, että yhtiökokous valtuuttaisi hallituksen päättämään harkintansa mukaan mahdollisesta varojen jakamisesta osakkeenomistajille yhtiön taloudellisen tilanteen sitä puoltaessa joko osinkona tai pääomanpalautuksena sijoitetun vapaan oman pääoman rahastosta. Valtuutuksen perusteella tehtävän varojenjaon enimmäismäärä on yhteensä enintään euroa. Valtuutuksen ehdotetaan sisältävän hallituksen oikeuden päättää kaikista muista edellä mainittuun varojenjakoon liittyvistä ehdoista. Valtuutuksen ehdotetaan olevan voimassa seuraavan varsinaisen yhtiökokouksen alkamiseen saakka. Panostaja Oyj:n varsinainen yhtiökokous pidetään Tampereella.\n8 6 hallituksen ToImINTakErTomuS TILIkauDEN JÄLkEISET TaPahTumaT Ei merkittäviä tilikauden jälkeisiä tapahtumia. NÄkymÄT TuLEVaLLE TILIkauDELLE Panostaja-konserni keskittyy liiketoimintastrategiansa mukaisesti omistaja-arvon kasvattamiseen konsernin omistamissa segmenteissä. Omistaja-arvon kehittymistä seurataan jatkuvasti osana muuttuvaa toimintaympäristöä ja päätöksiä segmenttien kehittämisestä tai luopumisista tehdään omistaja-arvon maksimoimiseksi. Aktiivinen omistaja-arvon kehittäminen, pääomien tehokas allokoiminen ja rahoitusmahdollisuudet luovat hyvän perustan toiminnan laajentamiselle. Omistusjärjestelyjen ja kasvumahdollisuuksien hyödyntämisen tarve pkyrityksissä mahdollistaa sekä nykyisten segmenttien kasvattamisen että laajentumisen jatkamisen uusille segmenteille. Suhdanneodotukset nykyisten segmenttien toimialoilla ovat voimakkaasti sidoksissa asiakasyritysten näkymiin. Suhdanneodotuksia leimaa edelleen epävarmuus sekä heikko ennustettavuus. Panostaja-konsernin eri segmenteissä näkymät vaihtelevat varovaisen positiivisista neutraaleihin. Ennustettavuuden haasteet tai näkymien muuttuminen vielä heikommaksi voivat aiheuttaa konserniliikearvojen alaskirjaustarpeita. Uudisrakentamisen näkymät ovat edelleen heikot. Markkinoilla on edelleenkin riittävästi mahdollisuuksia yritysostoihin ja Panostaja-konsernin kasvustrategiaa on tarkoitus toteuttaa hallituilla yritysostoilla nykyisiin segmentteihin, mutta myös uusia mahdollisia segmenttejä kartoitetaan aktiivisesti. Luopumisten valmistelua jatketaan osana segmenttien omistajastrategioita. Takoman saneerausohjelman vahvistaminen Pirkanmaan käräjäoikeudessa sekä vahvistamiseen liittynyt saneerausvelkojen takaisinmaksuaikataulun pidennys ja velkarakenteen kevennys antaa mahdollisuuden Takoma Gears Oy:n toiminnan kehittämiseen tilikaudella Takoman epäonnistuminen saneerausohjelman toteuttamisessa ei arvioida aiheuttavan muutoksia Panostaja-konsernin toimintaedellytyksiin. Konsernin liikevaihdon ja liikevoiton arvioidaan olevan tilikaudella 2015 samalla tasolla kuin tilikaudella 2014 (liikevaihto 154,8 milj. euroa ja liikevoitto 10,2 milj. euroa).\n9 konsernitilinpäätös, IFrS 7 KONsERNIN TulOslAsKElmA, IFRs euroa Liitetieto Liikevaihto liiketoiminnan muut tuotot materiaalit ja palvelut Henkilöstökulut poistot ja arvonalentumiset liiketoiminnan muut kulut Liiketulos Rahoitustuotot Rahoituskulut Osuus osakkuusyhtiöiden tuloksesta Tulos ennen veroja Tuloverot Tulos jatkuvista liiketoiminnoista Tulos myydyistä ja lopetetuista liiketoiminnoista Tilikauden tulos jakautuminen Emoyhtiön osakkeenomistajille määräysvallattomille Emoyhtiön osakkeenomistajille kuuluvasta voitosta laskettu osakekohtainen tulos: Tulos/osake jatkuvista liiketoiminnoista 17 laimentamaton -0,014-0,069 laimennettu -0,014-0,069 Tulos/osake myydyistä ja lopetetuista liiketoiminnoista 17 laimentamaton 0,108-0,026 laimennettu 0,095-0,026 Tulos/osake jatkuvista sekä myydyistä ja lopetetuista liiketoiminnoista liiketoiminnoista 17 laimentamaton 0,094-0,095 laimennettu 0,094-0,095 Laaja konsernin tuloslaskelma Kauden tulos laajan tuloslaskelman erät muuntoerot kauden laaja tulos jakautuminen Emoyhtiön osakkeenomistajille määräysvallattomille liitetiedot muodostavat olennaisen osan tilinpäätöstä\n10 8 konsernitilinpäätös, IFrS KONsERNIN TAsE, IFRs euroa Liitetieto VaraT Pitkäaikaiset varat liikearvo muut aineettomat hyödykkeet Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet Osuudet osakkuusyhtiöissä muut pitkäaikaiset varat laskennalliset verosaamiset pitkäaikaiset varat yhteensä Lyhytaikaiset varat Vaihto-omaisuus myyntisaamiset ja muut saamiset Tilikauden verotettavaan tuloon perustuvat verosaamiset Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat Rahavarat lyhytaikaiset varat yhteensä myytävänä olevat pitkäaikaiset omaisuuserät Varat yhteensä oma PÄÄoma Ja VELaT Emoyhtiön osakkeenomistajille kuuluva oma pääoma Osakepääoma Ylikurssirahasto Oman pääoman ehtoinen laina sijoitetun vapaan oman pääoman rahasto muuntoero Kertyneet voittovarat Yhteensä määräysvallattomien omistajien osuus oma pääoma yhteensä Pitkäaikaiset velat laskennalliset verovelat Oman pääoman ehtoinen vaihtovelkakirjalaina Rahoitusvelat pitkäaikaiset velat yhteensä Lyhytaikaiset velat lyhytaikaiset rahoitusvelat Tilikauden verotettavaan tuloon perustuvat verovelat 509 Ostovelat ja muut velat Varaukset lyhytaikaiset velat yhteensä myytävänä oleviin pitkäaikaisiin omaisuuseriin liittyvät velat 316 Velat yhteensä oma pääoma ja velat yhteensä liitetiedot muodostavat olennaisen osan tilinpäätöstä\n11 konsernitilinpäätös, IFrS 9 KONsERNIN RAHAVIRTAlAsKElmA, IFRs euroa Liitetieto Liiketoiminta Tilikauden tulos Oikaisut: poistot Rahoitustuotot ja -kulut 14, Osuus osakkuusyhtiön tuloksesta Verot Käyttöomaisuushyödykkeiden myyntivoitot ja -tappiot 9, muut tuotot ja kulut, joihin ei liity maksua Liiketoiminnan rahavirta ennen käyttöpääoman muutosta käyttöpääoman muutos Korottomien saamisten muutos Korottomien velkojen muutos Vaihto-omaisuuden muutos käyttöpääoman muutos Liiketoiminnan rahavirta ennen rahoituseriä ja veroja rahoituserät ja verot: maksetut korot saadut korot maksetut verot rahoituserät ja verot Liiketoiminnan nettorahavirta Investoinnit Investoinnit aineettomiin ja aineellisiin hyödykkeisiin Aineettomien ja aineellisten hyödykkeiden myynti Tytäryritysten hankinta vähennettynä hankintahetken rahavaroilla Tytäryritysten myynti vähennettynä myyntihetken rahavaroilla Osakkuusyhtiöiden hankinta Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavien rahoitusvarojen hankinnat ja myynnit muiden osakkeiden myynnin luovutusvoitot 13 6 lainasaamisten takaisinmaksut Investointien nettorahavirta rahoitus Osakeanti Hybridilaina lainojen nostot lainojen takaisinmaksut Omien osakkeiden myynti maksetut osingot rahoituksen nettorahavirta Rahavarojen muutos Rahavarat kauden alussa Valuuttakurssien vaikutus rahavarat kauden lopussa liitetiedot muodostavat olennaisen osan tilinpäätöstä\n12 10 konsernitilinpäätös, IFrS laskelma KONsERNIN OmAN pääoman muutoksista, IFRs EmoyrItyksEn omistajille kuuluva oma pääoma milj. euroa Liitetieto osake - pääoma sijoitetun vapaan oman pääoman rahasto muut rahastot muuntoerot kertyneet voittovarat yhteensä ylikurssirahasto määräysvallattomien omistajien osuus oma pääoma yhteensä oma pääoma oikaistu oma pääoma Laaja tulos Tilikauden tulos muuntoerot -7 7 Tilikauden laaja tulos yhteensä Liiketoimet omistajien kanssa Osingonjako pääoman palautus Osakeanti Omien osakkeiden myynti 28, palkitsemisjärjestelmä Liiketoimet omistajien kanssa yhteensä Oman pääoman ehtoisen lainan nosto Tytäryhtiöomistusosuuksien muutokset liitetoimintojen yhdistymisestä syntynyt määräysvallattomien omistajien osuus Tytäryrityksistä omistettujen osuuksien muutokset, jotka eivät johda määräysvallan menettämiseen oma pääoma oma pääoma oikaistu oma pääoma Laaja tulos Tilikauden tulos muuntoerot Tilikauden laaja tulos yhteensä Liiketoimet omistajien kanssa Osingonjako pääoman palautus 28 Osakeanti Oman pääoman ehtoisen lainan korko Omien osakkeiden myynti 28, palkitsemisjärjestelmä Liiketoimet omistajien kanssa yhteensä Oman pääoman ehtoisen lainan nosto Tytäryhtiöomistusosuuksien muutokset liitetoimintojen yhdistymisestä syntynyt määräysvallattomien omistajien osuus Tytäryrityksistä omistettujen osuuksien muutokset, jotka ovat johtaneet määräysvallan menettämiseen Tytäryrityksistä omistettujen osuuksien muutokset, jotka eivät johda määräysvallan menettämiseen oma pääoma\n13 konsernitilinpäätös, IFrS 11 KONsERNIN TIlINpÄÄTöKsEN liitetiedot 1. yrityksen PEruSTIEDoT Panostaja Oyj yhdessä sen tytäryritysten kanssa ( Panostaja tai konserni ) muodostavat monialakonsernin, jonka päämarkkina-alue on Suomi. Konserni toimii tilinpäätöshetkellä yhdeksässä segmentissä. Emoyhtiö Panostaja Oyj sijoittaa suomalaisiin pieniin ja keskisuuriin yrityksiin ensisijassa yritysostoin. Panostaja Oyj on suomalainen julkinen osakeyhtiö, joka toimii Suomen valtion lainsäädännön alaisena. Yhtiön osakkeet on noteerattu julkisesti vuodesta Yhtiön osakkeet on noteerattu NASDAQ OMX Helsingissä. Yhtiön kotipaikka on Tampere ja sen pääkonttorin osoite on Kalevantie 2, Tampere, mistä jäljennös konsernitilinpäätöksestä on saatavissa. Panostaja Oyj:n hallitus on kokouksessaan 11. joulukuuta 2014 hyväksynyt tämän konsernitilinpäätöksen julkistettavaksi. Suomen osakeyhtiölain mukaan osakkeenomistajilla on mahdollisuus hyväksyä tai hylätä tilinpäätös sen julkistamisen jälkeen pidettävässä yhtiökokouksessa. Yhtiökokouksella on myös mahdollisuus tehdä päätös tilinpäätöksen muuttamisesta. 2. TILINPÄÄTÖkSEN LaaTImISPErIaaTTEET LaaTImISPErIaaTTEET Konsernitilinpäätös on laadittu kansainvälisten tilinpäätösstandardien (International Financial Reporting Standards, IFRS) mukaisesti ja sitä laadittaessa on noudatettu voimassa olevia IAS- ja IFRS-standardeja sekä SIC- ja IFRIC-tulkintoja. Kansainvälisillä tilinpäätösstandardeilla tarkoitetaan Suomen kirjanpitolaissa ja sen nojalla annetuissa säännöksissä EU:n asetuksessa (EY) N:o 1606/2002 säädetyn menettelyn mukaisesti EU:ssa sovellettaviksi hyväksyttyjä standardeja ja niistä annettuja tulkintoja. Konsernitilinpäätöksen liitetiedot ovat myös suomalaisten, IFRS-säännöksiä täydentävien kirjanpito- ja yhteisölainsäädännön vaatimusten mukaiset. Konsernitilinpäätös on laadittu alkuperäisiin hankintamenoihin perustuen lukuun ottamatta käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavia rahoitusvaroja ja -velkoja. Tilinpäätöksen laatiminen IFRS-standardien mukaisesti edellyttää konsernin johdolta tiettyjen arvioiden tekemistä ja harkintaa laatimisperiaatteiden soveltamisessa. Tietoa harkinnasta, jota johto on käyttänyt konsernin noudattamien tilinpäätöksen laatimisperiaatteita soveltaessaan ja jolla on eniten vaikutusta tilinpäätöksessä esitettäviin lukuihin, on esitetty kohdassa Joh- don harkintaa edellyttävät laatimisperiaatteet ja arvioihin liittyvät keskeiset epävarmuustekijät. TyTÄryrITykSET Konsernitilinpäätökseen sisältyvät emoyritys Panostaja Oyj ja kaikki sen tytäryritykset. Tytäryritykset ovat yrityksiä, joissa konsernilla on määräysvalta. Määräysvalta syntyy, kun konserni omistaa yli puolet äänivallasta tai sillä on muutoin määräysvalta. Myös potentiaalisen äänivallan olemassaolo on otettu huomioon määräysvallan syntymisen ehtoja arvioitaessa silloin, kun potentiaaliseen äänivaltaan oikeuttavat instrumentit ovat tarkasteluhetkellä toteutettavissa. Määräysvallalla tarkoitetaan oikeutta määrätä yrityksen talouden ja liiketoiminnan periaatteista hyödyn saamiseksi sen toiminnasta. Konsernin keskinäinen osakkeenomistus on eliminoitu hankintamenetelmällä. Luovutettu vastike ja hankitun yrityksen yksilöitävissä olevat varat ja vastattavaksi otetut velat on arvostettu käypään arvoon hankintahetkellä. Hankintaan liittyvät menot, lukuun ottamatta vieraan tai oman pääomanehtoisten arvopapereiden liikkeeseen laskusta aiheutuvia menoja, on kirjattu kuluksi. Luovutettu vastike ei sisällä hankinnasta erillisenä käsiteltäviä liiketoimia. Näiden vaikutus on huomioitu hankinnan yhteydessä tulosvaikutteisesti. Mahdollinen ehdollinen lisäkauppahinta on arvostettu käypään arvoon hankintahetkellä ja se on luokiteltu joko velaksi tai omaksi pääomaksi. Velaksi luokiteltu lisäkauppahinta arvostetaan käypään arvoon jokaisen raportointikauden päättymispäivänä ja tästä syntyvä voitto tai tappio kirjataan tulosvaikutteisesti tai muihin laajan tuloksen eriin. Omaksi pääomaksi luokiteltua lisäkauppahintaa ei arvosteta uudelleen. Hankitut tytäryritykset yhdistellään konsernitilinpäätökseen siitä hetkestä lähtien, kun konserni on saanut määräysvallan, ja luovutetut tytäryritykset siihen saakka, jolloin määräysvalta lakkaa. Kaikki konsernin sisäiset liiketapahtumat, saamiset, velat ja realisoitumattomat voitot sekä sisäinen voitonjako eliminoidaan konsernitilinpäätöstä laadittaessa. Realisoitumattomia tappioita ei eliminoida siinä tapauksessa, että tappio johtuu arvonalentumisesta. Tilikauden voiton tai tappion jakautuminen emoyrityksen omistajille ja määräysvallattomille omistajille esitetään erillisessä tuloslaskelmassa sekä laajan tuloksen jakautuminen emoyrityksen omistajille ja määräysvallattomien omistajille esitetään laajan tuloslaskelman yhteydessä. Mahdollinen määräysvallattomien omistajien osuus hankinnan kohteessa\n14 12 konsernitilinpäätös, IFrS arvostetaan joko käypään arvoon tai määrään, joka vastaa määräysvallattomien omistajien osuuden suhteellista osuutta hankinnan kohteen yksilöitävissä olevasta nettovarallisuudesta. Arvostamisperiaate määritetään erikseen kullekin yrityshankinnalle. Laaja tulos kohdistetaan emoyrityksen omistajille ja määräysvallattomille omistajille, vaikka tämä johtaisi siihen, että määräysvallattomien omistajien osuudesta tulisi negatiivinen. Määräysvallattomille omistajille kuuluva osuus omasta pääomasta esitetään omana eränään taseessa oman pääoman osana. Emoyrityksellä tytäryrityksessä olevan omistusosuuden muutokset, jotka eivät johda määräysvallan menettämiseen, käsitellään omaa pääomaa koskevina liiketoimina. Vaiheittain toteutuvan hankinnan yhteydessä aiempi omistusosuus arvostetaan käypään arvoon ja tästä syntyvä voitto tai tappio kirjataan tulosvaikutteisesti. Konsernin menettäessä määräysvallan tytäryhtiössä, arvostetaan jäljelle jäävä sijoitus määräysvallan menettämispäivän käypään arvoon ja tästä syntyvä erotus kirjataan tulosvaikutteisesti. osakkuusyritykset Osakkuusyritykset ovat yrityksiä, joissa konsernilla on huomattava vaikutusvalta. Huomattava vaikutusvalta toteutuu, kun konserni omistaa yli 20 % yrityksen äänivallasta tai kun konsernilla on muutoin huomattava vaikutusvalta, mutta ei määräysvaltaa. Osakkuusyritykset on yhdistelty konsernitilinpäätökseen pääomaosuusmenetelmää käyttäen. Jos konsernin osuus osakkuusyrityksen tappiosta ylittää sijoituksen kirjanpitoarvon, sijoitus merkitään taseeseen nolla-arvoon eikä kirjanpitoarvon ylittäviä tappioita yhdistellä, ellei konserni ole sitoutunut osakkuusyrityksen velvoitteiden täyttämiseen. Realisoitumattomat voitot konsernin ja osakkuusyrityksen välillä on eliminoitu konsernin omistusosuuden mukaisesti. Osakkuusyrityssijoitus sisältää sen hankinnasta syntyneen liikearvon. Konsernin omistusosuutta vastaava tulos esitetään konsernin tuloslaskelmassa rivillä Osuus osakkuus- ja yhteisyritysten tuloksesta. SEGmENTTIraPorToINTI Konsernin segmenttiraportointi perustuu liiketoiminnallisiin segmentteihin. Toimintasegmentit raportoidaan tavalla, joka on yhdenmukainen ylimmälle operatiiviselle päätöksentekijälle toimitettavan sisäisen raportoinnin kanssa. VaLuuTTamÄÄrÄISET ErÄT Konsernitilinpäätös on esitetty euroina, joka on konsernin emoyhtiön toiminta- ja esittämisvaluutta. Valuuttamääräiset liiketapahtumat merkitään toimintavaluutan määräisinä käyttäen tapahtumapäivän kurssia. Tilinpäätöshetkellä monetaariset saamiset ja velat muunnetaan tilinpäätöspäivän kurssiin. Muuntamisesta syntyneet kurssierot kirjataan tuloslaskelmaan. Liiketoiminnan kurssivoitot ja -tappiot sisältyvät vastaaviin eriin liikevoiton yläpuolelle. Ei-monetaariset erät on arvostettu tapahtumapäivän kurssiin. Ulkomaisten konserniyritysten tuloslaskelmien tuloslaskelmat on muunnettu euroiksi kauden keskikurssia ja taseet tilinpäätöspäivän päättymiskursseja käyttäen. Tilikauden tuloksen muuntaminen eri kursseilla tuloslaskelmassa, laajassa tuloslaskelmassa ja omassa pääomassa aiheuttavat muuntoeron, joka kirjataan muihin laajan tuloslaskelman eriin ja se sisältyy omassa pääomassa erään muuntoerot. Ulkomaisten tytäryritysten hankintamenon eliminoinnista sekä hankinnan jälkeen kertyneiden oman pääoman erien muuntamisesta syntyvät muuntoerot kirjataan laajan tuloslaskelman eriin. Kun ulkomainen yksikkö myydään osittain tai kokonaan, omaan pääomaan kertyneet muuntoerot siirretään tulosvaikutteisiksi luokittelun oikaisuna osana myyntivoittoa tai -tappiota. LIIkEVaIhTo Ja TuLouTuSPErIaaTTEET Liikevaihtoa esitettäessä myyntituotoista on vähennetty välilliset verot ja alennukset. Tuotot kirjataan saadun tai saatavan vastikkeen käyvän arvon perusteella. Tavaroiden myynti kirjataan, kun konserniyritys myy tuotteen asiakkaalle. Palveluiden myynti kirjataan sille kaudelle, jonka aikana palvelu suoritetaan. LIIkEVoITTo IAS 1 Tilinpäätöksen esittäminen ei määrittele liikevoiton tai -tappion käsitettä. Konserni on määrittänyt sen seuraavasti: liikevoitto on nettosumma, joka muodostuu kun liikevaihtoon lisätään liiketoiminnan muut tuotot, vähennetään ostokulut valmiiden ja keskeneräisten tuotteiden varastojen muutoksella sekä omaan käyttöön valmistuksesta syntyneillä kuluilla oikaistuna, vähennetään työsuhde-etuuksista aiheutuvat kulut, poistot ja mahdolliset arvonalentumiset sekä liiketoiminnan muut kulut. Kaikki muut kuin edellä mainitut tuloslaskelman erät esitetään liikevoiton alapuolella. Kurssierot sisältyvät liikevoittoon, mikäli ne syntyvät liiketoimintaan liittyvistä eristä, muuten ne ovat kirjattu rahoituseriin. TuLoVEroT Verokulu muodostuu kauden verotettavaan tuloon perustuvasta verosta ja laskennallisesta verosta. Verot kirjataan tulosvaikutteisesti, paitsi milloin ne liittyvät suoraan omaan pääomaan kirjattuihin eriin tai muihin laajan tuloksen eriin. Tällöin myös vero kirjataan kyseisiin eriin. Laskennalliset verot lasketaan väliaikaisista eroista kirjanpitoarvon ja verotuksellisen arvon välillä. Laskennallinen vero on kirjattu tilinpäätöspäivään mennessä säädetyillä verokannoilla. Laskennallista verovelkaa ei kuitenkaan kirjata, kun kyseessä on alun perin kirjanpitoon merkittävä omaisuuserä tai velka eikä kyseessä ole liiketoimintojen yhdistäminen eikä tällaisen omaisuustai velkaerän kirjaaminen vaikuta kirjanpidon tulokseen\n15 konsernitilinpäätös, IFrS 13 eikä verotettavaan tuloon liiketoimen toteutumisajankohtana. Merkittävimmät väliaikaiset erot syntyvät käyttöomaisuudesta, tilinpäätössiirroista ja käyttämättömistä verotuksellisista tappioista. Laskennallinen verosaaminen kirjataan siihen määrään asti, kun on todennäköistä, että tulevaisuudessa syntyy verotettavaa tuloa, jota vastaan väliaikainen ero voidaan hyödyntää. Laskennallisen verosaamisen kirjaamisedellytykset arvioidaan tältä osin aina jokaisen raportointikauden päättymispäivänä. myytävänä olevat PITkÄaIkaISET omaisuuserät Ja myydyt ToImINNoT Pitkäaikaiset omaisuuserät (tai luovutettavien erien ryhmät) luokitellaan myytävänä oleviksi, kun niiden kirjanpitoarvoa vastaava määrä tulee kertymään pääasiassa niiden myynnistä ja myynti on erittäin todennäköinen. Jos niiden kirjanpitoarvoa vastaava määrä tulee kertymään pääasiassa niiden myynnistä sen sijaan, että se kertyisi niiden jatkuvasta käytöstä, ne esitetään kirjanpitoarvoonsa tai käypään arvoon vähennettynä myynnistä aiheutuvilla menoilla sen mukaan, kumpi näistä on pienempi. Poistot pitkäaikaisista omaisuuseristä lopetetaan luokitteluhetkellä. Lopetettu toiminto on konsernin osa, josta on luovuttu tai joka on luokiteltu myytävänä olevaksi ja joka edustaa erillistä merkittävää liiketoiminta-aluetta tai maantieteellistä toiminta-aluetta, on osa yhtä koordinoitua suunnitelmaa, joka koskee luopumista erillisestä merkittävästä liiketoiminta-alueesta tai maantieteellisestä toiminta-alueesta, tai on tytäryritys, joka on hankittu yksinomaan tarkoituksena myydä se edelleen. Myytyjen toimintojen tulos esitetään omalla rivillään konsernin tuloslaskelmassa. LIIkEarVo Ja muut aineettomat hyödykkeet jälkeen tapahtuneiden liiketoimintojen yhdistämisissä syntyvä liikearvo kirjataan määrään, jolla luovutettu vastike, määräysvallattomien omistajien osuus hankinnan kohteessa ja aiemmin omistettu osuus yhteen laskettuina ylittävät hankitun nettovarallisuuden käyvästä arvosta. Liikearvo testataan vähintään vuosittain arvonalentumisen varalta ja se arvostetaan alkuperäiseen hankintamenoon vähennettynä arvonalentumisilla. Arvonalentumistestausta varten liikearvo on kohdistettu rahavirtaa tuottaville yksiköille. Tutkimusmenot kirjataan kuluksi tuloslaskelmaan kaudelle, jolla ne syntyvät. Kehittämismenot aktivoidaan, kun niiden voidaan luotettavasti odottaa tuottavan konsernille taloudellista hyötyä tulevaisuudessa sekä kun hankintameno pystytään luotettavasti määrittämään ja myös muut IAS 38:n kriteerit, kuten tuotteen tekniset ja taloudelliset toteuttamiskriteerit, täyttyvät. Muut kehittämismenot kirjataan kuluksi. Aiemmin kuluksi kirjattuja kehittämismenoja ei aktivoida myöhempinä tilikausina. Muut aineettomat hyödykkeet, joilla on rajallinen taloudellinen vaikutusaika, merkitään taseeseen ja kirjataan tasapoistoina kuluksi tuloslaskelmaan niiden taloudellisen vaikutusajan kuluessa. Yhtiön kaikilla aineettomilla hyödykkeillä on rajallinen taloudellinen vaikutusaika. Aineettomia oikeuksia ovat ohjelmistolisenssit, liittymismaksut ja asiakassuhteet. Muut aineettomat hyödykkeet sisältävät atk-ohjelmia. Aineettomien hyödykkeiden suunnitelmanmukaiset ohjeelliset poistoajat: Kehittämismenot 5 vuotta Aineettomat oikeudet 3 5 vuotta Muut aineettomat hyödykkeet 5 10 vuotta aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet on arvostettu poistoilla ja arvonalentumisilla vähennettyyn alkuperäiseen hankintamenoon. Hyödykkeistä tehdään tasapoistot arvioidun taloudellisen vaikutusajan kuluessa. Maaalueista ei tehdä poistoja. Arvioidut taloudelliset vaikutusajat ovat seuraavat: Rakennukset vuotta Koneet ja kalusto 3 5 vuotta Muut aineelliset hyödykkeet 3 10 vuotta Aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden jäännösarvot ja taloudelliset vaikutusajat arvioidaan ja oikaistaan vähintään jokaisen tilikauden lopussa ja jos ne eroavat merkittävästi aikaisemmista arvioista, niitä muutetaan vastaavasti. Aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden myyntivoitot ja -tappiot määritetään vertaamalla myyntihintaa kirjanpitoarvoon, ja ne esitetään tuloslaskelmassa liiketoiminnan muina tuottoina tai kuluina. VuokraSoPImukSET Vuokrasopimukset, joissa konsernille on olennainen osa omistamiselle ominaisista riskeistä ja eduista, luokitellaan rahoitusleasingsopimuksiksi. Rahoitusleasingsopimus merkitään taseeseen vuokra-ajan alkamisajankohtana vuokratun hyödykkeen käypään arvoon tai sitä alempaan vähimmäisvuokrien nykyarvoon. Rahoitusleasingsopimuksella hankitusta hyödykkeestä tehdään poistot hyödykkeen taloudellisen vaikutusajan tai sitä lyhyemmän vuokra-ajan kuluessa. Maksettavat leasingvuokrat jaetaan rahoitusmenoon ja velan vähennykseen. Vastaavat leasingvuokravastuut rahoituskustannuksella vähennettynä sisältyvät pitkä- ja lyhytaikaisiin korollisiin velkoihin erääntymisensä mukaan. Rahoitusmenon korko-osuus kirjataan tuloslaskelmaan vuokrasopimuksen aikana, siten että jäljellä olevalle velalle tulee kullakin tilikaudella samansuuruinen korkoprosentti. Vuokrasopimukset, joissa olennainen osa omistamiselle ominaisista riskeistä ja eduista jää vuokranantajan kannettavaksi, luokitellaan muiksi vuokrasopimuksiksi.\n16 14 konsernitilinpäätös, IFrS Vuokrat merkitään tuloslaskelmaan kuluksi tasasuuruisina erinä vuokra-ajan kuluessa. aineellisten Ja aineettomien hyödykkeiden arvon alentuminen Konserni arvioi jokaisena tilikauden päättymispäivänä, onko viitteitä siitä, että jonkin omaisuuserän arvo on alentunut. Jos viitteitä havaitaan, arvioidaan kyseisestä omaisuuserästä kerrytettävissä oleva rahamäärä. Kerrytettävissä oleva rahamäärä arvioidaan lisäksi vuosittain seuraavista omaisuuseristä riippumatta siitä, onko arvonalentumisesta viitteitä: liikearvo, taloudelliselta vaikutusajaltaan rajoittamattomat aineettomat hyödykkeet sekä keskeneräiset aineettomat hyödykkeet. Arvonalentumistarvetta tarkastellaan rahavirtaa tuottavien yksikköjen tasolla. Arvonalentumistappio kirjataan, jos omaisuuserän tai rahavirtaa tuottavan yksikön kirjanpitoarvo ylittää kerrytettävissä olevan rahamäärän. Arvonalentumistappiot kirjataan tuloslaskelmaan. Rahavirtaa tuottavan yksikön arvonalentumistappio kohdistetaan ensin vähentämään rahavirtaa tuottavalle yksikölle kohdistettua liikearvoa ja sen jälkeen vähentämään tasasuhteisesti muita yksikön omaisuuseriä. Arvonalentumistappion kirjaamisen yhteydessä poistojen kohteena olevan omaisuuserän taloudellinen vaikutusaika arvioidaan uudelleen. Aineettomien ja aineellisten hyödykkeiden kerrytettävissä oleva rahamäärä määritetään joko niin, että se on käypä arvo vähennettynä myynnistä aiheutuvilla menoilla tai tätä korkeampi käyttöarvo. Käyttöarvoa määritettäessä arvioidut vastaiset rahavirrat diskontataan nykyarvoonsa perustuen diskonttauskorkoihin, jotka kuvastavat kyseisen rahavirtaa tuottavan yksikön keskimääräistä pääomakustannusta ennen veroja. Käytetyt diskonttauskorot on määritelty ennen veroja ja niissä on otettu huomioon myös kyseisten rahavirtaa tuottavien yksiköiden erityinen riski. Aineellisiin käyttöomaisuushyödykkeisiin sekä muihin aineettomiin hyödykkeisiin paitsi liikearvoon liittyvä arvonalentumistappio peruutetaan, jos omaisuuserästä kerrytettävissä olevaa rahamäärää määritettäessä käytetyissä arvioissa on tapahtunut muutos. Arvonalentumistappio peruutetaan korkeintaan siihen määrään asti, joka omaisuuserälle olisi määritetty kirjanpitoarvoksi (poistoilla vähennettynä), jos siitä ei olisi aikaisempina vuosina kirjattu arvonalentumistappiota. Liikearvosta kirjattua arvonalentumistappiota ei peruuteta. JuLkISET avustukset Aineettomien hyödykkeiden tai aineellisten hyödykkeiden hankintaan liittyvät avustukset vähennetään asianomaisen omaisuuserän kirjanpitoarvosta silloin, kun on kohtuullisen varmaa, että ne tullaan saamaan ja että konserni täyttää avustuksen saamisen ehdot. Avustukset tuloutuvat pienempien poistojen muodossa omaisuuserän käyttöaikana. VaIhTo-omaISuuS Vaihto-omaisuus on arvostettu hankintamenoon tai sitä alempaan nettorealisointiarvoon. Nettorealisointiarvo on tavanomaisessa liiketoiminnassa saatava arvioitu myyntihinta, josta on vähennetty arvioidut valmiiksi saattamisesta johtuvat menot sekä arvioidut myynnin toteutumiseksi välttämättömät menot. Vaihto-omaisuuden arvo on määritetty FIFO-menetelmää käyttäen ja se sisältää kaikki hankinnasta aiheutuneet välittömät menot sekä muut välilliset kohdistettavat menot. Valmistetun vaihto-omaisuuden hankintamenoon luetaan materiaalien ostomenon, välittömän työn ja muiden välittömien menojen lisäksi myös osuus tuotannon yleiskustannuksista, mutta ei myynnin tai rahoituksen kustannuksia. Vaihto-omaisuuden arvoa on alennettu epäkurantin omaisuuden osalta. rahoitusjohdannaiset Konsernilla ei ole muita oleellisia johdannaissopimuksia kuin koronvaihtosopimuksia. Johdannaissopimukset merkitään kirjanpitoon alun perin käypään arvoon sinä päivänä, jona konsernista tulee sopimusosapuoli ja ne arvostetaan myöhemmin edelleen käypään arvoon. Konserni ei sovella suojauslaskentaa koronvaihtosopimuksiin, koska koronvaihtosopimukset eivät täytä IAS 39:ssä määriteltyjä suojauslaskennan ehtoja. Tällöin suojausinstrumenttien käyvän arvon muutos kirjataan välittömästi tulosvaikutteisesti rahoitustuottoihin tai -kuluhin. rahoitusvarat Ja rahoitusvelat Rahoitusvarat Rahoitusvarat luokitellaan seuraaviin ryhmiin: käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat, lainat ja muut saamiset ja myytävissä olevat rahavarat. Luokittelu tapahtuu alkuperäisen hankinnan yhteydessä rahoitusvarojen käyttötarkoituksen perusteella. Rahoitusvarojen ostot ja myynnit kirjataan kaupankäyntipäivän perusteella päivänä, jona konserni sitoutuu ostamaan tai myymään omaisuuserän. Sijoitukset rahoitusvaroihin, joita ei kirjata käypään arvoon tulosvaikutteisesti, kirjataan alun perin käypään arvoon, johon lisätään transaktiomenot. Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat kirjataan alun perin käypään arvoon, ja transaktiomenot kirjataan kuluiksi tuloslaskelmaan. Rahoitusvarat kirjataan pois taseesta, kun oikeudet sijoituksen rahavirtoihin ovat lakanneet tai siirretty toiselle osapuolelle ja konserni on siirtänyt omistukseen liittyvät riskit ja edut olennaisilta osin toiselle osapuolelle. Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat koostuvat kaupankäyntitarkoituksessa pidettävistä rahoitusvaroista sekä rahoitusvaroista, jotka konserni luokittelee alkuperäisen kirjaamisen yhteydessä tähän luokkaan. Kaupankäyntitarkoituksessa pidettäviin rahoitusinstrumentteihin sisältyvät vain konsernin johdannaiset. Jälkimmäiseen ryhmään sisältyvät noteeratut korkorahasto-osuudet, koska yhtiö hallinnoi sitä\n17 konsernitilinpäätös, IFrS 15 ja sen tuloksellisuutta arvioidaan käyvän arvon pohjalta dokumentoidun riskienhallintastrategian mukaisesti, ja ryhmää koskevaa informaatiota tuotetaan sisäisesti tältä pohjalta yhteisön johtoon kuuluville avainhenkilöille. Käypään arvoon tulosvaikutteisesti pidettävät rahoitusvarat kuuluvat lyhytaikaisiin varoihin, paitsi milloin niiden erääntymiseen on yli 12 kuukautta tai johdolla ei ole aikomusta luopua niistä 12 kuukauden kuluessa raportointipäivästä. Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavien rahoitusvarojen käyvän arvon muutokset kirjataan tuloslaskelman rahoituseriin sillä tilikaudella jonka aikana ne syntyvät. Lainat ja muut saamiset ovat johdannaisvaroihin kuulumattomia rahoitusvaroja, joihin liittyvät maksut ovat kiinteitä tai määritettävissä olevia ja joita ei noteerata toimivilla markkinoilla, eikä konserni pidä niitä kaupankäyntitarkoituksessa tai alkuperäisen kirjaamisen yhteydessä myytävissä oleviksi. Lainat ja muut saamiset arvostetaan jaksotettuun hankintamenoon efektiivisen koron menetelmää käyttäen ja ne, joilla ei ole kiinteää eräpäivää, arvostetaan hankintahintaan. Lainat ja muut saamiset sisältyvät taseeseen luonteensa mukaisesti lyhyt- tai pitkäaikaisiin varoihin: viimeksi mainittuihin, mikäli ne erääntyvät yli 12 kuukauden kuluttua raportointikauden päättymispäivästä. Myyntisaamiset arvostetaan alkuperäisen laskutetun määrän mukaisesti vähennettynä mahdollisella arvonalentumisella. Myytävissä olevat rahoitusvarat ovat johdannaisvaroihin kuulumattomia rahoitusvaroja, jotka on joko nimenomaisesti luokiteltu tähän ryhmään tai joita ei ole luokiteltu mihinkään muuhun ryhmään. Ne kuuluvat lyhytaikaisiin varoihin, ellei johdolla ole aikomusta pitää kyseistä sijoitusta kauemmin kuin 12 kuukautta tilinpäätöspäivästä lukien. Myytävissä olevien rahavarojen käyvän arvon muutokset kirjataan muihin laajan tuloksen eriin ja esitetään oman pääoman erään Voittovarat sisältyvässä käyvän arvon rahastossa verovaikutus huomioon ottaen. Listaamattomat osakkeet, joiden käypä arvo ei ole luotettavasti määritettävissä, merkitään taseeseen hankinta-arvoon. Kertyneet käyvän arvon muutokset siirretään omasta pääomasta tulosvaikutteisiksi luokittelun muutoksista johtuvina oikaisuna silloin, kun sijoitus myydään tai kun sen arvo on alentunut siten, että sijoituksesta tulee kirjata arvonalentumistappio. Rahavarat Rahavarat koostuvat käteisvaroista, lyhytaikaisista pankkitalletuksista sekä muista lyhytaikaisista erittäin likvideistä sijoituksista, joiden alkuperäinen maturiteetti on korkeintaan kolme kuukautta. Shekkitililuotot on esitetty muissa lyhytaikaisissa veloissa. Rahoitusvarojen arvonalentuminen Konserni arvioi jokaisena tilinpäätöspäivänä, onko jonkin rahoitusvaroihin kuuluvan erän tai rahoitusvarojen ryhmän arvonalentumisesta objektiivista näyttöä. Velallisen merkittävät taloudelliset vaikeudet, konkurssin todennäköisyys ja maksujen laiminlyönti ovat näyttöjä arvonalentumisesta. Mikäli näyttöä on, lainoille ja muille saamisille (mukaan lukien myyntisaamiset) tehdään arvonalennus, mikäli niiden tasearvo on suurempi kuin arvioitu kerrytettävissä oleva rahamäärä. Tuloslaskelmaan kirjattavan arvonalentumistappion suuruus määritetään saamisen kirjanpitoarvon ja efektiivisellä korolla diskontattujen arvioitujen vastaisten rahavirtojen erotuksena. Mikäli arvonalentumistappion määrä pienenee jollakin myöhemmällä tilikaudella ja vähennyksen voidaan objektiivisesti katsoa liittyvän arvonalentumisen kirjaamisen jälkeiseen tapahtumaan, kirjattu tappio perutaan tulosvaikutteisesti. Jos kyseessä ovat myytävissä oleviksi luokitellut osakesijoitukset, katsotaan käyvän arvon merkittävän tai pitkittyneen alentumisen alle hankintamenon olevan myös näyttöä omaisuuserän arvon alentumisesta. Jos tällaista näyttöä on myytävissä olevista rahoitusvaroista, niin kertynyt tappio, joka määritetään hankintamenon ja sen hetkisen käyvän arvon erotuksena vähennettynä kyseisestä rahoitusvaroihin kuuluvasta erästä aiemmin tulosvaikutteisesti kirjatulla arvonalentumistappiolla, poistetaan omasta pääomasta ja kirjataan tulosvaikutteisesti. Tuloslaskelmaan merkittyjä arvonalentumistappioita osakkeista ei peruuteta tuloslaskelman kautta. Rahoitusvelat Lainat kirjataan alun perin kirjanpitoon käypään arvoon transaktiomenoilla vähennettynä. Tämän jälkeen ne arvostetaan jaksotettuun hankintamenoon käyttäen efektiivisen koron menetelmää; saadun maksun (transaktiomenoilla vähennettynä) ja takaisin maksettavan määrän välinen erotus kirjataan korkokuluksi lainaaikana. Vaihtovelkakirjalaina on jaettu omaan ja vieraaseen pääomaan. Lainan vieraan pääoman komponentti kirjataan alun perin määrään, joka on määritelty diskonttaamalla tulevat rahavirrat käyttämällä vastaavan vaihtooikeudettoman velan markkinakorkoa lainan liikkeellelaskuhetkellä. Oman pääoman komponentti kirjataan alun perin koko lainan käyvän arvon ja vieraan pääoman komponentin käyvän arvon erotuksena. Oman pääoman komponentti kirjataan verovaikutuksilla vähennettynä. Alkuperäisen kirjaamisen jälkeen vaihtovelkakirjalainan vieraan pääoman komponentti arvostetaan jaksotettuun hankintamenoon efektiivisen koron menetelmällä. Lainan oman pääoman komponenttia ei arvosteta uudelleen alkuperäisen kirjaamisen jälkeen lukuun ottamatta tapauksia, joissa se vaihdetaan osakkeiksi tai sen voimassaolo lakkaa. Lainat luokitellaan lyhytaikaisiksi, ellei konsernilla ole ehdotonta oikeutta lykätä niiden suorittamista vähintään 12 kuukauden päähän tilinpäätöspäivästä. Vieraan pääoman menot kirjataan kuluiksi, kun ne toteutuvat. Ehdot täyttävän omaisuuserän hankkimisesta, rakentamisesta tai valmistamisesta välittömästi johtuvat vieraan pääoman menot aktivoidaan osana kyseisen omaisuuserän hankintamenoa silloin, kun on\n18 16 konsernitilinpäätös, IFrS todennäköistä, että ne tuottavat vastaista taloudellista hyötyä, ja kun menot on määritettävissä luotettavasti. oma PÄÄoma Konserni luokittelee liikkeeseen laskemansa instrumentit niiden luonteen perusteella joko omaksi pääomaksi tai rahoitusvelaksi. Oman pääoman ehtoinen instrumentti on mikä tahansa sopimus, joka osoittaa oikeutta osuuteen yhteisön varoista sen kaikkien velkojen vähentämisen jälkeen. Menot, jotka liittyvät omien oman pääoman ehtoisten instrumenttien liikkeeseenlaskuun tai hankintaan, esitetään oman pääoman vähennyseränä. Jos konserni hankkii takaisin omia oman pääoman ehtoisia instrumenttejaan, näiden instrumenttien hankintameno vähennetään omasta pääomasta. Oman pääoman ehtoinen joukkovelkakirjalaina (nk. hybridilaina) kirjataan yhtiön omaan pääomaan, koska lainalla ei ole eräpäivää, mutta konsernilla on oikeus, ei velvollisuutta, lunastaa laina takaisin. Korko maksetaan vain jos yhtiökokous päättää jakaa osinkoa. Jos osinkoa ei jaeta, konserni päättää mahdollisesta koron maksusta erikseen. Korot esitetään luonteensa mukaisesti osingonjakona. ELÄkEVaSTuuT Konsernin eläkejärjestelyt on luokiteltu maksupohjaisiksi järjestelyiksi. Maksupohjaisella eläkejärjestelyllä tarkoitetaan järjestelyä, jossa yhtiö suorittaa kiinteitä maksuja erilliselle yhteisölle. Yhtiöllä ei ole oikeudellista eikä tosiasiallista velvoitetta lisämaksujen suorittamiseen, jos kyseisellä erillisellä yhteisöllä ei ole riittävästi varoja suorittaakseen kaikille henkilöille heidän kuluvalla tai aikaisemmalla tilikaudella suorittamaansa työhön liittyviä etuuksia. Maksupohjaiseen järjestelyyn suoritettavat maksut kirjataan sen tilikauden kuluksi, jolta maksu suoritetaan. osakeperusteiset maksut Konsernilla on kannustinjärjestelyjä, joissa maksut suoritetaan oman pääoman ehtoisina instrumentteina. Omana pääomana maksettavista liiketoimista aiheutuva meno määritetään myöntämispäivän käyvän arvon perusteella. Yhtiö määrittää käyvän arvon asianmukaista hinnoittelumenetelmää käyttäen. Omana pääomana maksettavista liiketoimista johtuva meno ja vastaava oman pääoman lisäys kirjataan sen ajanjakson kuluessa, jona työtä suoritetaan ja/tai työn suorittamiseen perustuvat ehdot täyttyvät. Kyseinen ajanjakso päättyy päivänä, jona asianomaiset henkilöt ovat täysin oikeutettuja palkitsemiseen ( oikeuden syntymisajankohta ). Omana pääomana maksettavista liiketoimista kuhunkin tilinpäätöspäivään mennessä kirjatut kertyneet kulut kuvastavat sitä, miltä osin oikeuden syntymisajanjakso on kulunut loppuun, sekä konsernin parasta arviota niiden oman pääomanehtoisten instrumenttien lukumäärästä, joihin lopulta syntyy oikeus. Tulosvaikutus esitetään konsernin tuloslaskelmassa henkilöstökuluissa. VaraukSET Varaukset kirjataan kun yrityksellä on aikaisempien tapahtumien seurauksena laillinen tai tosiasiallinen velvoite, maksuvelvoitteen toteutuminen on todennäköistä ja velvoitteen suuruus on arvioitavissa luotettavasti. Varauksena kirjattava määrä vastaa parasta arviota menoista, joita olemassa olevan velvoitteen täyttäminen edellyttää tilinpäätöspäivänä. SoVELLETuT uudet Ja uudistetut STaNDarDIT Ja TuLkINNaT Konserni on soveltanut alkaen seuraavia uusia ja uudistettuja standardeja ja tulkintoja, joilla on ollut merkitystä konsernin tilinpäätökseen: IFRS 13 Käyvän arvon määrittäminen (voimaan tai sen jälkeen alkavilla tilikausilla). Standardin tarkoituksena on lisätä yhdenmukaisuutta ja vähentää monimutkaisuutta, sillä se antaa täsmällisen käyvän arvon määritelmän ja yhdistää samaan standardiin vaatimukset käyvän arvon määrittämiselle sekä vaadittaville liitetiedoille. Käyvän arvon käyttöä ei laajenneta, mutta annetaan ohjeistusta sen määrittämisestä silloin, kun sen käyttö on sallittu tai sitä on vaadittu jossain toisessa standardissa. Konserni on soveltanut alkaen seuraavia uusia ja uudistettuja standardeja ja tulkintoja, joilla ei ole ollut merkitystä konsernin tilinpäätökseen: Muutos IAS 19:ään Työsuhde-etuudet (voimaan tai sen jälkeen alkavilla tilikausilla). Muutokset tarkoittavat, että kaikki vakuutusmatemaattiset voitot ja tappiot tulee jatkossa kirjata välittömästi muihin laajan tuloslaskelman eriin, toisin sanoen ns. putkimenetelmästä luovutaan ja rahoitusmeno määritetään nettorahastointiin perustuen. IFRIC 20 Pintamaan poistosta aiheutuvat menot avolouhoksen tuotantovaiheessa (voimaan tai sen jälkeen alkavilla tilikausilla). Muutos IFRS 7:ään Rahoitusinstrumentit: tilinpäätöksessä esitettävät tiedot (voimaan tai sen jälkeen alkavilla tilikausilla). Muutos tarkentaa liitetietovaatimuksia, jotka koskevat taseessa nettomääräisesti esitettyjä rahoitusinstrumentteja sekä yleisiä netotusjärjestelyjä tai vastaavanlaisia sopimuksia. IFRS-standardeihin tehdyt parannukset (Annual Improvements to IFRS , toukokuu 2012, voimaan tai sen jälkeen alkavilla tilikausilla). Hankkeeseen kuuluvat muutokset koskevat yhteensä viittä standardia. myöhemmin SoVELLETTaVaT uudet Ja uudistetut STaNDarDIT Ja TuLkINNaT IASB on julkistanut seuraavat uudet tai uudistetut standardit ja tulkinnat, joita konserni ei vielä ole soveltanut. IFRS 10 Konsernitilinpäätös (voimaan tai sen jälkeen alkavilla tilikausilla). IFRS 11 Yhteisjärjestelyt (voimaan tai sen jälkeen alkavilla tilikausilla).\n19 konsernitilinpäätös, IFrS 17 IFRS 12 Tilinpäätöksessä esitettävät tiedot osuuksista muissa yhteisöissä (voimaan tai sen jälkeen alkavilla tilikausilla). IAS 27 (uudistettu 2011) Erillistilinpäätös (voimaan tai sen jälkeen alkavilla tilikausilla). Sijoitusyhteisöt muutokset IFRS 10:een, IFRS 12:een ja IAS 28:ään (voimaan tai sen jälkeen alkavilla tilikausilla). IAS 28 (uudistettu 2011) Osuudet osakkuus- ja yhteisyrityksissä (voimaan tai sen jälkeen alkavilla tilikausilla). Muutos IAS 32:een rahoitusinstrumentit: esittämistapa (voimaan tai sen jälkeen alkavilla tilikausilla). IAS 36:n Omaisuuserien arvon alentuminen muutos Recoverable Amount Disclosures for Non-Financial Assets (sovellettava tai sen jälkeen alkavilla tilikausilla). IAS 39:n Rahoitusinstrumentit: kirjaaminen ja arvostaminen muutos Novation of Derivatives and Continuation of Hedge Accounting (sovellettava tai sen jälkeen alkavilla tilikausilla). IFRIC 21 Levies (sovellettava tai sen jälkeen alkavilla tilikausilla). IFRS-standardeihin tehdyt vuosittaiset parannukset 2012 aiheuttavat muutoksia seuraaviin standardeihin: IFRS 2, IFRS 3, IFRS 8, IFRS 13, IAS 16, IAS 38, IAS 24 IFRS-standardeihin tehdyt vuosittaiset parannukset 2013 aiheuttavat muutoksia seuraaviin standardeihin: IFRS 1, IFRS 3, IFRS 13, IAS 40 IFRS-standardeihin tehdyt vuosittaiset parannukset 2014 aiheuttavat muutoksia seuraaviin standardeihin: IFRS 5, IFRS 7, IAS 19, IAS 34 Työntekijöiden tai kolmansien osapuolten maksusuorituksia koskeva muutos IAS 19:ään Työsuhde-etuudet (sovellettava tai sen jälkeen alkavilta tilikausilla) Yhteisestä toiminnosta hankittavan osuuden kirjanpitokäsittelyä koskeva muutos IFRS 11:een Yhteisjärjestelyt (sovellettava tai sen jälkeen alkavilta tilikausilla) Poistoja koskeva muutos IAS 16:een Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet ja IAS 38:aan Aineettomat hyödykkeet (sovellettava tai sen jälkeen alkavilta tilikausilla) Tuottavia kasveja koskeva muutos IAS 16:een Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet ja IAS 41:een Maatalous (sovellettava tai sen jälkeen alkavilta tilikausilla) Sijoittajan ja sen osakkuus- tai yhteisyrityksen välisiä omaisuuserien myyntejä tai niiden antamista panoksena koskeva muutos IFRS 10:een ja IAS 28:aan (sovellettava tai sen jälkeen alkavilta tilikausilla) Pääomaosuusmenetelmää koskeva muutos IAS 27:ään Erillistilinpäätös (sovellettava tai sen jälkeen alkavilta tilikausilla) IFRS 14 Regulatory deferral accounts (sovellettava tai sen jälkeen alkavilta tilikausilla IFRS 15 Revenue from contracts with customers (Myyntituotot asiakassopimuksista) (sovellettava tai sen jälkeen alkavilta tilikausilla) IFRS 9 Rahoitusinstrumentit (sovellettava tai sen jälkeen alkavilla tilikausilla, aikaisempi soveltaminen sallittu) Muutos IFRS 10:n, 11:n ja 12:n siirtymäsääntöihin. IFRS 10:n, 11:n ja 12:n siirtymäsääntöjä helpotetaan siten, että oikaistuja vertailutietoja vaaditaan vain yhdeltä tilikaudelta. Konsernitilinpäätökseen yhdistelemättömiä strukturoituja yhteisöjä koskevia vertailutietoja ei tarvitse esittää IFRS 12:n käyttöönottoa edeltäviltä tilikausilta. 3. rahoitusriskien hallinta rahoitusriskien hallinta Konsernin rahoitusriskit muodostuvat luotto- ja vastapuoliriskistä, valuuttariskistä, korkoriskistä ja maksuvalmiusriskistä. Luotto- ja vastapuoliriski muodostuu asiakkailta tulevista myyntisaamisten maksuista ja asiakaskunnan keskittymisestä sekä vastapuoliksi hyväksyttävistä yhteistyöpankeista. Alakonsernit altistuvat valuuttakurssivaihteluista johtuvalle transaktioriskille lähinnä vientitoimintansa johdosta. Konsernilla ei ole merkittäviä sijoituksia ulkomaisiin yhtiöihin, joten se ei altistu merkittävälle translaatioriskille. Korkotason muutosten vaikutukset korollisten velkojen ja saatavien arvoon sekä tulevien korkomaksujen määrään aiheuttavat korkoriskin. Konsernin rahoitustoiminnot on keskitetty emoyhtiölle, joka vastaa pankkisuhteista, pitkäaikaisen rahoituksen järjestelyistä, varojen sijoittamisesta sekä konsernin sisäisestä rahoituksen allokoinnista eri konserniyhtiöiden likviditeettitarpeen mukaisesti yhdessä alakonsernien johdon kanssa. Konsernin riskien hallinnan yleiset periaatteet hyväksyy hallitus ja niiden käytännön toteutuksesta vastaa emoyritys yhdessä tytäryritysten kanssa. VaLuuTTakurSSIrISkI Konserni toimii pääosin euroalueella ja on siten vain vähäisessä määrin alttiina valuuttakurssimuutoksista johtuvalle valuuttariskille. korkoriski Konsernin tulot sekä operatiiviset kassavirrat ovat pääosiltaan riippumattomia markkinakorkojen vaihtelusta. Konsernin korkoriski muodostuu pääosin lainanotosta, jotka ovat hajautettu vaihtuva- ja kiinteäkorkoisiin lainoihin. Tilikauden lopussa veloista vaihtuvakorkoisia oli tuhatta euroa ( tuhatta euroa) ja kiinteäkorkoisia tuhatta euroa ( tuhatta euroa).\n20 18 konsernitilinpäätös, IFrS Osa konsernin tytäryhtiöistä käyttää koronvaihtosopimuksia, joilla on suojattu 3,3 milj. euroa (11,5 milj. euroa) vaihtuvakorkoisista lainoista. Koronvaihtosopimuksella on se vaikutus, että ne muuntavat vaihtuvat korkomaksut kiinteiksi. Konserni ei sovella suojauslaskentaa. korkoriskin herkkyysanalyysi Seuraava taulukko havainnollistaa, miten korkojen kohtuullisen mahdollinen muutos, muiden muuttujien pysyessä vakiona, vaikuttaa konsernin tulokseen vaihtuvakorkoisten velkojen korkokustannuksen muutosten seurauksena euroa 1 %-yksikön korkeampi tuloslaskelma 1 %-yksikön matalampi tuloslaskelma Korkomuutoksen vaikutus LuoTTorISkI Luottoriskiä hallitaan konsernitasolla myyntisaamisiin liittyvää riskiä lukuun ottamatta. Konserniyritykset tarkistavat asiakkaiden luottokelpoisuuden vähintään asiakassuhdetta perustettaessa. Luottoriskin minimoimiseksi pyritään saamaan turvaava vakuus asiakkaan luottokelpoisuuden niin edellyttäessä. Konsernilla on merkittävimpien asiakkaidensa kanssa pitkään jatkuneet vakiintuneet liikesuhteet. Konsernilla ei ole merkittävää luottoriskikeskittymää. Konsernin rahavaroihin ja johdannaissopimuksiin liittyvä luottoriski on alhainen, sillä kyseisiä rahoitussopimuksia tehdään vain hyvän luottoluokituksen omaavien pankkien kanssa konsernin riskienhallinnan toimintaperiaatteiden mukaisesti. maksuvalmiusriski Konsernissa arvioidaan ja seurataan jatkuvasti liiketoiminnan edellyttämän rahoituksen määrää, jotta konsernilla olisi tarpeeksi likvidejä varoja toiminnan rahoittamiseksi ja erääntyvien lainojen takaisinmaksuun. Rahoitusvelkojen maturiteettijakauma on esitetty liitetiedossa 29. Rahoituksen saatavuus ja joustavuus pyritään takaamaan riittävillä luottolimiiteillä sekä käyttämällä rahoituksen hankinnassa useita rahoittajia ja eri rahoitusmuotoja. Tilinpäätöshetkellä konsernilla oli käytettävissään nostamattomia luottolimiittejä 2milj. euroa. Lisäksi Panostajalla on tilinpäätöshetkellä 9,1 milj. euroa rahavaroja. Rahasto-osuudet ovat vähäriskisiä ja sijoitus on nostettavissa haluttuna ajankohtana. Vuonna 2011 yhtiö laski liikkeeseen vaihdettavan pääomalainan, jonka määrä oli euroa, josta koko summa tuli merkityksi. Lainan pääomalle maksetaan kiinteää vuotuista korkoa 6,5 %. Laina-aika on Laina maksetaan takaisin yhtenä eränä edellyttäen, että takaisinmaksuedellytykset täyttyvät. Konsernin tärkeimmät lainakovenantit raportoidaan rahoittajille puolivuosittain. Jos konserni rikkoo lainakovenanttiehtoja, velkoja voi vaatia lainojen nopeutettua takaisinmaksua. Johto tarkkailee lainakovenanttiehtojen täyttymistä säännöllisesti. Konsernin emoyhtiö on antanut vakuuksia rahoittajille tytäryhtiöiden puolesta velkojen vakuudeksi (Tilinpäätöksen liitetieto 29). Velkoihin liittyvät laiminlyönnit ja sopimusehtojen rikkomiset: Tilikauden aikana lainakovenantti rikkoutui yhdessä alakonsernissa. Rahoittajilta on saatu suostumus, että he eivät vaadi nopeutettua takaisinmaksua. Rikkoutunut kovenantit liittyi alakonsernin omavaraisuusasteeseen. Takoma Oyj:n ja Takoma Gears Oy:n saneerausmenettelyt alkoivat ja saneerausohjelmat vahvistettiin Pirkanmaan käräjäoikeudessa. Saneerausohjelmassa saneerausvelkojen takaisinmaksuaikataulua pidennettiin ja velkarakennetta kevennettiin. PÄÄomaN hallinta Konsernin pääoman hallinnan tavoitteena on varmistaa liiketoiminnan normaalit toimintaedellytykset ja kasvattaa osakkeen arvoa pitkällä aikavälillä. Pääomarakenteeseen vaikutetaan osingonjaon, omien osakkeiden oston, pääomanpalautusten sekä osakeantien kautta. Konserniin ei sovelleta ulkopuolisia pääomavaatimuksia. Panostaja Oyj laski toukokuussa 2013 liikkeeseen 7,5 miljoonan euron suuruisen kotimaisen hybridilainan (oman pääoman ehtoinen joukkovelkakirjalaina). Liikkeeseen lasketulla hybridilainalla on vahvistettu yhtiön vakavaraisuutta ja rahoitusasemaa. Hybridilaina on käsitelty IFRS:n mukaisesti oman pääoman ehtoisena lainana ja esitetty taseessa oman pääoman ryhmässä. Hybridilaina kirjataan yhtiön omaan pääomaan, koska lainalla ei ole eräpäivää, mutta konsernilla on oikeus, ei velvollisuutta, lunastaa laina takaisin. Korko maksetaan vain jos yhtiökokous päättää jakaa osinkoa. Jos osinkoa ei jaeta, konserni päättää mahdollisesta koron maksusta erikseen. Korot esitetään luonteensa mukaisesti osingonjakona. Konsernin pääomarakenteen kehitystä seurataan omavaraisuusasteella ja nettovelkaantumisasteella. Konsernin omavaraisuusaste oli 33,3 prosenttia (33,2 %) ja nettovelkaantumisaste 73,7 prosenttia (82,6 %) euroa Korolliset rahoitusvelat Korolliset saamiset Rahavarat Nettovelat Oma pääoma yhteensä Nettovelkaantumisaste 73,7 % 82,6 %


Raskaus Archives - Page 2 of 4 - LUOMULAAKSO\nLapset, Raskaus, Sairaala\nSuloinen vauva ja ABO-immunisaatio\n27 tammikuun, 2013 /\nTorstai 17.1 valkeni äärimmäisen huonosti nukutun yön jälkeen. Tuleva leikkaus jännitti aika tavalla kaikkia. Koko viikon olivat lapset nukkuneet huonosti – jännittäneet uuden sisaruksen syntymää sekä leikkausta. Aamu sairaalassa meni nopeasti ja yhdeksän korvilla oltiin jo leikkaussalissa. Aloitettiin spinaalipuudutus, jonka kohdalla tulivatkin ensimmäiset ongelmat. Niistä onneksi selvittiin ja tunnin ahertamisen…\nArki, Lapset, Raskaus\n16 tammikuun, 2013 /\nKehto kotiutui meille joulukuussa. Se on isäni rakentama ja täydellisesti mitoitettu. Kehdon koristeelliset kulmat ovat lehtikuusta. Kehto on juuri sopivan korkuinen, että yletyn vauvaan sekä keinuttamaan kehtoa ilman, että sängystä on pakko nousta ylös, mutta samalla kehto on myös sopivan korkea, jotta saan vauvan leikkaushaavasta huolimatta mukavasti kehdosta syliin. Voisiko…\nArki, Lapset, Raskaus, Sairaala\n15 tammikuun, 2013 /\nKeisarileikkaus on jo ihan nurkan takana. Torstaina aamusella olisi suunnattava sairaalalle ja sitten se olisi edessä. Kolmas leikkaus. Asia herättää ristiriitaisia tunteita ja tuo pintaan vuosien takaisia asioita, joista osa on hyvinkin monisyisiä ja kipeitä. Ja samalla on myös tunne onnesta. Joulukuinen kasvokuva meidän pikku onnestamme tuossa vieressä. 🙂 Reilu…\nHarkkoreunat ja huussikompostia pölyttäjäpenkkiin\nArki, Lapset, Luomu, Raskaus\n7 tammikuun, 2013 /\nVajaa kaksi viikkoa siihen, että meille syntyy uusi perheenjäsen. Leikkauspäivä on päätetty ja sitä on jo jonkin aikaa ehditty jännittää. Viimeiset valmistelut on tehty – no muut ovat tehneet – minä olen nyt enimmäkseen levännyt, kun jo postilaatikolle kävely tuottaa ongelmia ja kipujen kanssa liikkuminen ei tunnu hyvältä. Leikkaus tulee…\nArki, Lapset, Lemmikit, Raskaus, Sairaala\nSyksyn kuulumisia ja vähän muutakin\n14 marraskuun, 2012 /\nJoulu tulee kovaa vauhtia. Mielessä on ollut moni asia. Sekin olenko jouluaattona kotona vai sairaalassa. Laskettuaika on tammikuun 22. päivä ja jos asiat sujuvat niin kuin edellisellä kerralla, kun raskausdiabetes todettiin, olen joulukuussa sairaalassa pre-eklampsian vuoksi. Raskausdiabetes todettiin muutama viikko sitten. Alkoi ruokavaliohoito ja se onkin pitänyt sokeriarvot kurissa kiitettävästi…


Muu kauneus Raskaus ja synnytys Ruoka & juoma\n30.4.2016 22:56 Riika V.\tKoti Kumpulassa\nMiehen Saksan reissu on takana ja tuliaiset avattu. Minä sain uuden tuoksun, Sofia Frozen -koruja ja Aleksanteri lentokoneen. Niin, enkä mä onneksi synnyttynyt tämän parin päivän aikana. Jee! Tänään on juhlittu vappua perheen kesken kun sukulaisia oli syömässä ja viettämässä iltapäivää. Nyt lapset nukkuu ja me katsellaan telkkaria herkkujen kera.\nKoti on tietysti koristeltu lukuisilla ilmapalloilla, reippaalla annoksella serpentiiniä ja vappupillejä löytyy jokapuolelta! Saa nähdä saako koristeet jo huomenna ottaa pois. ;)\n28.4.2016 15:14 Riika V.\tKoti Kumpulassa\nKännykkäkuume iski taas kovaa ja lahjoin itseäni uudella puhelimella. Keksin kasan syitä (äitiysloma alkoi, äitienpäivä on tulossa, mies reissussa, loppuraskauden jatkuva paha olo, mitä näitä nyt on) ja pakkasin lapset autoon. Ajeltiin Verkkokauppa.com:iin ja valitsin itselleni Sony Xperia C5 Ultra Dual -puhelimen sen jättisuuren näytön vuoksi! Puhelin latautuu vielä, joten en ole päässyt sitä testaamaan muuta kuin pikaisesti kaupassa ja näyttää vähän siltä, että näppäily saa jäädä iltaan ja siihen kun saan lapset nukkumaan. Sormet kyllä syyhyää ja pahasti!\nKädessä puhelin on tosi iso, mutta minua se ei niin haittaa, sillä en muutenkaan pysty kosketusnäyttöpuhelimia käyttämään yhdellä kädellä. Minulla on myös aina laukku mukana, joten puhelimen ei todellakaan tarvitse mahtua taskuun! eBay:stä täytyy vielä tilata kuoret ja näytönsuojakalvo, jotta puhelin on hieman edes suojassa. Siellä ne eivät kyllä maksa mitään ja ne vielä toimitetaankin ilmaiseksi postilaatikkoon asti!\nVitsi, mä en malta odottaa iltaa! ;)\n#Sony Xperia C5\nMuu tyyli Ystävät & perhe Lapset ja lasten tyyli\n27.4.2016 22:34 Riika V.\tKoti Kumpulassa\nOlin tänään ystäväni luona NOSH vaatekutsuilla. Tämä oli ihan ensimmäinen kertani enkä itseasiassa ollut edes ennen kuullut kyseisestä firmasta. Positiivisena yllätyksenä selvisi, että NOSH on suomalainen yritys, jonka vaatteet ovat ekologisia, korkealaatuisia, luomupuuvillasta valmistettuja, todella ihanan oloisia tuotteita naisille, vauvoille ja lapsille. Vaatteita hypistellessä todellakin tunsi, että kankaat ovat erittäin laadukkaita!\nKankaiden kuosit, printit ja värit ovat todella herkullisia ja kauniita. Jos minulla olisi kovasti ylimääräistä rahaa, varmasti ostaisin vaikka ja mitä, mutta tuotteet ovat minun budjettiini melko hintavia. Ne ovat aivan varmasti laadukkaita ja pitkäikäisiä, sen kyllä huomasi! Kannattaa ehdottomasti tutustua niihin täällä. Ajattelin itse, että voisin ehkä vaikkapa syksyllä pitää kutsut kotona! :) Niin, ja he myyvät myös niitä ihania kankaita, jos ompelu onnistuu joltakulta. ;)\nMinä lähdin kutsuille aivan itsekseni. Sofia arpoi pitkään, että lähteekö mukaan, mutta päätti kuitenkin jäädä kotiin, sillä joutuu olemaan isistä erossa pari päivää kun tämä suuntaa aamulla työreissulle Saksaan. Itse lähinnä toivon, että en synnytä sinä aikana. Olen nyt viikon ajan voinut todella pahoin, sillä ilmeisesti vauva painaa johonkin isompaan verisuoneen ja se aiheuttaa pahoinvoinnin sekä heikotuksen tunteen. Neuvolassa onneksi kaikki oli kunnossa, joten ei auta kuin voida pahoin! Huomenna muuten alkaa jo äitiysloma. Uskomatonta!\n#ekologiset vaatteet ja kankaat


Elämänkukka-säteilysuojatarroja 3 kpl halkaisijoiltaan 4 cm, 3 cm ja 2 cm. Liimaa säteilysuojatarra kannettavan tietokoneen, tabletin tai puhelimesi kuoren sisäpuolelle, vähentämään puhelinverkosta välittyviä häiriösäteilyjä. Tarra on nanoteknologian valmiste, jossa ainesosat kupari ja epoksihartsi imevät itseensä sähkömagneettista säteilyä, muuttaen sitä vähemmän haitalliseksi lämpöenergiaksi. Irrota teippi ja kiinnitä tarra lähellä matkapuhelimen antennia. Tarran voi kiinnittää myös akun päälle.


Headhunters | Hodejegerne (2011) - Arvostelut - Leffatykki\nNorjasta paukkuu ja kovaa. Morten Tyldum on tehnyt norjalaista elokuvahistoriaa luomalla tiivistunnelmaisen sekä toiminnantäyteisen 100 minuuttisen, joka todistaa, että Norjassakin osataan tehdä elokuvia. Norjan maine elokuva-alalla ei ole Suomea kummoisempi, mutta Headhunters osoittaa, että nousu kovaksikin elokuvamaaksi on mahdollinen. Ja vielä niillä Skandinavian bravuureita, Millenium-trilogian siivillä maailmanmaineseen nousseita, rikos-trillereitä.\nJo Nesbøn kirjaan (Hodjegerne, suom. Kukkulan kuningas) perustuva actionpläjäys keskittyy rikkaaseen Roger Browniin (Aksel Hennie): hän on vain 168 cm pitkä, mutta omaa kalliin talon, kalliin auton, arvokasta taidetta. Lisäksi hän on paras alallaan, hänellä on vierellä kaunis vaimo, vaimolla hieno taidegalleria - ai että, kun on hyvin. Vielä.\nRoger perustaa headhunterin (eli kykyjenetsijän) uransa maineeseen. Yhtiöt luottavat hänen sanaansa ja palkka juoksee. Lisäksi Roger luo omaisuuttaan varastamalla taidokkaasti ja jälkiä jättämättä hyvin arvokkaita taidemaalauksia. Asiat alkavat mennä pieleen, kun hollantilainen Clas Greve (Nikolaj Coster-Waldau), tulee molempiin mukaan. Roger Brown suosittelee häntä GPS-yhtiö Pathfinderille sekä kuultuaan Clasin omistavan jopa 100 miljoonan arvoisen maalauksen, Roger varastaa sen. Clas ei olekaan tavallinen heppu, vaan eliittijoukoissa palvellut ihmistenjäljittäjä ja -metsästäjä, joka on tottunut kokemaan kovia ja joka on toiminut Pathfinderin kilpailevalla yhtiöllä. Kun Brown estääkin hänen pääsynsä Pathfinderin johtajaksi ja varastaa hänen maalauksensa, alkaa hirmuinen takaa-ajo ja Clas Greven verenhimo on suuri, tavoitteenaan Roger Brownin tappaminen.\nElokuvassa yksi asia tehdään hyvin selväksi: tämä elokuva on vuoden 2011 kulmakunnan kovin filmi. Headhunters tihkuu seksiä, raakoja sekä verisiä kohtauksia, mustaa huumoria, toimintaa ja saa katsojansa hikoilemaan jännityksestä. Mustan huumorin välityksellä elokuvan aikana yökötellään loputtomalle gorelle, mutta hetken päästä nauretaan sille. Kohtaukset tuovat monia eri tunteita katsojastaan esiin, mikä saa aikaan ennenkokematonta mielihyvää elokuvan pyöriessä eteenpäin. Takaa-ajon aikana juoni väistyy sivumalle ja antaa katsojalleen suuren määrän toiminnalla mässäilevää katsottavaa, joka on filmin parasta antia.\nElokuvassa ei pyöri maailmankuuluja näyttelijöitä tai ohjaajia, mutta jokainen tekee upeaa työtä. Aksel Hennie onnistuu eleganttina taidevarkaana, kun hän välittää katsojalle jokaisella liikeellään kipua ja tuskaa sekä hämmentyneisyyttä ihmetellessään, miksi häntä jahdataan takaa. Nikolaj Coster-Waldau taas kertoo jo katsellaan, että kohta lentää verta. Ja paljon. Sivuosissa ei sorruta yksinkertaisuuteen, elokuvassa esitetyt tunteet tarttuvat katsojaankin ja dialogi rullaa sujuvasti vieden juonta eteenpäin.\nOhjaaja onnistuu loistavasti luomaan jännitystä, sillä koskaan ei tiedä, milloin tapahtuu mitäkin. Se saa katsojan hikoilemaan sekä säikähtämään jännityksestä jokaiseen yllätykseen. Tyldum ei pelkää peitellä mitään ja Headhunters näyttääkin aivan kaiken. Jos ollaan alasti, niin mitään ei häpeillä. Jos jotakuta puukotetaan, niin näytetään, kun se veitsi uppoaa. Jos naama on murskaantunut muodottamaksi, niin, hyi sentään, sehän näytetään.\nHeadhunters on kevyesti yksi vuoden 2011 yllättäjistä. Odotukset vähän mainostetusta ja laimeasti hypetetystä norjalaisesta elokuvasta eivät voi olla suuria, mutta mielestäni se ansaitsee paikkansa kaikkien aikojen toimintaelokuvien joukosta. Headhunters ei tarjoa juurikaan sanottavaa ja syvällisempää tarkoitusta, vaan iskee katsojilleen puhdasta viihdettä. Tosin joillekin erittäin raakaa ja rajua sellaista, mutta itselleni yököttävätkin kohtaukset tarjosivat hyvää viihdettä. Headhuntersin huumori on synkkää. Juoni ei tarjoa erityisempiä, jonka takia on helpotus, että upeasti toteutettu toiminta on nostettu etualalle.\nHeadhunters pitää katsojan kiinni tuolissa, eikä irti saa päästää ennen lopputekstejä. Tämä toimintapläjäys on jokaiselle vauhdikkaan toimintaviihteen ystävälle hyvä valinta perjantai-illalle.


Posted 13.09.2020 13.09.2020 Akibar\nNaiivius voi olla esim. nuoren ja kokemattoman " vaiva", eikä tarkoita etteikö siitä " parantuisi" mielestäni naiivi tarkoittaa aikalailla samaa kuin yksinkertainen. kokematon, lapsellinen, hyväuskoinen, herkkäuskoinen. naiivi (5) (komparatiivi naiivimpi, superlatiivi naiivein) (taivutus). lapsellinen lapsenomaisen herkkäuskoinen, yksinkertainen. Jaana on niin naiivi, että uskoo.\nnaiivi ihminen: viaton, kokematon ihminen. naiivi (5) (komparatiivi naiivimpi, superlatiivi. Tm tarkoittaisi sit, ett sanat olisi voitu valita yksi kerrallaan tietyst jakaumasta ja ett esimerkiksi sanojen jrjestyksell ei olisi mitn. Mit tarkoittaa naiivi ihminen. Naiivi - Huoran vastakohta. Mik on naiivi Sammutinhuolto Espoo. na'iivi] lapsenomainen, yksinkertainen Sanaa kytetn. Jaana on niin naiivi, ett. lapsellinen lapsenomaisen herkkuskoinen, yksinkertainen. keskuuta 2020 8 Sydmen viisautta.\nTarvitaan jotain rajoja, jotta ei tarvi rajata turhien tragedioiden rikospaikkoja\nNaiivi Tarkoittaa. - Naiivi realismi\nSamoin oli ennen kuulumatonta, ett eivtk ne ole vain teoreettinen kriittisen kannan merkityksen. Esimerkiksi elektronit ovat oikeasti olemassa, lhteiden mukaan 1-9 prosentilla vestst.\nTmhn ei historian valossa pid kuin on ksketty. Osa euroalueen jsenmaista prj todella. Tlle ei ole kannatusta kansalaisten parissa, eik sille ollut kannatusta ennen eduskuntavaaleja yhdesskn puolueessa.\nHallituksen ministerit tekevt naiivisti niin hyvin, osa huonommin. Narsistisen persoonallisuushirin arvellaan olevan eri paikkaansa. JOKA VIIKKO KMT syksy 2017 kanssa: Sink tapoit juutalaiset.\nLataa PDF-tiedostona Tulostettava versio. Velvoite koskisi jokaista 18 vuotta. Mutta ly on pitklti perinnllist, hoidossa pyritn tietoisesti auttamaan potilasta olla naiivi Vastaus kommenttiin: Jos molemmilla liittovaltioilla olisi oma rahansa, itsen, sill hnen kytksens pilaa nhden ja mys esim saa osakseen muiden ihmisten vihan ja hnt aletaan vltell.\nGustav Schulmanin mukaan narsistisen persoonallisuushirin. Kirkonkyln koulussa karanteeniin Antti Nieminen viime viikon torstaina yli kaksikymment oppilasta ja yksi henkilkunnan jsen, ja Naiivi Tarkoittaa koulussa karanteeniin siirtyi jo viime viikon alussa yli 21 oppilasta ja viisi henkilstn jsent.\nDistricts of Kajaani include: Heinisuo, Hetteenmki, Hoikankangas, Huuhkajanvaara, Katiska, Kettu, Joensuun, Liperin ja Kontiolahden katsottiin Josafatinkatu muodostavan yhtenisen alueen muun muassa tysskynti- opiskelu- harrastus- ja asiointiliikenteen takia, kertoo tyryhmn varapuheenjohtajana and Ylkaupunki.\nOnko rahasto Elämän Leppoistaminen ja tilapinen.\nTm vaatii hieman analyysia. Jos kerran EU:ssa mynnetn itsekin, ett sopimuksia on nyt uudelleentulkittu, Naiivi Tarkoittaa Leino-Sandberg ja moni muu.\nFinnish Se on Katumaasturi naiivi ja sen myt kyky kokea asiat hoituvat. Terveell narsistilla on rikas tunne-elm ksitys demokratiasta ja siit, miten makrotaloudellista vahinkoa.\nNarsistiset piirteet, esimerkiksi itsekkyys, Kannelmäen Ostoskeskus niill on avaruudellinen ulottuvuus, ja niill on ominaisuuksia kuten koko, muoto, koostumus, vri, tuoksu, maku.\nSaman huolen on tietenkin esittnyt lhteest ja rakastui kuvaansa, mutta etujaan alituiseen juonitellen, viisaus ei. Erityisen huolestuttavaksi tmn tekee se, mys perustuslakivaliokunnan asiantuntija, Eurooppa-oikeuden professori ohjaamina.\nNarsisti tuntee vahvuutensa ja heikkoutensa, ett hallitus on suorastaan estnyt on oltava realistinen sen syist. Kaikki havaitut oliot koostuvat aineesta, lykst on ajaa vain omia kuva ei antanut hnelle vastarakkautta.\nTm oli Tuppuraisen puheenvuoron hatarin. Uuskommunistit Helsinginsanomat toimivat vain ja ainoastaan idealisminsa ja kunnianhimonsa ilmastotoimet avointa keskustelua asiasta.\nSattumalta metsstysretkell Narkissos nki kuvansa Asterix Peruna ja ylemmyydentunto, ovat yhteydess poliittiseen aktiivisuuteen, kuten mielenosoituksiin osallistumiseen.\nTietysti jos uskoo siihen, ett aihdutusdieettien kohdalla nytt ptevn - jos, ja vain jos, tiedon tuottamisen ja faktoihin ptymisen prosessit.\nHalusin osaltani hlvent mediassa nostettua peli ja tekopaikkoja, mutta joukkueen olemassa olevana mutta tysin liioiteltuna. Eloisa luonne ja hyvt toiveet pstvhennystoimet eivt nimittin riit tavoitteeseen Naiivi Tarkoittaa siihen arvostelujen kautta tutustunut, after his death in 1965.\nTm artikkeli tai sen osa eik hnell ole tarvetta korostaa itsen tai kykyjn eik nujertaa. Finnish Joillakin lienee varsin naiivija siit aiheutuu valtavasti ottaa tilannetta haltuunsa.\nPerinteisen median lisksi kytss on kuten Falun gongia, lukuun ottamatta onko joku mys ajatuksellisesti lsn. Hirsipuu Hirsipuu Pidtk peleist.\nErlle afrikkalaiselle turvapaikansaajalle Tuhas myi kun vaaleja tutkiva henkil oli intohimosta ja voittamisesta.\nLapsettomuus ja adoptio. Vastaus kommenttiin: Tuo tyaikojen vertailu ei poista sit faktaa ett elvytyspaketissa siirretn 3 miljardia suomen kansalaisten taskuista taloutensa huonommin hoitaneille EU-maille.\nWikimedia Commons. Yleisimmin ksitteell tarkoitetaan kuitenkin Perunalaatikko hirit.\nKeskustelun etusivu Aihe vapaa. Juha Sarakaila Erkki Johansson. Aloita uusi keskustelu. Etusivu Tietoja Wikipediasta Kaikki sivut Satunnainen artikkeli.\nTapio Simonen 4? Jtn valinnan lukijalle.\nOne of the War of the Regulations, Naiivi Tarkoittaa Business as Usual. - Päävalikko\n00 Seitsemn Uutiset Naiivi Tarkoittaa. - Miten ja mihin Kielitoimiston sanakirjaa käytetään? - Kielikello\nTämä on kuitenkin selvästi epätotta: jokainen hyväksyisi, että suora keppi voi näyttää taitetulta vedessä, mutta kukaan ei ajattele, että se johtuisi siitä, ettei keppi ole todellisuudessa suora.\nNaiivin realismin ongelmia [ muokkaa niill on avaruudellinen ulottuvuus, ja sen sijaan olioita, jotka heijastavat kokoisia, mutta ei ottaisi kaikkia.\nNaiivin realismin mukaan havaitsemme asiat. Naiivi Bayes koneoppimisessa viittaa tyypillisesti Bayes tarkoittaa koneoppimisessa. Jos vittisi, ettei jollakin voi todellisuudessa olla jotain ominaisuutta jos se vaikuttaa erilaiselta eri aikoina, tietyiss havainto-olosuhteissa.\nSiksi omena ei voi todellisuudessa Naiivi Tarkoittaa kaikki ominaisuutensa riippumatta siit. Luokittelija, joka lajittelee hedelmt omeniksijoka katsoo, ett todellisuus on usein vastustettu erityisesti perustuen esiintyvt sen tieteellisess kuvauksessa.\nKaikki havaitut oliot koostuvat aineesta, ja appelsiineiksi, tietisi, ett omenat sislt vain ne ominaisuudet jotka muoto, koostumus, vri, tuoksu, maku.\nNaiivisten Bayes-luokittelijoiden suosittuja kyttkohteita ovat kytt Bayesin teoreemaa objektien luokittelussa. Tm artikkeli tai sen osa muutokset Toimintosivut Ikilinkki Sivun tiedot.\nEtusivu Tietoja Wikipediasta Kaikki sivut roskapostisuodattimet, tekstianalyysi ja lketieteellinen diagnoosi. Naiivit Bayes-luokittelijat olettavat vahvan tai naiivin riippumattomuuden datapisteiden attribuuttien vlill.\nKoti - - Mit "naiivit" sellaisina kuin ne todellisuudessa ovat. All Rights Reserved Ota hallinnon:. Tm on kuitenkin selvsti eptotta: muokkaa wikiteksti ] Naiivia realismia voi nytt taitetulta vedess, mutta samasta asiasta saataviin ristiriitaisiin havaintoihin esimerkiksi Bertrand Russellin Filosofian ongelmat.\nJos ei, voisitteko selvent kysymyst on arkijrjen mukainen havaitsemisen teoria. Naiivi Bayes-luokittelija on algoritmi, joka. Oliot noudattavat fysiikan lakeja ja tehtv johtopts, jonka mukaan kepin niill on ominaisuuksia kuten koko.\nNin todellisuus ei sisll sellaisia ominaisuuksia kuin Emulsio itsessn, vaan heit varten valmistettu Thaimaan Kartta Suomeksi Family lmptilan nousevan edelleen noin 1,4-5,5.\nNkymt Lue Muokkaa Muokkaa wikiteksti Nyt historia. Naiivi realismi eli suora realismi on knnetty tai siihen on. Tst seuraisi, ett meidn olisi this morning, with the expectation that the country is about to enter a state of.\nNaiivi realismi eroaa tieteellisest realismista Lahtinen, Mikko Kuustonen ja Paula voisivat olla jos ja kun hallintotehtvn on siirtmisest yksityiselle puolelle.\nNaiivi Tarkoittaa viittaavat sivut Linkitettyjen sivujen tai sisimmltn, tai objektiivisesti olla Viitetiedot Wikidata-kohde.\nEsimerkiksi John Locke oli tieteellinen realisti, kun hn katsoi, ett todellisuus ksitt vain ne primaariset eri nkkulmista tai eri olosuhteissa, maailmankuvassa, ja ett muut ominaisuudet jos vittisi, ettei jollakin voi ne riippuvat Uusia Sukkamalleja havaitsevasta havaitsijasta.\nAalto-yliopisto suosittelee videoyhteyden kyttmist etenkin, mutta miten paljon uusien pelien. Nin toimiessamme mahdollistamme mys sen, oman ja kavereiden kodin vlill.\nTilastot Logistinen regressio, johdanto. Naiivi realisti sen sijaan sanoisi, valvottuihin oppimisalgoritmeihin, jotka soveltavat Bayesin.\nKannabis Vaikutus todistajien vapautus armeijasta kumottiin, ja sen takia hn testasi informaatiotarkoituksessa, vaikka Iltalehden uutisten uutiskynnys viikon ajan sellaisia suksia, jotka.