Tuki- ja neuvontapalvelu Loppuraportti - PDF\nTuki- ja neuvontapalvelu Loppuraportti\nDownload "Tuki- ja neuvontapalvelu Loppuraportti 2001 2005"\n1 Tuki- ja neuvontapalvelu Apua mielenterveysongelmista kärsivien sairaiden omaisille Laatijat Projektivastaava Elisa Huuhtanen Projektityöntekijä Anne Alakiuttu\n2 Sisällysluettelo SISÄLLYSLUETTELO Johdanto... 3 Miksi omaiset tarvitsevat tukea ja apua?... 3 Keskeinen sanasto... 4 Omaiset mielenterveystyön tukena, Uudenmaan yhdistys ry Tuki- ja neuvontapalvelu... 6 Tuki- ja neuvontapalvelun asiakkaat... 7 Projektin asiakasryhmät... 7 Asiakastyypit... 7 Tuki- ja neuvontapalvelun tapaaminen... 8 Tapaamisten taustalla oleva teoriapohja... 8 Mihin tarinaa tapaamisessa tarvitaan?... 9 Kuinka perhe kokee läheisen psyykkisen sairastamisen... 9 Perheen hallintakeinot... 9 Tunteiden pyörremyrsky Tietoa sairaudesta Omaisen tukeminen Miten perhe voi auttaa? Kuinka sairastunutta läheistä voi tukea? Projektin resurssit Projektin tulokset Omaistapaamiset koko projektin ajalta Diagnoositilastot vuosilta Asiakkaat paikkakunnittain Puhelinyhteydenotot projektin aikana Sähköpostiyhteydenotot Omaisen ääni Omaisten kokemuksia läheisen psyykkisestä sairastamisesta Projektin yhteenveto Arviointia Kehittämistarpeita Lähteet Tukholmankatu 2, 7. krs, Helsinki puh. (09) , faksi (09)\n3 JOHDANTO Tämä raportti on Omaiset mielenterveystyön tukena, Uudenmaan yhdistys ry:n Kriisi-interventioprojektin *) loppuraportti. Projekti toteutettiin Raha-automaattiyhdistyksen tuella Projekti on toiminut tuki- ja neuvontapalvelun nimellä vuodesta 2002 alkaen. Projektin tavoitteena on ollut kehittää palvelu- ja tukijärjestelmä, jolla voidaan tukea mielenterveysongelmista kärsivien henkilöiden omaisia ja läheisiä. Tavoitteena on ollut tarjota omaisille mahdollisuus keskustella jo varhaisessa vaiheessa läheisen sairastumiseen liittyvistä kysymyksistä. Varhaisella avun tarjoamisella voidaan ehkäistä ja helpottaa omaisten psyykkistä tai psykosomaattista oireilua ja kriisejä. Esittelemme tässä raportissa projektin toimintaa ja tuloksia. Kerromme myös, mitä olemme oppineet omaisten kertomuksista. Raportissa pyrimme vastaamaan kolmeen projektin kannalta keskeiseen kysymykseen: 1. Miten omainen kokee läheisen psyykkisen sairastamisen? 2. Mitkä ovat omaisen selviytymiskeinot? 3. Minkälaista tukea omaiset tarvitsevat? Projektin keskeiset kysymykset Miksi omaiset tarvitsevat tukea ja apua? PsT Eija Stengård ja PsM Markku Nyman ovat selvittäneet omaisten hyvinvointia tutkimuksessaan Hiljaiset vastuunkantajat , jonka seurantatutkimuksessa haastateltiin 227 omaista. Tuloksissa osoitettiin, että mielenterveysongelmista kärsivien sairaiden omaisilla masennus on yleisempää kuin koko väestöllä. Tutkimuksessa Omaisten hyvinvointi (Stengård, Nyman 2001) haastateltiin 1600 omaisyhdistyksen jäsentä ja heistä 38 % oli sairastunut masennukseen, kun perheessä oli yksi psyykkisesti sairastunut perheenjäsen. Kun perheessä oli kaksi sairastunutta, omaisten masentuneisuus oli 48 %. Useiden lähteiden mukaan valtaväestöstä noin 5 % sairastuu masennukseen. Hiljaiset vastuunkantajat -raportissa omaisten jaksamista ja hyvinvointia selittäviä tekijöitä olivat mm. yleinen elämäntilanne, yksilön ja perheen elämänvaihe, taloudellinen tilanne, koulutustaso, sairastuneen tuen tarve, toimintakyky sekä läheisen huolenpitoon käytetty aika. Tutkimuksen johtopäätöksissä todettiin, että omaisjärjestöillä on jatkossa paljon tehtävää omaisten elämänlaatua tukevien toimintojen, tiedottamisen ja edunvalvonnan osa-alueilla. Omaisen jaksaminen ja hyvinvointi Seurantatutkimuksen tulosten perusteella Stengård esittää seuraavat suositukset. 1. Mielenterveyspotilaiden ja heidän omaistensa taloudellista selviytymistä tulee tukea. 2. Yksilöllistä hoitoa ja kuntoutusta sekä tuettua asumista tulee edelleen kehittää. 3. Yhteistyötä mielenterveysalan ammattilaisten ja omaisten välillä tulee edelleen tiivistää. 4. Omaehtoista vertaistukitoimintaa tulee tukea antamalla sille riittävät toimintaedellytykset. 5. Erityistä huomiota tulee kiinnittää omaisten masentuneisuuden ja uupumisen ennaltaehkäisyyn, tunnistamiseen ja hoitoon. Tuki- ja neuvontapalvelun toiminnan painopiste on keskittynyt erityisesti suosituksiin 4 ja 5. Omaisten uupumista ja masentuneisuutta voidaan ennaltaehkäistä, jos heille voidaan tarjota tietoa ja tukea sekä mahdollisuus tulla kuulluksi. Tuki ja neuvonta -projektin lähtökohtana on varhaisen tuen ja neuvonnan tarjoaminen. Yksilö- ja perhekohtaisen työn rinnalla on vahvasti ollut vertaistuen mahdollistaminen ryhmissä ja kursseilla. Omaisten masentuneisuus näkyy selvästi tuki- ja neuvontapalvelun asiakkaissa. Yhteydenotto järjestöön vaatii omaisilta aktiivisuutta avun ja tuen hakemiseen, joten voidaan ajatella, että masentuneisuusprosentti voi olla vielä suurempi henkilöillä, jotka eivät ole hakeutuneet järjestön toimintaan. Monet asiakkaista ohjautuvat tuki- ja neuvontapalveluun noin kaksi vuotta läheisen sairastumisen jälkeen ja kokevat, että aikaisemmin heillä ei olisi ollut voimia keskittyä omaan jaksamiseensa. Projektin työntekijöiden kokemuksen mukaan omainen hakee usein itselleen apua siinä vaiheessa, kun sairastunut perheenjäsen voi paremmin. Tässä vaiheessa omaiselle tulee tilaa kuunnella ja huomioida omaa vointiaan. Varhainen tuki ja neuvonta *) Interventio = väliintulo 3\n4 KESKEINEN SANASTO Omainen = tuki- ja neuvontapalvelun asiakas Omainen *) määritellään nykysuomen sanakirjan mukaan oman perheen jäseneksi, sukulaiseksi tai läheiseksi (Nykysuomen sanakirja 1989, 1996). Omaiskäsite kattaa oman perheen jäsenet: vanhemmat, isovanhemmat, sisarukset, lapset, lasten puolisot ja lastenlapset. Omaisiksi katsotaan myös lähisukulaiset ja heidän puolisonsa, sekä läheiset ystävät. Juridisesti rintaperilliset ovat lähimpiä omaisia. Omaiskäsitettä kuvaavia seikkoja ovat toisaalta suhteen pysyvyys ja jatkuvuus, läheisyys, luottamuksellisuus ja yhdessä asuminen, toisaalta verisukulaisuus ja polveutuminen yhteisistä esivanhemmista (Heiskanen 1989:21 23). Kuka on omainen? Psykoedukaatio Psykoedukatiivisella **) perhetyöllä tarkoitetaan tiedon, tuen ja ohjauksen antamista sairastuneelle sekä hänen läheisilleen. Psykoedukatiivisen perheohjauksen tavoitteena on lisätä tiedon kautta sairastuneen ja hänen läheistensä ymmärrystä psyykkisestä sairaudesta. Oleellista on, että annettava tieto voidaan liittää omaisen ja perheen kokemuksiin, mikä mahdollistaa ymmärryksen syntymistä. Pyrkimyksenä on vaikuttaa kodin ilmapiiriin sairastuneen kuntoutumista ja läheisten hyvinvointia edistävästi. Lopullisena päämääränä on vähentää asiakkaan sairaalahoidon tarvetta ja helpottaa hänen paluutaan opiskelu- ja työelämään ja parantaa perheen elämänlaatua. Läheisillä on annettavanaan arvokasta tietoa asiakkaan sosiaalisesta toimivuudesta, kuormittuvuudesta jne. On siis erittäin tärkeää, että ohjaus tavoittaa sairastuneen nimeämät läheiset (Psykoedukaation työkirja Berg, Johansson, 2003). Tieto Rehellinen ja oikea tieto lisää luottamusta yhteistyösuhteessa (Iivananainen ym ). Omaisten tuki- ja neuvontapalvelun keskeisenä tehtävänä on tiedon antaminen omaisille psykoedukatiivisen mallin mukaisesti. Tiedon kautta omainen löytää sanat sairauden herättämille tunteille ja ymmärryksen siihen, mistä psyykkisessä sairaudessa on kysymys. Tiedon kautta sanat tunteille Tuki Tuki on turvaa antavaa, ylläpitävää, edistävää, auttavaa, jotakin tai jotakuta kannustavaa (Nykysuomen sanakirja 1989, 1996). Omainen tarvitsee tukea vahvistamaan omaa jaksamistaan ja näkemystään perheen tilanteesta. Sosiaalinen tuki Sosiaalista tukea saava omainen selviytyy kriisistä paremmin kuin tukea riittämättömästi saava omainen. Ihmisen ikä, sukupuoli, uskonto ja elämäntilanne vaikuttavat siihen, miten paljon tukea tarvitaan. Tuki voi olla lyhytaikaista ja välitöntä tai pitkäaikaista ja jatkuvaa (Lehto, Laitinen-Junkkari, Turunen 2000). Emotionaalinen tuki Emotionaalinen ***) tuki koostuu läheisyydestä, liittymisen ja arvostuksen saamisesta sekä kyvystä uskoutua ja luottaa toisiin ihmisiin. Emotionaalinen tuki ilmenee myös myönteisenä ilmapiirinä, yhteenkuuluvuuden tunteena, uskona tulevaisuuteen ja sairauden hyväksymisenä (Kangas 1999). Viitalan (1999) tutkimuksen mukaan tärkeimmät emotionaalisen tuen auttamismenetelmät ovat asiakkaan arvostaminen, hyväksyminen, kiinnostuksen osoittaminen ja kunnioittaminen. Tieto, tuki ja toivo omaisen jaksamisen kulmakivet Tiedollinen tuki Tiedollinen tuki on sellaisten neuvojen antamista, joiden tarkoituksena on auttaa henkilöä ongelmien ratkaisemisessa. Tieto auttaa omaisia selkiyttämään läheisen sairastumisesta aiheutuvaa tilannetta. Tärkeää on, että omainen pystyy ymmärtämään ja vastaanottamaan saamaansa tietoa (Lehto, Laitinen-Junkkari, Turunen 2000). Tiedollinen tuki voi olla myös neuvontaa ja päätöksen tukemista sekä opetusta ja harjoitusta (Viitala H. 1999). Toivo Nykyään perhe nähdään enemmänkin sairauteen reagoivana eikä niinkään sairautta tuottavana ympäristönä (R. Salokangas ym. 1991). Omaisen kannalta omat haaveet perheen tulevaisuudesta täytyy ehkä arvioida uudelleen perheenjäsenen sairastuttua. Tiedon ja tuen lisäksi toivo edesauttaa perheen selviytymistä. Toivo auttaa selviytymistä *) Omainen voi tässä raportissa tarkoittaa yhtä henkilöä tai koko perhettä **) Psykoedukatiivinen = koulutuksellinen, opetuksellinen ***) Emotionaalinen = tunneperäinen, -pitoinen, tunteenomainen, tunne- 4\n5 OMAISET MIELENTERVEYSTYÖN TUKENA, UUDENMAAN YHDISTYS RY. Omaiset mielenterveystyön tukena, Uudenmaan yhdistys ry. perustettiin vuonna Yhdistyksen perustaneet omaiset kohtasivat ensimmäisen kerran mielenterveysseuran valtakunnallisessa Omaisen ääni -tukiprojektin tilaisuudessa Helsingissä. Tukiprojektin päätyttyä omaiset kokivat tarvetta vertaistoiminnalle ja päättivät jatkaa kokoontumista omana ryhmänään. Ajatus omaistoiminnasta on lähtenyt liikkeelle v Ranskasta ja Suomeen se tuli Omaisen ääni -projektin myötä v Mielenterveysseuran projektin päätyttyä mielenterveyskuntoutujien omaiset perustivat Uudenmaan omaisyhdistyksen. Perustajajäsenten tavoitteena oli luoda yhteisö, jossa omaiset voivat jakaa kokemuksiaan psyykkisesti sairastuneen läheisenä. Tarkoituksena oli myös käsitellä läheisen sairastumiseen liittyviä tunteita sekä saada tukea toinen toisiltaan. Omaiset kokivat tarpeelliseksi saada tunteita herättävälle asialle kasvot ja tuoda omaisen rooli näkyväksi. Perustajajäsen Maija Dammert totesi: Omaisen osa: se on täysipäiväistä työtä, jota kukaan ei ole valinnut. Sama punainen lanka ohjaa työtämme yhdistyksessä edelleen. Yhdistys on 17 vuoden aikana kasvanut vapaaehtoistyöstä ammatilliseksi toiminnaksi. Tällä hetkellä yhdistyksessä työskentelee 18 sosiaali- ja terveysalan ammattilaista. Yhdistys on myös vakiinnuttanut asemansa sosiaali- ja terveydenhoitoalan ammattilaisten keskuudessa. Omaisena olo täyspäiväistä työtä Kaavio tuki- ja neuvontapalvelun toiminnasta Asiakkaan yhteydenotto: puhelin, sähköposti 1 3 tapaamista / yksilö tai perhe Liittyminen omaisyhdistykseen RYHMÄT Aloitusryhmä Depressioryhmä Puolisoryhmä Tilaa ilolle -ryhmä Senioriryhmä Sisarusryhmä Vanhempainryhmä TOIMINTAKESKUS Tiistaikahvila Jäsentoiminta: retket ymv. KURSSIT Aluetyön kuntoutuskurssit Omatoimiryhmät Lapsi omaisena -projektin perhekurssit Jatkokurssi Viikonloppukurssi vastasairastuneiden omaisille Jatkokurssi Omatoimiryhmä kerran kuukaudessa OPINTOPIIRIT Vastasairastuneiden omaisille Psykoosi Skitsofrenia JÄRJESTÖTOIMINTA Alueryhmät Tapahtumat KOTIOSOITEPROJ. JULKINEN SEKTORI 5\n6 Tuki- ja neuvontapalvelun asiakkaat varaavat ajan tapaamiseen. Heidät ohjataan tapaamisen jälkeen yhdistyksen muihin toimintoihin, tarvittaessa julkisen sektorin piiriin tai toisten järjestöjen toimintaan. Osa asiakkaista ei halua liittyä yhdistyksen jäseniksi. Tuki- ja neuvontapalvelun asiakkaat varaavat ajan tapaamiseen. Heidät ohjataan tapaamisen jälkeen yhdistyksen muihin toimintoihin esimerkiksi vertaisryhmiin, kuntoutuskursseille, virkistystoimintaan, asiantuntijaluennoille sekä tietopohjaisiin opintopiireihin. Vertaisryhmät ovat joko suljettuja- tai avoimia ryhmiä. Suljetuissa ryhmissä omaiset kokoontuvat noin 8 kertaa ja ryhmän kokoonpano pysyy samana. Avoimiin ryhmiin osallistuminen ei vaadi sitoutumista ja ryhmän koko sekä henkilöt vaihtelevat. Tarvittaessa omaisia ohjataan yhdistyksen ulkopuoliseen toimintaan. Omainen voi tarvita julkisen sektorin apua esimerkiksi oman masennuksensa hoitamiseen. Asiakasta tuetaan hakeutumaan myös muihin järjestöihin, kuten Irti Huumeista ry., Itsemurhan tehneiden omaiset ry. tai erilaisiin potilasjärjestöihin. Usein omaiset liittyvät yhdistyksen jäseniksi, vaikka tuki- ja neuvontapalvelun omaistapaaminen ei jäsenyyttä edellytäkään. Tuki- ja neuvontapalvelu Uutta ei tarvitse rakentaa vanhan raunioille, vaan aikaisemman rakennustyön jatkoksi. (Pekka Reinikainen, Omaiset mielenterveystyön tukena, Uudenmaanyhdistys ry., puheenjohtaja 1995) Tietopalvelujen tarjoaminen omaisille, läheisille ja perheille on ollut tärkeä osa yhdistyksen tehtävää. Yhdistyksen perustamisesta lähtien on tavattu omaisia ja heitä on tuettu vertaisryhmien avulla. Ensimmäisinä vuosina omaiset olivat itse vapaaehtoisina päivystämässä puhelinneuvonnassa ja omaiskahvilassa, jotta toiminta saataisiin käyntiin. Ensimmäisten palkattujen työntekijöiden myötä toiminta laajeni ja yhdistyksen tarjoamien palvelujen kysyntä kasvoi. Tukija neuvontapalvelun ensisijaisena tehtävänä oli keskittää Uudenmaan alueen omaispalvelut (omaispuhelut ja perhetapaamiset) tämän projektin työntekijöille. Ennen tuki- ja neuvontapalvelun perustamista tätä yhdistyksen perustehtävää hoitivat kaikki silloiset työntekijät ja he kokivat tarpeelliseksi keskittää nämä toiminnot tietyille henkilöille. Resurssien keskittäminen selkeästi tuki- ja neuvontapalveluun on palvellut omaisten tarpeita yhä paremmin. Omaispalvelujen kysynnän kasvu Tuki- ja neuvontapalvelun työhön kuuluvat omaistapaamiset ja puhelinneuvonta. Toimintakeskus on kuulunut tähän projektiin vuodesta Sen toimintaan kuuluu mm. joka viikko kokoontuva kaikille omaisille tarkoitettu avoin tiistai-kahvila, missä keskustellaan kahvikupin äärellä omaisten esille nostamista asioista. Toimintakeskus järjestää tiistai-kahvilan lisäksi yhdistyksen jäsenille erilaisia virkistysretkiä. Tämän projektin aikana on retkiä tehty mm. Hyrsylän mutkaan, Lohjalle, Hämeenlinnaan ja useamman kerran Tallinnaan eri teemojen merkeissä. Muuta toimintaa ovat olleet mm. teatterissa käynnit, taidenäyttelyt ja kesäretket esim. Kaunissaareen. Perinteeksi on muodostunut omaisten ja kuntoutujien yhteinen virkistyspäivä Laajarannassa. Virkistyspäivä on aina elokuun viimeisenä perjantaina. Retkille on osallistunut keskimäärin 30 Uudenmaan yhdistyksen jäsentä. Projektin aikana olemme kehittäneet kurssimallin vastasairastuneiden henkilöiden omaisille. Vastasairastuneiden omaiset tarvitsevat erilaista tukea kuin perheet, joissa on pitkään eletty psyykkisen sairauden kanssa. Tilanne perheessä on yleensä vielä akuutti, ja he tarvitsevat perustietoa psyykkisistä sairauksista sekä muuttuneen elämäntarinan läpikäymistä. On helpottavaa tavata muita samassa elämän tilanteessa olevia omaisia. Kurssi koostuu kolmesta osasta. Ensimmäinen viikonloppukurssi on perjantaista sunnuntaihin. Kurssin aiheena on, mitä perheessä tapahtuu, kun joku perheenjäsenistä sairastuu psyykkisesti. Ryhmä on kooltaan 12 henkilöä. Seuraava osa on noin puolen vuoden kuluttua lauantaista sunnuntaihin. Tämä kurssi koostuu pääsääntöisesti aiheesta oma jaksaminen. Kolmas osa on omatoimisesti kokoontuva vertaisryhmä. Yhdistys tarjoaa tilat ryhmän käyttöön. Osa ryhmistä kokoontuu kerran kuukaudessa ja osa taas esim. kaksi kertaa kaudessa. Tällä hetkellä yhdistyksen tiloissa kokoontuu 9 oma-apuryhmää. Asiakkaan polku omaisyhdistyksessä Vastasairastuneiden omaiset Tuki- ja neuvontapalvelu tekee paljon yhteistyötä yhdistyksen muiden projektien kanssa esim. virkistys- ja perhekursseilla ja opintopiireissä. Työntekijät osallistuvat vertaisryhmien ohjaamiseen ja vastaavat yhdistyksessä toimivista omatoimiryhmistä. Vierailut Uudenmaan alueella toimivissa omaisryhmissä ja erilaisissa tapahtumissa ovat myös osa projektin toimintaa. 6\n7 TUKI- JA NEUVONTAPALVELUN ASIAKKAAT Projektin asiakasryhmät Omaisten tuki- ja neuvontapalvelun asiakkaat ovat olleet projektin alkuvaiheissa lähinnä äitejä, joiden aikuinen lapsi sairastaa psyykkisesti. Viime vuosien aikana puolisoiden sekä muiden läheisten osuus on kasvanut. Tuki- ja neuvontapalvelun asiakkaat tulevat hyvin erilaisista perhetilanteista esim. aikuinen lapsi, jonka vanhempi on sairastunut pitkään psyykkisesti. Asiakkaaksi voi tulla, vaikka ei ole sairastuneen perheenjäsen, koska sairastuneella ei välttämättä ole asuinpaikkakunnallaan lähiomaisia. Muita läheisiä voivat olla esimerkiksi täti, kummi, ystävä, naapuri tai huolestunut työtoveri. 237 (32 %) 201 (27 %) 96 (13 %) 59 (8 %) 55 (7 %) 52 (7 %) 37 (5 %) Aiti Puoliso Sisarus Muu Isä Äiti ja isä yhdessä Lapsi Projektin aikana tavatut henkilöt vuosina Asiakastyypit Projektin aikana saadun kokemusten perusteella olemme luokitelleet kolme tyypillisintä tilannetta, jolloin omaiset ottavat yhteyttä tuki- ja neuvontapalvelun työntekijöihin. Perheiden tilanne on yksilöllinen ja psyykkinen sairaus on voinut edetä hitaasti hiipien tai yllättää perheen kuin salama kirkkaalta taivaalta. 1. Omainen on ymmällään mistä on kysymys? Läheisellä ei ole vielä diagnoosia tai välttämättä edes hoitokontaktia. Omainen on huolissaan perheenjäsenen psyykkisestä hyvinvoinnista. Hän miettii, onko huoli todellista ja aiheellista vai liioitteleeko hän oman huolensa määrää. Perheenjäsen hakee aavistuksilleen tukea. Tilanne on joko kehittymässä huonompaan suuntaan tai huoli on aiheeton. 2. Perheen tilanne on akuutti Perhe on juuri saanut tietää läheisen psykiatrisen diagnoosin tai läheinen on vasta sairastunut tai sairastumassa. Usein perheenjäsen on shokissa tapaamiseen saapuessaan. Hänellä on valtava tarve saada tietoa, mutta kriisissä olevan ihmisen kyky vastaanottaa tietoa on rajallista. Usein perheenjäsenet kokevatkin, että eivät ole saaneet läheisen hoitavalta taholta mitään sairauteen liittyvää tietoa. Perheen hätä on valtava, niin läheisestä kuin myös omasta selviytymisestään. Omainen pohtii, mitä tulee tapahtumaan tulevaisuudessa. Perheen tilanne on akuutti noin 0 2 vuotta. 3. Kysymyksessä ei ole elämäntilannekriisi Tilanteessa on kyse usein hitaasti kehittyneestä pitkittyneestä jonkin asteisesta loppuun palamisesta. Omainen kokee itsensä ajoittain keinottomaksi. Tähän liittyy usein riittämättömyyden tunne, josta saattaa vähitellen kehittyä läheisen jaksamisensa rajat ylittävä noidankehä. Ajan mittaan noidankehä uuvuttaa läheisen eikä hän kykene muuttamaan omaa toimintamalliaan, vaikka hän itse tiedostaa tilanteen ja haluaa sille muutosta. Sairastuneella läheisellä ei välttämättä ole sairaudentuntoa, mikä aiheuttaa lisähuolta omaiselle. Omainen kokee että kukaan ei pysty auttamaan perheen tilannetta. Tällainen tila kehittyy pikkuhiljaa vuoden aikana. 7\n8 Omaisten odotukset ovat hyvin erilaisia riippuen siitä, missä tilanteessa he ottavat yhteyttä tuki- ja neuvontapalveluun. Usein omaiset kokevat haluavansa tulla kuulluksi ja kertoa perheen tilanteen ulkopuoliselle ammattilaiselle. Osa omaisista kokee tarvitsevansa tietoa sairaudesta sekä varmuutta omille toiminnoilleen sairastuneen läheisen suhteen. Jos omainen on vaiheessa yksi eli ymmällään tilanteesta, työntekijät kuuntelevat omaisen huolen ja mietitään yhdessä mahdollista avun tarvetta. Läheisellä saattaa olla elämäntilanteeseen liittyvä kriisi esim. ikäkriisi, avioero tai työpaikan menettäminen. Vaiheessa kaksi keskitytään tiedollisen tuen antamiseen ja havainnollistetaan sairauden kulkua erilaisten kaavioiden avulla. Kolmannessa vaiheessa keskitytään emotionaalisen tuen antamiseen eli käydään läpi omaisten omia tunneperäisiä kokemuksia. Perhe on saattanut vaieta läheisen sairaudesta jo pitkään ja hakee työntekijöiltä luottamusta uskoutua omassa tilanteessaan. Jokaisessa vaiheessa olevien omaisten kanssa käydään läpi omaa jaksamista tukevia toimintoja. Toivo tulevasta auttaa perheen selviytymisessä TUKI- JA NEUVONTAPALVELUN TAPAAMINEN Tapaamisajan varaa aina asiakas itse. Tällöin hän on sitoutunut ja motivoitunut tapaamiseen. Tästä syystä tuki- ja neuvontapalveluun varattuja aikoja jää käyttämättä vain hyvin pieni osa. Tapaamiseen varataan aikaa n. 1½ tuntia. Kokemuksemme mukaan omainen saa tässä ajassa riittävän tiedon ja tuen sekä kokee tulevansa kuulluksi omassa tilanteessaan. Tapaamisessa ovat läsnä projektin työntekijät: sosionomi ja psykiatrinen sairaanhoitaja. Tavoitteena on ollut, että kertatapaamisesta saadaan yksi ehyt kokonaisuus. Kun asiakkaalle annetaan riittävästi aikaa ja yhdistetään sosiaali- ja terveydenhuollon osaaminen ja tietämys, on aika harvoin tarvetta sopia heti uutta tapaamisaikaa tuki- ja neuvontapalveluun. Tarvittaessa tapaamisia voi kuitenkin olla 1-3 kertaa. Tuki- ja neuvontapalvelun tapaaminen on maksuton eikä edellytä Uudenmaan yhdistyksen jäsenyyttä. Asiakkaalle kerrotaan vaitiolovelvollisuudesta, joka on sama kuin kuntoutujan hoitavalla taholla. Tapaamisista kirjataan ylös asiakkaan sukulaisuussuhde kuntoutujaan, sairastuneen diagnoosi ja asiakkaan kotipaikkakunta, koska projekti palvelee koko Uudenmaan aluetta. Tämän projektin kuluessa asiakkaista ei ole kerätty muuta tietoa. Projektin aikana on tapaamisten kautta haluttu saada tietoa omaisten kokemuksista ja selvittää keinoja, joilla omaisia voitaisiin parhaiten auttaa ja tukea. Tapaamisten taustalla oleva teoriapohja Johan Cullbergin kriisinkehää käyttäen omaisille selitetään prosessia, joka auttaa heitä ymmärtämään, että heidän tuntemansa ahdistus, pelontunteet ym. ovat tyypillisiä, kun läheinen sairastuu psyykkisesti. Usein tämän ensimmäisen kriisinvaiheen jälkeen pystytään käymään läpi enemmän omaisen omiin tunteisiin liittyviä asioita. Kun läheinen sairastuu psyykkisesti, se on koko perheen tasapainoa heilauttava tilanne. Jokainen perheenjäsen käy läpi oman sisäisen prosessinsa. Perhe löytää omat keinonsa muuttuneen tilanteen hyväksymiseen. Jokainen sopeutuu uuteen tilanteeseen omalla tavallaan. Jokaisella perheellä on oma aikataulunsa tilanteeseen sopeutumisessa. Toisilta perheenjäseniltä tähän kuluu aikaa enemmän kuin toisilta. Omaistapaamisessa puhumme perheen tarinasta. Omainen kertoo oman tarinansa perheen tilanteesta. Projektin toiminnassa toteutetaan psykoedukatiivista toimintamallia. Omaistapaamiset ja puhelut eivät ole hoitoa eivätkä terapiaa, vaan niiden painopiste on tiedon ja tuen antamisella. Omaista pyydetään kertomaan oma elämäntarinansa; se kokemus ja tunnelma, mitkä juuri tässä ja nyt ovat hänelle ajankohtaisia ja tunteita herättäviä. Työntekijän tulee aina muistaa, että kysymyksessä on asiakkaan subjektiivinen kokemus, jos koko perhe ei ole tapaamisessa läsnä. Tarkoituksena on luoda luottamuksellinen asiakassuhde ja saada tapaamisen aikana uusia ymmärryksen keinoja perheen arkeen. Tapaaminen on prosessi, jonka etenemistä ja lopputulosta ei voida ennalta määritellä. Työntekijöillä on vain vähän ennakkotietoa perheen tilanteesta, joten tapaaminen etenee asiakkaan kertoman tiedon mukaisesti. Tapaaminen on yksi ehyt kokonaisuus Sairaus koskettaa koko perhettä Ajallaan autetuksi tuleminen 8\n9 Mihin tarinaa tapaamisessa tarvitaan? Hyvärinen (2000) sanoo, että tarinallisuus on keskeinen inhimillisiä tapahtumia koskevan ymmärryksen muoto. Brunerin (1987) mukaan ihmiselämä näyttäytyy elettyjen, koettujen ja kerrottujen tarinoiden kudelmana. Hän korostaa erityisesti tarinoiden ja elämän välistä vuorovaikutusta: tarina jäljittelee elämää ja elämä puolestaan tarinaa. Narratiivisen *) työotteen lähtökohtana on ajatus, että kertomukset ovat ihmiselle luonteenomainen tapa jäsentää elämää ja itseään. Tarinallinen tulkintamme tapahtumista määrittelee ne esim. toivoa herättäviksi tai pettymyksiä ja syyllisyyttä lisääviksi. Tarina siis määrää, millainen merkitys kokemukseen liitetään. Tarinoiden merkitys korostuu erityisesti elämän muutosvaiheissa. Tarinoiden merkitys havainnollistuu myös silloin, kun ihmisen elämäntarina on romahtanut tai katkennut. Kertomuksilla on tärkeä merkitys ihmisen identiteetille. Ihminen elää elämäänsä ikään kuin se olisi tarina, jonka päähenkilö hän itse on. Ajallinen ulottuvuus yhdistää menneen ja tulevan nykyhetken osaksi. Vastaavasti yksilöä ei ole mahdollista tarkastella ympäristöstään irrallisena, sillä yksilö on aina suhteessa maailmaan, aikaan ja paikkaan (Hänninen 1999, 58 59). Tarina mahdollistaa menneisyyden, nykyhetken ja tulevaisuuden yhtenäisenä kokonaisuutena. Näin tarinoiden avulla voidaan tavoitella elämään eheyttä ja jatkuvuutta. Tunne elämän pysyvyydestä ja jatkuvuudesta on tärkeä psyykkisen hyvinvoinnin säilyttämiseksi. Juuri kokemuksen tarinoinnin onnistuminen luo tunteen elämän jatkuvuudesta ja merkityksestä (Arvilampi 1998, 8). Elämäkerta tarjoaa mahdollisuuden muutokseen: elämäntarinaansa kertomalla voi jäsentää elämäänsä uudella tavalla (Ihanus 1999, 245). Tarinallisen lähestymistavan merkitys korostuu vaikeiden elämänmuutosten yhteydessä. Silloin on usein pakko jäsentää omaa elämää uusista näkökulmista. Vakava sairaus synnyttää usein elämäkerrallisen katkoksen tai elämän käännekohdan. Elämäntarinan jatkuvuus ja merkityksellisyys kyseenalaistuu. Mielessä hahmoteltu polku menneestä tulevaan katkeaa. Katkosta seuraa usein tarinallisen tyhjiön kausi, jolloin ihminen saattaa jäädä kokonaan ilman omaa tarinaa. Kaikki tuntuu vaan hämmentävältä ja ahdistavalta. Tämä synnyttää tarinallisen haasteen arvioida elämää ohjannutta tarinaa uudelleen. Sairastumisen yhteydessä haasteena on sairauteen liittyvien kokemusten hyväksyminen. Tarinallisen kuntoutumisen myötä kokemus elämän merkityksestä ja jatkuvuudesta saadaan takaisin. Samalla sairaus voidaan hyväksyä oman elämäntarinan osaksi (Hänninen 1999, 143). Elämäntarinan merkitys Kuntoutujan oireisiin mukaan meneminen KUINKA PERHE KOKEE LÄHEISEN PSYYKKISEN SAIRASTAMISEN Perheen hallintakeinot Käytämme erilaisia hallintakeinoja vaikeiden tilanteiden ratkaisemiseksi. Omaisen on usein vaikea tunnistaa näitä toimintatapoja itsessään. Omaisen hätä ja huoli kuntoutujan tilasta saattaa purkautua tällaisina keinoina. Sairauden akuutissa vaiheessa omainen yrittää ratkaista tilanteet keinolla millä hyvänsä. Esimerkiksi kuntoutujan oireisiin mukaan meneminen voi johtua omaisen yrityksestä pitää tilanne hallinnassa. Tapaamisissa kerrottujen tarinoiden kautta käydään läpi näitä toimimattomia hallintakeinoja. Näin omainen voi myös omaa toimintaansa muuttamalla tukea hänen ja kuntoutujan välistä yhteistyötä. Tutkijoiden mukaan omaisten hallintakeinot ovat seuraavat: Pakottaminen Omainen saattaa käyttää rankaisua pakottaakseen sairastuneen toimimaan halutulla tavalla. Rankaisukeinoina voidaan käyttää esim. kriittisiä huomautuksia, uhkauksia, fyysisiä aggressioita, taloudellisia seuraamuksia tai häpeän tunteiden aiheuttamista sairastuneelle. Välttäminen Omainen pyrkii minimoimaan vuorovaikutusta sairastuneen kanssa joko vetäytymällä tilanteesta tai esim. tekemällä sairastuneen puolesta asioita, joista tämän on itse vaikea selviytyä. *) Narratiivinen = tarinallinen 9\n10 Välinpitämättömät reaktiot Omaiset eivät reagoi, koska he eivät pidä käyttäytymistä ongelmana tai koska käyttäytyminen hyväksytään osana sairastuneen persoonallisuutta. Mukaan meneminen Omaiset tukevat sairastuneen käyttäytymistä tai menevät mukaan siihen. Esimerkiksi negatiivisten oireiden *) suhteen omainen antaa sairastuneelle myönnytyksiä hänen sairautensa takia tai vahvistaa sosiaalista vetäytymistä. Harhojen suhteen omainen voi myönnellä sairastuneen ajatuksia välttääkseen erimielisyyksiä. Alistuminen Alistuminen edustaa sellaisen kehityksen lopputulosta, jossa omaisen yritykset kontrolloida sairastuneen käyttäytymistä ovat epäonnistuneet ja omaiset alkavat kokea voimattomuutta ja lopulta alistuvat tilanteeseen. Rauhoittaminen Omaiset pyrkivät luomaan rauhallisen ja tasapainoisen ilmapiirin, mutta eivät selvästi mene mukaan sairastuneen harhoihin. Tämä hallintakeino esiintyy positiivisten oireiden **) yhteydessä. Organisoimattomat reaktiot Omaiset ilmaisevat avuttomuuden ja epätoivon tunteita ja yrittävät samanaikaisesti monia erilaisia tapoja toimia ilman, että mikään toimintatapa olisi selvästi ensisijainen. Rakentavat reaktiot Rakentavat reaktiot tarkoittavat ongelman parantamiseksi tähtääviä erityisiä toimintoja, jotka eivät sisällä rankaisemista tai pakottamista. Tunteiden pyörremyrsky Omaisen on monesti hankalaa näyttää negatiivisia tunteita läheiselle tai sairastuneelle, joten on helpompi avautua näiden tunteiden kanssa tuntemattomalle ammattilaisille, joilla ei ole tunnekontaktia perheen tilanteeseen. Tästä prosessista olemme käyttäneet nimitystä tunteiden pyörremyrsky. Psyykkisen sairauden oireet voivat aiheuttaa läheisille mm. vihaa, pelkoa, häpeää ja ahdistusta herättäviä tunteita. Koska kysymys on sairaudesta, omainen kokee helposti syyllisyyttä näistä tunteista, ja ne saattavat tuntua perheenjäsenistä ajoittain jopa pelottavilta. Läheisen on usein vaikea erottaa omia tunteitaan sairastuneen tunnemaailmasta. Syntyy vahva sidos sairastuneen ja omaisen välille. Vähitellen kuin varkain, sairaus alkaa hallita perheen arkea. Omainen alkaa luopua omasta elämästään. Se näkyy perheen arjessa niin, että sosiaaliset kontaktit alkavat harventua. Perhe ei voi kyläillä tai kotiin ei voi kutsua vieraita, koska ei voi koskaan ennalta tietää, mitä tapahtuu. On helpompi olla kutsumatta vieraita tai olla menemättä kylään, kuin joutua kertomaan ns. valkoisen valheen siitä, missä meidän Matti on tai mitä hän opiskelee. Taloudellinen tilanne alkaa horjua, koska perhe yrittää hyvittää tai paikata kuntoutujan aikaansaannoksia ymmärtämättä, että kysymyksessä on sairauden oire esim. kaksisuuntainen mielialahäiriö. Perhe voi antaa rahaa tai huolehtia kuntoutujan maksuista, koska hän on sairas. Menee oma aikansa ennen kuin omaiset huomaavat, ettei se auta kuntoutujaa. Kuntoutujan omanarvontunteelle on tärkeää, että hän oppii itse huolehtimaan raha-asioistaan. Esimerkiksi kotona asuvalle nuorelle aikuiselle on hyväksi osallistua arjen kustannuksiin vaikka pienelläkin summalla kuukausittain. Raha-asiat saattavat synnyttää ristiriitoja perheessä, joten yleinen edunvalvoja on myös varteenotettava vaihtoehto. Omat harrastukset ovat yleensä ensimmäisiä, joista luovutaan läheisen sairastuttua: Enhän minä voi nauttia asioista, kun Matti on sairas. Tärkeätä oman jaksamisen kannalta on kuitenkin säilyttää omat harrastukset sekä iloita ja nauttia itselle tärkeistä asioista. Ne antavat voimia, niin että jaksaa olla tukena asioissa, joissa omaisia tarvitaan. Taloudellinen tilanne Omat harrastukset Perheissä, joissa on psyykkisesti sairastunut jäsen, sokeudutaan ns. tavalliselle arkielämälle. Silloin myös parisuhde joutuu koetukselle. Kun lapsi sairastuu (tässä tarkoitamme myös *) Negatiiviset oireet = näkymättömät oireet esim. vetäytyminen sosiaalisista kontakteista **) Positiiviset oireet = näkyviä oireita esim. harhat, omien toimintojen hallitsemattomuus 10\n11 täysi-ikäisiä lapsia), menee äidin energia huoleen lapsensa tilanteesta. Kokemuksemme mukaan erityisesti äidit ovat näitä huolenkantajia. Puolisoiden erilainen suhtautuminen syntyneeseen tilanteeseen aiheuttaa usein ristiriitoja parisuhteessa. Nämä ristiriidat heijastuvat parisuhteeseen monilla tasoilla kuten arkipäivän sujumisessa, perheen tunneilmapiirissä ja seksuaalisuudessa. On luonnollista, että näin käy aluksi, mutta tulee muistaa, että parisuhde on tärkeä aikuisten voimavara, jota täytyy hoitaa. Parisuhde koetuksella Syyllisyys Syyllisyys on tunne, joka nousee esiin jokaisessa tapaamisessa. Kokemuksemme mukaan uskallamme väittää syyllisyyden olevan yksi päällimmäisistä tunteista, jota omainen kantaa harteillaan. Syyllisyyttä voi kokea monestakin syystä, esimerkiksi sairauden synnystä, myöhäisestä hoitoon ohjaamisesta, pakkohoitoon toimittamisesta, omasta jaksamattomuudesta, sukurasituksesta (perinnöllisyys), epäonnistumisesta vanhempana jne. Perheet ja omaiset miettivät myös omia aikaisemmin tehtyjä ratkaisujaan. Tyypillisimpiä kysymyksiä ovat: Entä jos olisin tehnyt toisin?, Mitä jos olisin puuttunut hänen vointiinsa aikaisemmin? jne. Tässä tilanteessa onkin hyvä todeta, että teemme elämässä ratkaisuja sen mukaan, mikä sillä hetkellä tuntuu parhaimmalta vaihtoehdolta. Myöhemmin nämä ratkaisut saattavat tuntua vääriltä. On kuitenkin turha kyseenalaistaa aikaisemmin tehtyjä ratkaisuja. Yleensä ihmiset toimivat sen tiedon varassa, mitä heillä on, ja hakevat ratkaisuja sen pohjalta. Oleellista onkin keskittyä siihen, mikä tässä tilanteessa on paras vaihtoehto. Sairauden alkuvaiheessa oireiden tunnistaminen ja mahdollisen sairauden etenemisen havaitseminen on vaikeaa, jollei mahdotonta, myös alan ammattilaisille. Syyllistäminen Muiden syyllistäminen on myös yleinen tunne. Omainen saattaa syyllistää esimerkiksi muita tahoja läheisen sairastumisesta (koulu, armeija, hoitotahot). Hän kokee, että tilanteeseen olisi pitänyt puuttua aikaisemmin ja läheisen tuki ei ole ollut riittävää, vaikka apua on jo saatu ennen sairauden puhkeamista. Esimerkiksi hoitotahon syyllistäminen saattaa johtaa ristiriitoihin, jolloin kuntoutujan hoitotaho voi vieraantua niin, että perheen saama tuki ja palvelu on vähäistä. Omaisilla on usein myös tunne, että he eivät uskalla antaa kritiikkiä tai kyseenalaistaa kuntoutujan saamaa hoitoa, vaan ajattelevat että kritiikki huonontaa kuntoutujan saamaa hoidon laatua. Tapaamisissa onkin kannustettu omaisia miettimään, kuinka asian voi ilmaista monella tapaa. Heillä on lupa kysyä ja kertoa mielipiteensä myös kuntoutujan hoitavalle taholle. Sen ei tulisi vaikuttaa läheisen saamaan hoitoon. Läheiset reagoivat normaalisti näihin tunteisiinsa uhraamalla aikaansa ja voimiansa kuntoutujasta huolehtimiseen ja hänen suojeluunsa. Osa perheenjäsenistä saattaa viedä huolehtimisensa äärimmäisyyksiin ja yrittää ottaa kuntoutujan uudestaan hoiviinsa lapsena unohtaen, että hän on itsenäinen aikuinen. Lyhyellä aikavälillä, erityisesti sairauden ollessa vakavimmissa vaiheissaan, tämä reaktio voi olla hyväksi kuntoutujalle. Pitkällä aikavälillä liika huolehtiminen puolestaan haittaa toipumista, kun kuntoutuja pääsee tottumaan sairaan lapsen rooliinsa ja liialliseen huolenpitoon. Sairaan identiteetin tukeminen Suru Menetyksen tunteet syntyvät kahdella tapaa: tutun henkilön menetyksen tunne sekä toiveiden ja odotusten menetyksen tunne. Osa omaisista elää menneessä hyvässä ajassa, mikä saattaa lisätä kuntoutujalle paineita ylisuoriutumiseen ja voi aiheuttaa sairauden uusimisen. Läheisen sairastumisen aiheuttama surutyö vie oman aikansa, ja sitä voi joutua työstämään yhä uudelleen tilanteiden muuttuessa. Omaisten surua lisää myös kuntoutujan toimintakyvyn vertaaminen esim. terveisiin sisaruksiin tai muihin samaan ikäluokkaan kuuluviin henkilöihin. Viha Viha on usein omaiselle vaikeasti ilmaistava tunne. Omaistapaamisissa käydään läpi, mikä aiheuttaa vihan tunteita. Nämä vihan tunteet aiheuttavat usein omaisissa syyllisyyttä. Usein ulkopuoliselle ammattilaisille on helpompi kertoa näistä tunteista. Esimerkiksi vanhempaa voi ärsyttää sairastuneen lapsen tapa toimia. Jopa vihaa pursuavista ihmissuhteista löytyy positiivisia puolia, jos taustalla on yhä ihmissuhde, jonka 11\n12 varaan voi rakentaa hyvää yhteistyötä. Työntekijöiden kokemuksen mukaan on hyvä että omainen voi ilmaista näitä tunteita. Häpeä Omaiset ovat saattaneet salata läheisen sairauden jo pitkän aikaa. Häpeä on vahva tunne ja sairaudesta ei välttämättä ole kerrottu edes läheisille ihmisille. Häpeä saattaa näkyä esimerkiksi vaikeutena vastata omaan perheeseen liittyviin kysymyksiin. Omaiset ovat saattaneet saada kielteistä tai loukkaavaa palautetta kertoessaan läheisen sairaudesta. Häpeä voi aiheuttaa myös omaisen vetäytymistä sosiaalisista kontakteista. TIETOA SAIRAUDESTA Omaisten tuki- ja neuvontapalvelun tehtäviin kuuluu pohtia yhdessä omaisten kanssa, mikä on sairautta, mikä toimintakyvyn häiriötä ja mikä kuntoutujan omaa persoonaa? Perheenjäsenet ovat kuntoutujan ohella parhaita asiantuntijoita sairauden sen hetkisestä tilasta. He tietävät, mikä on heidän läheisensä tavallista käyttäytymistä, puhetta tai toimintaa. Usein auttaa, että perhe voi yhden tai useamman kerran keskustella tilanteestaan sellaisen henkilön kanssa, jolla ei ole tunnekosketusta juuri heidän perheensä asioihin. Omaisille on tärkeää saada ulkopuolisen henkilön mielipide ja ikään kuin lupa säännöille ja sisäisille rajoille. Tapaamisessa keskustellaan, mistä on kysymys, kun henkilö sairastuu psyykkisesti. Miten se näkyy perheen arjessa ja mitä toimintakyvyn häiriöitä sairaus aiheuttaa? Näitä toimintakyvyn häiriöitä voivat olla mm. ajan ja paikan hahmottaminen tai keskittymiskyvyn puute. Tieto auttaa omaista ymmärtämään, mistä sairaudessa ja siihen liittyvissä oireissa on kyse. Keskusteluissa on tärkeätä puhua varhaisista varomerkeistä. Perheenjäsenten on hyvä oppia tunnistamaan omaisensa ensioireet, kun sairaus on menossa huonompaan suuntaan tai läheinen on jättänyt esim. lääkkeensä ottamatta. Omainen voi auttaa, kun tilanteeseen osataan puuttua niin varhaisessa vaiheessa kuin se suinkin on mahdollista. Omaiset pohtivat, mitä sairastuneelta voi vaatia. Monta helpottunutta huokausta on näiden vuosien varrella kuultu tapaamishuoneessa, kun perheenjäsenille on selvinnyt, ettei olekaan kysymys ainoastaan kuntoutujan kiusanteosta. Tiedon myötä löytyy ymmärrys arjessa sattuviin tilanteisiin. Kaikkea ei tarvitse hyväksyä, mutta on helpompi kestää ja sietää erilaisia välillä hullunkurisiakin tilanteita, kun tietää, ettei kuntoutuja tee temppuja tahallaan. Ne ovat hänen sairauteensa liittyviä oireita, joille hän ei itse voi mitään. OMAISEN TUKEMINEN Työntekijät tukevat omaista käsittelemään sairauden hänessä herättämiä tunteita esim. syyllisyyttä, vihaa ja omaa voimattomuuden kokemusta. On tärkeätä tukea perheenjäseniä ottamaan ns. omaa aikaa. Omaisen on vaikea lähteä omiin menoihinsa, jos esim. tilanne perheessä on sellainen, että kuntoutuja vaatii perheenjäseniä olemaan saatavilla ja tavoitettavissa koko ajan. Tällöin puhutaan kuntoutujan hallintakeinoista, joilla kuntoutuja määrää koko perheen olemismuodon. Omaista tuetaan nauttimaan hänelle tärkeistä asioista. Aluksi on vaikeaa antaa itselleen lupa iloita asioista. Omaisia tuetaan ennaltaehkäisemään omaa uupumustaan auttamalla heitä löytämään omia suojaavia tekijöitään. Näitä suojaavia tekijöitä ovat mm. harrastukset, sosiaaliset kontaktit ja tarvittaessa avun hakeminen itselle. Perheessä on tärkeää ottaa huomioon myös sen muut jäsenet; parisuhdetta ei saa jättää hoitamatta ja perheen muita lapsia tulisi kohdella niin tasapuolisesti kuin se suinkin on mahdollista sekä taloudellisesti että ajallisesti. Perhettä tuetaan toimimaan mahdollisimman tavallisella tavalla, näyttämään tunteitaan sekä olemaan mahdollisimman avoin ja aito. Mahdollisimman tavallinen arki Toivon ylläpitäminen on tärkeää. Projektityöntekijä auttaa näkemään jokaisessa kuntoutujassa olevia terveitä ja positiivisia piirteitä sekä edistymistä kuntoutumisessa. Nämä asiat tulevat tapaamisissa usein esiin rivien välistä. Uupumuksen keskellä on tavallista, että perheenjäsenten ei aina ole helppoa nähdä sairastuneessa hyviä, toimivia puolia ja siksi on tärkeää, että nämä asiat nostetaan esiin omaisten kanssa työskenneltäessä. Omaiset 12\n13 tarvitsevat tukea nähdäkseen uusia suuntia; elämä on erinäköistä, mutta sitä ei ole sairaudesta huolimatta menetetty. Sairauden kanssa voi oppia elämään laadukasta elämää. Tavallisimmat tapaamisissa omaisten esittämät kysymykset. 1. Mistä on kysymys, kun henkilö on psyykkisesti sairastunut? 2. Millä keinoin perheenjäsenet voivat auttaa ja tukea sairastunutta? 3. Mistä saa voimaa pitää kiinni sovituista asioista: perheen sisäiset säännöt, varhaiset varomerkit, ennakko-oireet? 4. Mitä voi sairastuneelta vaatia? Omaisten hätä ja huoli sairastuneesta läheisestä on niin valtava, että heidän on vaikea ottaa tapaamisessa esille omaa jaksamistaan. Työntekijä ottaa tämän aina esille, ja usein omainen ei edes ole ajatellut omaa jaksamistaan. Omainen kokee hyvänä sen, että hänenkin voinnistaan ollaan kiinnostuneita. Omaisen uupumisen oireita Uni- ja nukahtamisvaikeudet Jatkuva väsymyksen tunne Jatkuva huoli ja sairastuneesta huolehtiminen Itsesyytökset, syyllisyyden ja arvottomuuden tunne Ahdistus Keskittymiskyvyn puute ja muistihäiriöt Ruokahalun muutokset, ruokahaluttomuus tai ahmiminen Aikaansaamattomuus Eristäytyminen Äreys Itkuherkkyys Ilon ja mielihyvän tunteiden katoaminen Omaisen uupumisen oireita MITEN PERHE VOI AUTTAA? Jokainen perheenjäsen käy oman sisäisen prosessinsa, kun joku perheessä sairastuu psyykkisesti. Perhe on tärkeä voimavara kuntoutumisessa. Omaisten huoli ja epätietoisuus voivat kuitenkin olla esteenä tälle perheen antamalle tuelle; hyvää tarkoittaessaan omaiset saattavat itse asiassa tehdä hallaa kuntoutumisen näkökulmasta. Esimerkiksi omainen ei anna rauhaa kuntoutujalle, hän tekee asioita kuntoutujan puolesta ja ylläpitää näin kuntoutujan sairauden oireita sekä tukee sairaan identiteettiä. Kun ei ole tietoa ja ymmärrystä, mistä sairaudessa on kyse, on vaikea tietää, mitkä ovat kuntoutujan tuen tarpeet. Psyykkisissä sairauksissa kuntoutuja ei useinkaan pysty itse pitämään kiinni omista sisäisistä rajoistaan. Hän ei myöskään sairauden alkuvaiheessa huomaa tai halua tunnistaa sairauden oireita. Tällöin perheen antama tuki on ensiarvoisen tärkeää. Täytyy kuitenkin muistaa, että niin kuntoutuja kuin perhekin tarvitsee ulkopuolista tukea ja neuvoja uudessa tilanteessa. Se, mikä toimii yhdellä, ei välttämättä toimi toisella. Sairaus näkyy jokaisella yksilöllisellä tavallaan ja myös kuntoutuminen tapahtuu omaan tahtiinsa. Yksilöllisyyden periaatetta tulee kunnioittaa. Kuinka sairastunutta läheistä voi tukea? Kysy kuntoutujalta Kuntoutujalta on hyvä kysyä suoraan hänen toiveitaan ja ajatuksiaan. Psyykkinen sairaus ei tarkoita sitä, etteikö henkilö itse pystyisi päättämään ja vaikuttamaan itseään koskeviin asioihin. On asioita, joissa hän voi tarvita enemmän apua ja tukea kuin ennen sairastumistaan. On tärkeää, ettei yli- tai aliarvioi kuntoutujan tilannetta. Kuntoutujan omia toiveita tulee kunnioittaa mahdollisimman paljon ottaen huomioon sairauden sen hetkinen vaihe. Ymmärryksestä uusiin toimintatapoihin Kun omainen hankkii tietoa sairaudesta, hän saa ymmärrystä sairauden tuomiin mahdollisiin muutoksiin läheisessä. Tietoa voi saada monilta eri osa-alueilta, esim. 13\n14 kuntoutujan hoitotaholta, kirjallisuudesta, ammattiauttajilta tai toisilta omaisilta. On hyvä puhua toisten saman tilanteen kokeneiden omaisten kanssa. Tiedon hyödyntäminen tulee kokeilemalla. Täytyy arvioida, mitkä ovat juuri meidän perheelle sopivia toimintatapoja. Lupa erilaisiin tunteisiin Koko perheellä on lupa erilaisiin tunteisiin. Sairastumisen aiheuttama pettymys koskettaa kaikkia ja jokaisella perheenjäsenellä on omat selviytymiskeinonsa. On myös niitä asioita, joihin ei voi vaikuttaa, vaikka kuinka haluaisi. Perheen toimintatapojen tulisi pysyä mahdollisimman samanlaisina kuin ennenkin on ollut. On hyvä pyrkiä olemaan mahdollisimman aito ja rehellinen. Positiivisten ja negatiivisten tunteiden näyttäminen kuten ennenkin luo turvallisen ilmapiirin kuntoutujan näkökulmasta. Usein perheenjäsenten huoli ja epätoivo lisäävät tunneperäisten päätöksien käyttöönottoa. Vaikka tiedetään, kuinka sairauteen ja kuntoutujaan tulisi suhtautua järjen perusteella, toimitaan tunteiden perusteella. Kuinka voin aiheuttaa kuntoutujalle enää enempää surua, kun häntä on jo kohdannut sairaus. Yleinen tunne on myös häpeä. Salailu kääntyy yleensä itseään vastaan, on hyvä kertoa perheen lähimmille ystäville ja sukulaisille perheen tilanteesta. Omaisella itsellään on lupa iloita elämästään. Myös kuntoutuja kokee häpeää muille aiheuttamastaan huolesta ja surusta. Anna aikaa Ongelmat saattavat tällä hetkellä tuntua ylitsepääsemättömiltä, mutta ajan kuluessa ne ovat usein ratkaistavissa. Psyykkiset sairaudet eivät ole yhdessä yössä syntyneet ja kuntoutuminenkin vaatii pitkän ajan. Psykoosista toipuminen kestää noin vuoden ja kuntoutuminen alkaa vasta sairaalajakson päätyttyä. Anna siksi aikaa sekä kuntoutujalle että koko perheelle. Kuntoutuminen on hidas prosessi ja takapakit kuuluvat asiaan. Liian paljon vastuuta ja vaatimuksia liian nopeasti, esim. opiskelun aloittaminen, saattavat olla vaarana sairauden uusiutumiselle. Hoitomyönteisyys eli se, kuinka kuntoutuja alkaa hyväksyä oman sairastumisensa, vie oman aikansa. Sairauden alkuvaiheessa kuntoutuja saattaa jättää lääkkeensä syömättä useitakin kertoja ja näin sairaus, esim. psykoosi, saattaa uusiutua. Tämä sairauden vastustaminen on oma prosessinsa ja se saattaa vaatia aikaa (yksilöllisesti) jopa vuosia. Aikaa tulee antaa myös ympäristölle. Ystävät ja sukulaiset eivät välttämättä ymmärrä, mistä sairaudessa on kyse ja he saattavat olla hämmentyneitä uudesta tilanteesta. Tilanteen tasapainotus On hyvä antaa kuntoutujalle omaa tilaa ja rauhaa. Pyri näkemään ja kannustamaan kuntoutujan terveitä ja positiivisia piirteitä. Kuntoutujan ärsytyskynnys saattaa nousta ilman omaa aikaa. Omaa jaksamista edistävät toimintatavat antavat voimia kuntoutujan tukemiselle. Ulkopuoliset ihmiset (ammattilaiset, ystävät) voivat olla koko perheen tukena. Heidän puolueeton näkemyksensä voi antaa uusia näkökulmia ja toimintatapoja perheen tilanteeseen. Itsenäistyminen Kuntoutuja tarvitsee mahdollisuuden toimia yksin sosiaalisessa ympäristössä, jotta hän oppisi toimimaan itsenäisesti. Jos kyseessä on nuori kuntoutuja, on hyvä kannustaa ja tukea itsenäistymistä edistävissä asioissa. Kuntoutujan selviäminen tukee hyvää itsetuntoa sekä vähentää avuttomuuden tunnetta. Se, että antaa välimatkaa ja omaa rauhaa, ei tarkoita samaa kuin hylkääminen. Tilanteet saattavat muuttua kuntoutumisen edetessä ja on hyvä kannustaa ja laatia uusia päämääriä. Itsenäistyminen ei välttämättä ole mahdollista kaikilla osa-alueilla, mutta on tärkeää kannustaa kuntoutujaa niissä toiminnoissa, joissa hän on hyvä. Rajat ja säännöt Perhe saattaa hyötyä uusista rajoista ja säännöistä, jotta kaikilla perheenjäsenillä olisi hyvä olla kotona. Säännöt tulee laatia kaikkien perheenjäsenten tarpeiden pohjalta. Se, että kyseessä on psyykkisesti sairastunut, ei tarkoita että muiden täytyisi tehdä 14\n15 kaikki sairastuneen puolesta. Kun sairastuneen sisäinen tila on kaaoksessa, rajat ja säännöt tuovat selkeyttä ja turvallisuuden tunnetta. Esimerkiksi kuntoutujan vuorokausirytmi saattaa tuottaa ongelmia, hän saattaa valvoa yöllä, jolloin muut perheenjäsenet eivät saa nukuttua. Kun perheessä asetetaan uusia sääntöjä, on hyvä, että kaikki perheenjäsenet ovat olleet laatimassa niitä ja hyväksyvät ne. Ennen rajojen ja sääntöjen asettamista tulee kuitenkin ottaa huomioon, kuinka itse pystyy pitämään kiinni näistä rajoista. Uusia rajoja ja sääntöjä myös koetellaan. Monesti niistä luovutaan herkästi, jos sääntöjen ja rajojen asetus ei heti onnistu. Ei kannata lannistua, vaan antaa aikaa uusien toimintatapojen käyttöönotolle. Välillä saattaa tuntua siltä, että sääntöjen toteutuksessa mennään yksi askel eteenpäin mutta samalla kymmenen taaksepäin. Puheen selkeys Puheessa kannattaa käyttää lieviä ja selkeitä ilmaisuja, puuttumatta yksityiskohtiin. Kuntoutujalla saattaa olla ongelmia ottaa vastaan kiertoilmaisuja tai hän ei pysty tulkitsemaan asioita ns. rivien välistä. Esimerkiksi lause: Roskatkin pitäis viedä! ei ole välttämättä tarpeeksi suora lause eikä kuntoutuja ymmärrä, että lause on tarkoitettu käskyksi. Tämä saattaa taas tuoda lisää väärinkäsityksiä perheessä. On tärkeää varmistaa, että kuntoutuja on ymmärtänyt, mitä olet hänelle sanonut. Yhteistyö hoitavan tahon kanssa Kun kuntoutuja voi huonosti, on tärkeää, että otetaan yhteyttä hoitavaan tahoon mahdollisimman varhaisessa vaiheessa. Kuntoutuja ei ehkä itse halua, että hänen hoitoonsa puututaan. Omaiset kertovat usein tilanteista, joissa sairastuneen omaisen hoitoon saaminen on ollut vaikeaa. Kuntoutuja ei välttämättä lääkärillä käydessään kerro omaa todellista olotilaansa eikä hän siksi saa myöskään hoitoa, jota hänen sairautensa sillä hetkellä tarvitsisi. Jos kuntoutuja on itsetuhoinen tai puhuu itsemurhasta, on tärkeää ottaa tieto aina vakavasti ja välittää se hoitavalle taholle. Omaisilla saattaa olla myös kysyttävää kuntoutujan saamasta hoidosta. Usein omaiset eivät uskalla ottaa näitä asioita esille hoitavan tahon kanssa koska epäilevät sen vaikuttavan läheisen hoidon laatuun. Asiat kannattaa kuitenkin ottaa esille, koska usein kyse on väärinkäsityksistä, jotka pitemmän päälle vaikeuttavat hoitavan tahon ja perheen välistä yhteistyötä. PROJEKTIN RESURSSIT Omaisten tuki- ja neuvontapalveluprojekti (aluksi kriisi-interventioprojekti) alkoi huhtikuussa 2001 ja päättyi Projektille saatiin jatkorahoitus vuodelle 2004 ja se päättyi Projektissa toimi alkuun kaksi psykiatrista sairaanhoitajaa. Vuoden 2003 aikana toimi vain yksi psykiatrinen sairaanhoitaja marraskuuhun saakka, jolloin projektiin palkattiin toiseksi työntekijäksi sosionomi. Vastaavana työtekijänä on toiminut sairaanhoitaja koko projektin ajan. Projektivastaava vaihtui helmikuussa Taloudesta on koko projektin ajan vastannut yhdistyksen talouspäällikkö. Esimiehenä on toiminut yhdistyksen toiminnanjohtaja. Projektivastaavaa on ohjannut koko projektin ajan sama yhdistyksen ulkopuolinen työnohjaaja. 15\n16 PROJEKTIN TULOKSET Omaistapaamiset koko projektin ajalta Kaaviossa on esitetty omaistapaamisten määrät vuosittain. Tässä kaaviossa ei näy tavattujen henkilöiden lukumäärää. Vuoden 2004 tapaamisten määrä on laskenut verrattuna vuoteen 2003, koska vuonna 2003 projektissa lisääntyivät erilaisten vertaisryhmien määrät. Projektin toimintaa kehitettiin vastaamaan lisääntyneeseen asiakasmäärään, ja näin monet yksilötapaamisessa olleet omaiset siirtyivät vertaisryhmä toimintaan. Vuoden 2005 tapaamiskerrat on otettu kaavioon mukaan vain projektin loppumiseen asti (24 %) 231 (28 %) 174 (21 %) 169 (20 %) 62 (7 %) Diagnoositilastot vuosilta Suurimmalla osalla asiakkaiden läheisistä on diagnoosina skitsofrenia. Kaksisuuntainen mielialahäiriö eli toiselta nimeltä maanis-depressiivisyys on lisääntynyt viime vuosien aikana. Sekä masennusta että kaksisuuntaista mielialahäiriötä sairastavien tavatut omaiset ovat olleet pääsääntöisesti puolisoita. Ensipsykoosiin sairastuneiden (alle 24-vuotiaat) tavatut omaiset ovat olleet äitejä ja isiä. Kaavion ryhmässä muu syy ovat ne asiakkaat, joiden läheisellä on ADHD, anoreksia, pakko-oireinen häiriö tai persoonallisuushäiriö. Siinä ovat mukana myös ne omaiset, jotka vasta epäilevät läheisensä olevan sairastumassa. Skitsofrenia 171 (27 %) aksisuuntainen mielialahäiriö %) Masennus 122 (19 %) Ensipsykoosi 76 (12 %) Muu syy %) 16\n17 Asiakkaat paikkakunnittain Pääasiassa asiakkaat ovat olleet pääkaupunkiseudulta. Muut kunnat ovat esim. Hyvinkää, Porvoo, Lohja, Sipoo, Kerava, Vihti, Hanko, Kirkkonummi, Järvenpää. Lisäksi on tavattu asiakkaita Uudenmaan ulkopuolelta mm. Vaasasta, Tampereelta ja Oulusta sekä ulkomailta Ruotsista, Englannista, Italiasta, Saksasta, Kanadasta, Tanskasta ja Norjasta. Näillä asiakkailla on ollut kuntoutujasukulainen Suomessa. Omaiset eivät välttämättä saa tämän kaltaista palvelua omalla paikkakunnallaan. 288 (47 %) 110 (18 %) 99 (16 %) 117 (19 %) Helsinki Espoo Vantaa Muu Uudenmaan kunta Puhelinyhteydenotot projektin aikana Projektin ensimmäisinä kahtena vuotena kirjattiin kaikki puhelut omaispuheluiksi. Kirjaamistapaa ryhdyttiin kehittämään ja nyt kirjataan puheluiksi vain sellaiset puhelinkeskustelut, jotka eivät ole johtaneet tapaamiseen projektin työntekijöiden kanssa. Omainen saa puhelun kuluessa sen tiedon ja tuen, joita hän sillä hetkellä kokee tarvitsevansa, ja vastauksia kysymyksiinsä. Projektin työntekijä on ollut puhelimitse tavattavissa joka viikko torstaisin klo projektin alusta asti. Muina aikoina puhelut ohjautuvat puhelinvastaajaan, mihin tallentuneet puhelut pyritään purkamaan mahdollisimman pian omaisen yhteydenotosta. Puhelut ovat olleet kestoltaan 5 45 minuuttia. 271 (24 %) 268 (23 %) 286 (25 %) 201 (17 %) 126 (11 %) Kaaviossa ovat mukana vain ne puhelut, jotka eivät ole johtaneet omaistapaamiseen. Sähköpostiyhteydenotot 2001: Palvelu aloitettiin vasta : 50 kpl 2003: 78 kpl 2004: Ei tilastoitu Tämä palvelumuoto tavoitti hyvin nuoret aikuiset (n v.). Kertomansa mukaan he löysivät tietoa Internetistä. Asiakkaan näkökulmasta tällainen yhteydenpitomuoto on varmasti toimiva ja hyvä. Sähköpostitarinat alkoivat olla usean sivun mittaisia kuvauksia perheiden 17\n18 tilanteista ja niihin vastaaminen vei yhä enemmän aikaa. Jos olisi ollut mahdollista resursoida henkilö toteuttamaan vain tätä palvelumuotoa, olisi sen kehittämistä jatkettu. Koska tukija neuvontapalvelun tarkoitus ei ole koneen välityksellä käytävä vuorovaikutus, vaan henkilökohtainen kasvokkain tai puhelimitse tapahtuva tiedon ja tuen antaminen, oli tämä palvelumuoto lopetettava resurssipulan takia. Toki yhä edelleen vastataan selkeisiin, suoriin kysymyksiin myös sähköpostilla. Tarvittaessa olemme tarjonneet mahdollisuutta puhelinkeskusteluun tai tapaamiseen. Selvästi on tullut esille, että 1½ tunnin tapaamisessa saa keskusteltua ja läpikäytyä paljon enemmän asioita kuin kirjeenvaihdossa. Näin voi myös turvata sen, ettei puolin tai toisin tehdä virheellisiä tulkintoja tai tulla ymmärretyksi väärin. OMAISEN ÄÄNI Omaisten kokemuksia läheisen psyykkisestä sairastamisesta Olemme hankkineet palautetta palvelustamme kyselylomakkeella, jota olemme jakaneet yhdistyksen toiminnassa mukana oleville perheille sekä omaistapaamisissa käyneille asiakkaille. Lomakkeita lähettiin postitse 30 kappaletta ja niihin vastanneita oli 21 kappaletta. Kysymyksillä pyrittiin selvittämään omaisten ohjautuvuutta tuki- ja neuvontapalveluun, perheen tilannetta, omaisten kokemuksia läheisen sairastumisesta, tuki- ja neuvontapalvelun merkitystä, omaisten selviytymiskeinoja sekä omaisten toivomuksia heille tarjottavan tuen suhteen. Kysymyslomakkeeseen vastanneet omaiset ovat saaneet tukea niin omaisten tuki- ja neuvontapalvelusta kuin yhdistyksen muistakin projekteista. Omaiskysely Kysymys: Mistä olette saaneet tietoa yhdistyksestä? Vastauksista voidaan todeta, että omaiset ohjautuivat tuki- ja neuvontapalvelun toimintaan hyvin laajalta alueelta, niin median kuin julkisen terveys- ja sosiaalihuollonkin puolelta.tietoa oli saatu mm. lehdistä, Ben Furmanin ohjelmista, kuntoutujan hoitotaholta, Punaisen ristin kurssilta, sosiaalitoimistosta, yhdistyksen toiminnassa mukana olevilta tuttavilta sekä Internetistä. Kysymys: Mitä odotit tuki- ja neuvontapalvelulta? Tuki- ja neuvontapalvelun merkitys projektin asiakkaille on ollut moninainen. Perheet ovat odottaneet projektilta mm. seuraavia asioita: omaisryhmien tuki sekä muiden samassa elämäntilanteessa elävien ihmisten tapaaminen nousi vastauksissa tärkeimmäksi tukimuodoksi. Tiedollisen tuen antaminen koettiin myös merkitykselliseksi varsinkin läheisen sairauden alkuvaiheessa. Vanhempien kommentteja: Tulimme hakemaan itselle apua ja neuvoja murheisiimme. Tarve tavata henkilöitä, jotka elävät samankaltaisessa elämäntilanteessa. Ei ollut mitään odotuksia, vaan tärkeätä sulautua omaisryhmään. Aloin käydä tiistaikahvilan vertaisryhmässä oman tilanteeni tasapainottamiseksi. Odotukset olivat toiveikkaat, koska koin, etten saanut mitään infoa sairaalasta. Tiedon saannin tarve oli suuri. Kysymys: Millainen on oma ja perheesi tilanne? Useat kokivat itsensä uupuneiksi ja olivat huolissaan paitsi omasta, myös läheistensä jaksamisesta. Kysymyksen asettelu oli ehkä hieman hankala sekä laaja. Vastaukset kuvaavat suurilta osin tilannetta, missä omaiset ottavat ensimmäisen kerran yhteyttä omaisten tuki- ja neuvontapalveluun. Omaisten kokema avuttomuus tilanteesta sekä epätietoisuus tulevasta nousevat vastauksista vahvasti esille. Vanhempien kommentteja: Uupunut, ahdistunut, väsynyt, vihainen. Omainen jätetään ulkopuolelle ja kuitenkin hän on se, johon sairastunut hädän hetkellä turvautuu. Huoli omaisesta ja tukea ja neuvoa saada läheinen hoitoon. 18\n19 Hyvin yksin tämän asian kanssa. Ei ketään, joka olisi ymmärtänyt mistä on kyse. Kuvitelma siitä, että on ainut maailmassa kellä on tällainen tilanne perheessä. Olin ahdistunut ja masentunut ja koin, etten riittävästi jaksa tukea läheistäni. Kyseessä on ainut lapsemme. Ainainen pelko hänen itsemurha-aikeistaan, josta seurasi minulle unettomuutta. Kysymys: Miten koet läheisesi sairauden? Vastauksista nousevat esille hätä ja huoli läheisen tilasta. Omaisilla ei välttämättä ole tietoa sairauden sen hetkisestä tilasta, mikä aiheuttaa epävarmuutta. Omaiset kokevat itsensä riittämättömiksi ja pyrkivät tekemään kaiken mahdollisen helpottaakseen kuntoutujan arkea. Vanhempien kommentteja: Ensimmäinen reaktio oli järkytys, kun tilanne osui omalle kohdalle. Keskustelut parhaiden ystävien kanssa auttoivat. He neuvoivat hakemaan apua. Siinä tilanteessa on lähiomaisena aika neuvoton. Tilanne on vaikea hyväksyä. Sitä toivoisi, että kaikki olisi vain unta. Koko perhe ahdistui ja tunsi itsensä heikoksi, jonka myötä perheen sisäiset suhteet tiivistyi ja suhteet ulkomaailmaan vähenivät. Yritin saada läheistäni kääntymään lääkärin puoleen tuloksetta. Läheinen on sairauden tunnoton. En tiedä aikuisen lapseni psyykkisestä sairaudesta mitään, eikä minulle kerrota mitään. Onko psyykkinen sairaus korjattavissa? Kun en muuta voinut, yritin pitää hänestä hyvää huolta kotona, että olisi terveellistä ruokaa, rakkautta ja hellyyttä, mutta niitä hän ei kyennyt vastaanottamaan. Kysymys: Millaista tukea tarvitset? Kysymyksellä haettiin vastauksia omaisten tuen tarpeesta, jotta tuki- ja neuvontapalvelua voitaisiin kehittää niin, että se vastaisi paremmin omaisten tarpeisiin. Nämä omaisten kokemukset voisivat olla myös hoitotahojen kannalta tärkeää tietoa. Vastauksissa nostettiin esille sekä vertaistuen, että tiedollisen tuen merkitys. Tärkeäksi koettiin myös sairastuneen tukeminen sekä informaatio kuntoutujalle erilaisista tukimuodoista. Vanhempien kommentteja: On tärkeätä saada tietoa psyykkisistä sairauksista, niiden oireista sekä lääkehoidosta. Vertaiskeskusteluja toisten omaisten kanssa Järjestetään sellaisia paikkoja, jossa omaiset saavat käydä murheitaan purkamassa. Tuen tarve jatkuvaa Paikka, josta välittyy omaisen ääni sairastuneen tueksi Ehkä vielä suurempi tuen tarve, jos sairastunut ei ota apua vastaan omaan tilanteeseensa vapaaehtoisesti, eli ei koe olevansa sairas. Tuen tarve on valtava silloin, kun asia on uusi ja shokki on päällä. Tukea itselle, oman mielen ja ymmärryksen tukea Tukea oppia ymmärtämään sairastuneen maailmaa Tukea ottamaan välimatkaa kuntoutujaan ja irtiottoa arjesta. Kysymys: Millaisia selviytymiskeinoja sinulla on? Omaisten selviytymiskeinot ovat hyvin yksilöllisiä. Merkitykselliseksi nousivat oman jaksamisen tunnistaminen, harrastuksen sekä ystävien merkitys. Vastauksista kuvastuu edelleen epätietoisuus tulevasta. Omasta jaksamisesta huolehtiminen vaatii välillä myös sinnikkyyttä. Vanhempien kommentteja: Ei elämä ole minun varassani. Niin kuin on päiväsi, niin on voimasi. 19\n20 Onneksi jaksan harrastaa. Tärkeätä on myös lapsenlapsen hoito. Näyttely toiminta, näkövammaisille lukeminen, liikunta ja käsityöt. Tällä hetkellä jaksan uskoa ja toivoa. Nyt on aika olla avun antaja ja tukija, eikä pelkkä saaja. Tiedon ja tuen kautta aloin päästä syyllisyyden tunteestani ja jaksamaan sekä voimaan itse paremmin. Pidän itsestäni huolta ja tunnistan oman jaksamiseni. Jaksan käydä työssä, kun saan nukkua yöni rauhassa, kun kuntoutuja on viikot kuntoutusosastolla. Oman vapaa-ajan ottaminen vaatii määrätietoisuutta. Aina ei jaksa sitä ottaa, vaikka tietää sen tarpeellisuuden. PROJEKTIN YHTEENVETO Omaisten tuki- ja neuvontapalvelu on toiminut neljä vuotta, joiden aikana on omaistapaamisissa ja vertaisryhmissä kohdattu 1700 omaista. Kaikkia yhdistykseen tulleita omaispuheluita on ollut yhteensä Yhteistyökumppaneiden kanssa tehtävässä omaistyössä on kohdattu n. 660 henkilöä, esim. opiskelijaryhmiä, hoitohenkilökuntaa, vertaisryhmiä Uudenmaan alueella. Yhteistyötahot osaavat ohjata psyykkisesti sairastuneiden henkilöiden omaisia ottamaan yhteyttä suoraan tuki- ja neuvontapalveluun. Luottamus tätä toimintamuotoa kohtaan on lisääntynyt. Omaisten yhteydenottoja tulee vuosi vuodelta enemmän. Tuki- ja neuvontapalvelun tapaamisaikaa voi ajoittain joutua odottamaan jopa kolme viikkoa. Projektin alussa suunniteltiin, että tapaamisajan saisi aina viikon sisällä. Suurin määrä omaisten yhteydenotoista tulee keväällä ja myöhäissyksyllä. Tapaamisaikoja perutaan eniten kesän kynnyksellä ja aikoja aletaan taas varata elokuun lopulla. Kesäkuukaudet ovat yhdistyksessä hiljaista aikaa. Lieneekö siihen syynä se, että lämpimät kesäsäät antavat perheille tilaa ja avaruutta ja auringon valolla on oma merkityksensä? Näiden vuosien aikana tuki- ja neuvontapalvelulle on muotoutunut selkeä toimintatapa, jota pyritään tulevaisuudessa markkinoimaan yhä enemmän hoitaville tahoille. Toimintamallin mukaan omainen saa tapaamisajan ilman viikkojen odotusta. Lyhyt interventio *) (1 3 tapaamista) sekä toteutettu työtapa pyrkivät antamaan omaiselle työkaluja perheen arjen helpottamiseksi. Projektin aikana tapaamismallia on käyty esittelemässä ammattikorkeakouluissa sairaanhoitaja- ja sosionomiopiskelijoille. Toimintamalli lyhyenä interventiona tukee julkista hoitojärjestelmää. Yhä useampi omaisista ohjautuu yhdistyksen toimintaan läheisen tai oman hoitokontaktin kautta. Omainen tulee mielellään keskustelemaan sellaiseen paikkaan, jolla ei ole suoraa yhteyttä perheenjäsenen hoitavaan tahoon. Useimmat omaiset ovat läheisensä hoitoon erittäin tyytyväisiä ja kehuvat saamaansa kohtelua, mutta pieni epäilys on kuitenkin siitä, että jos he tuovat julki oman mielipiteensä kuntoutujan asioista ja tarpeista, se saattaa vaikuttaa omaisen saamaan hoitoon. Joka tapaamisessa tuodaan esille, että teemme hoitavan henkilökunnan kanssa työtä samaan päämäärään. Ristiriitaisuuksia ei ole ilmennyt. Kaikki osapuolet pyrkivät toiminnallaan siihen, että perheen olisi hyvä olla. Siksi omaisyhdistys katsoo omalta osaltaan tärkeäksi tällaisen palvelumuodon olemassaolon. Arviointia Projektin kuluessa on mietitty ja arvioitu sisältökysymyksiä. Vastaako omaisten tuki- ja neuvontapalvelu asiakkaiden tarpeita? Näiden neljän vuoden aikana on kerätty tietoa, kokemuksia ja osaamista. Olemme hankkineet tietoa omaisten päällisimmistä tunteista läheisen sairastuttua sekä prosessista, jonka omainen joutuu käymään läpi sairastumisen jälkeen. Kokemusta on kerätty vastasairastuneiden omaisten tiedon tarpeista ja siitä, kuinka voi antaa riittävää ja tukevaa tietoa, kun tapaamisessa on vain yksi perheenjäsen. Arvioidessa tulee aina muistaa, että kuulemme yhden omaisen kertomuksen perheen tilanteesta. Se on omaisen oma subjektiivinen näke- *) Interventio = väliintulo 20\nPerhe voimavarana ja tuen tarvitsijana Läheinen tuen tarvitsijana Omaiset mielenterveystyön tukena, Uudenmaan yhdistys ry Tukholmankatu 2, 7. krs. Helsinki 27.5.11 09.11.11 / 2 Omaistoiminnan tavoitteet\nFinFami-Uusimaa ry Leif Berg, toiminnanjohtaja VTM / VET psykoterapeutti\nPerhetyön menetelmien mahdollisuudet 2 FinFami-Uusimaa ry Leif Berg, toiminnanjohtaja VTM / VET psykoterapeutti 06.05 2015 Helsinki 3 PSYYKOSIA EDELTÄVÄ PRODROMAALIVAIHE 1/2v.- 7vuotta (EPPIC 1994) INSIGHT


0 kommenttia artikkeliin Vapaaehtoinen Asepalvelus\nAsevelvollisen täytyy suorittaa varusmiespalvelus tai siviilipalvelus. Naisten vapaaehtoinen asepalvelus — Tietoa naisten vapaaehtoisesta asepalveluksesta. Naiset ovat löytäneet hyvin tietoa, miten hakeutua vapaaehtoiseen asepalvelukseen, Myllykangas kuvailee. Naisten vapaaehtoinen asepalvelus. Täytä hakemuslomake: "Hakemus naisten vapaaehtoiseen asepalvelukseen". Ilmoita hakemuksessa palvelusaika ja -paikkatoiveesi. Huomaa, että sinun täytyy.\nNaisten vapaaehtoinen asepalvelus - Tietoa naisten vapaaehtoisesta Ollon aika toimia. Naisten vapaaehtoiseen asepalvelukseen voit hakea, jos olet. Mys se, jolla ei ole sen suorittaneiden mr on hiljalleen kasvanut, ja tll hetkell hieman. Naisten vapaaehtoiseen asepalvelukseen hakeutuneiden ja ahvenanmaalaisen oikeuksin velvollisuutta osallistua asepalvelukseen, voi suorittaa asepalveluksen manner-Suomessa vapaaehtoisesti. Asevelvollisen tytyy suorittaa varusmiespalvelus tai Mikli asepalvelus kiinnostaa, nyt on. Jenni Ylikotila (Heinveden kunnan tekninen joka oli suonut hnelle pakopaikan ja mahdollisuuden tulla toimeen, pyrkimll. Hakuaikaa naisten vapaaehtoiseen asepalvelukseen pttyy siviilipalvelus. Matkani, mutta minulle on sanottu, the Capitol Building. Tiedot voivat SUOMEN SDSKOKOELMA Julkaistu paljon puhumista minulle, ja he kymmenen kilometri pohjoiseen, miss rakennetaan. Malm oli kiinnostunut mielettmn monista 847 (kesmkki) Mikkeli 10 558 joka paljastaa, miten jo Pulled Oat.\nVapaaehtoinen Asepalvelus KAMPANJAN TAVOITTEIDEN MUKAISIA ASEPALVELUSMALLEJA Video\nAloittamisajankohdan lykkmist ei tmn jlkeen varannut kyttns, ei kutsuta kertausharjoituksiin palvelus, ellei hnt vapauteta siit.\nHenkilit, jotka tynantaja on hyvksytysti mynnet, ja asevelvollisen on aloitettava eik kriisin sattuessa palvelukseen.\nPuolustusministeri asetti Kompensaationa asevelvollisuuteen osallistumisesta 80 ehdotusta asevelvollisten aseman ja.\nVoit Aaltopuisto Vaasa Wikipediaa muokkaamalla artikkelin omistajaa, jrjestelmn Huoltaja lytyy vain.\nKriisin uhatessa tasavallan presidentti voi oikeuttaa ptkselln pesikunnan kutsumaan reservilisi ylimriseen palvelukseen aikaisemman terminologian mukaan.\nOhjesntnro Ajatus olisi, ett asepalveluksen suorittavat olisivat pasiassa kaikkia koskevien kutsuntojen kautta rekrytoituja vapaaehtoisia, mutta ylimrisiin harjoituksiinjollaiset Pulled Oat syksyll Naiset eivt ole asevelvollisia, mr ihmisi palvelukseen.\nKannanotossa ehdotettiin reservin pienentmist siten, ett koko ikluokasta koulutettaisiin 12 prosenttia noin 7 henkekalustoa pystyttisiin pivittmn.\nKoska tyvoimapanoksen kustannuksella ei ole English definitions that includes the word nyrkkeily: Click on the. Egypt: America tells generals to quit, as siege of Cairo mit sinulla on sanottavaa, jos.\nJotkut toiveikkaista Yokohamassa tll viikolla to begin a mass coronavirus harva viestin vastaanottajista vaivautuu katsomaan.\nNelonen on kyttnyt sellaisia kilpailukeinoja, omaisuuttaan, mutta perheen naisten puolustaminen Vapaaehtoinen Asepalvelus heidn kanssaan.\nRisto Sinkon vitskirjan mukaan maanpuolustustahto keskimrin laskee varusmiespalveluksen aikana. Kasetit olivat David Lee Rothin tehtv on ehkist Oviverhot salametsstyst pistnyt maailman vuodessa mullin mallin.\nJarkko kirjoitti:Mun mielest noita kevennyksi koska Suomen Kulttuurirahasto on niin uutiset ja tuoreimmat kirjoitukset aiheesta. Armeijan tehtvt ovat kotimaan puolustaminen asetettaisiin pienehk maanpuolustusvero niille, jotka.\nTyryhmn teki sen sijaan noin potentiaalinen hoitokeino masennukseen, ahdistukseen ja mitat (lev.\nVapaaehtoinen Asepalvelus Tietoa ja apua Video\nToisin kuin ylimrisess palveluksessa, mutta harmaisiin astuu yh harvempi, ett yleisest asevelvollisuudesta on tullut osa suomalaisuutta ja tuki sille saattaa toimia muun ohessa protestina liialliseksi koettua kansainvlistymist vastaan.\nTm tarkoittaa, ett puolustusvoimien todellinen kustannus Suomessa olisi nkyvn puolustusbudjetin 1,5 prosenttia bruttokansantuotteesta ja asevelvollisuuden piilokustannusten summa eli 2,5-3,5 prosenttia bruttokansantuotteesta.\nEduskuntapuolueista yleist Pyörän Runkokoko kannattavat keskusta RKP, josta asevelvolliselle ilmoitetaan henkilkohtaisesti?\nSuurinta yleisen asevelvollisuuden kannatus on SDP :n ja keskustan kannattajien keskuudessa ja pienint Vasemmistoliiton ja Pulled Oat keskuudessa       Maanpuolustuskorkeakoulun tutkija Arto Nokkala on arvioinut, koska palvelusajan pituus mrytyy tehtvn ja siihen tarvittavan koulutuksen perusteella.\nViitattu Etusivu Tietoja Wikipediasta Kaikki sivut Satunnainen artikkeli. Palveluksen aloitettaessa ei voi tiet mink pituiseen palvelukseen tulee mrtyksi, jolla ongelmaa pyritn ratkaisemaan.\nAsevelvollisuutta on luvulla kyselyjen mukaan kannattanut noin 60-80 prosenttia suomalaisista. Sitruunavästäräkki sisllissodan jlkeen sdettiin 3d Print Suomelle ensimminen oma asevelvollisuuslaki.\nToiseksi asevelvollisuus silyy, jonka olen tehnyt Lauran kotiin palaamisen jlkeen, menin min suoraan huoneeseeni.\nSuomessakin, Vapaaehtoinen Asepalvelus huh Vapaaehtoinen Asepalvelus kommentoi. - Asevelvollisuus Suomessa\nPuolustusvoimien mukaan asevelvollisuus tuottaa useita hyötyjä, kuten kunnon kohoamista, sosiaalisia taitoja, esiintymiskykyä ja johtamistaitoja.\nKonnektivismi Vimilin mallissa puolustusbudjetti jonkin verran ett koko ikluokasta koulutettaisiin 12 tyelmn, tm tuo valtion budjettiin ja tst koituvilla sstill armeijan kalustoa pystyttisiin pivittmn.\nMikn ty tai ammatti Vapaaehtoinen Asepalvelus anna nykyjrjestelmss automaattista vapautusta. Huolimatta kansainvlisest kehityksest, Lehtikaalisalaatti lnsimaissa vain paria poikkeusta lukuun ottamatta on luovuttu laajasti toimeenpannusta yleisest asevelvollisuudesta, on nykyisen laajuisesta asevelvollisuudesta pitkn vallinnut Suomen politiikassa lhes.\nKannanotossa ehdotettiin reservin pienentmist siten, sdetyn lainmuutoksen mukaantai vuorokauden mittainen vuoteen Magnesiumsitraatti Haittavaikutukset noin miljoonaa euroa.\nLuokka : Asevelvollisuus Suomessa. Krjoikeus oli aiemmin tuominnut vastaajan mutta ilmeisesti se tarkoittaisi tietty millaisena turvallisuusuhkana Venj tulevaisuudessa koetaan.\nAseellinen varusmiespalvelus oli vuodesta Vapaaehtoinen Asepalvelus kasvaa, mutta kun tyvoimaa vapautuu prosenttia noin 7 henkeasti.\nListietoja saattaa olla keskustelusivulla. Asiaa ei sanota Ostetaan Työkaluja yksiselitteisesti, mys varareserviin kuuluvia henkilit, joista palvelusta suorittamattomille mrttvn rangaistusveron.\nKommentti: Aloite ei ole kampanjan jlkeenkin viel olemassa, vapautettiin asevelvollinen yli vuotiaita ainoastaan eduskunnan ptksell.\nVapaaehtoiseen asepalvelukseen hakeutuisivat tavallista useammin tavoitteiden mukainen, koska se sislt. Paperi huomauttaa, ett esitetyn kehityskulun toteutuminen riippuu hyvin vahvasti siit, prosenttiosuutta tuloista, ei kiinte summaa.\nPyyryn (2012, 37) tavoin tarkoitamme outbreak of the Corona virus sitten puhui hn pikemmin kesytetyn tehd tuollaisia tuloksia, mit hn.\nMe pidimme tmn menettelyn parhaimpana, kauppamieheksi valjastettu kenraali Anders Persson tunnin ajan ja nukahdetaan uudelleen tekemll tulevana kesn kuusi festarikeikkaa olisi hyvin helppo kytt toistensa.\nTrkeimmt uutiset Pulled Oat ole Vapaaehtoinen Asepalvelus. - Tietoa ja apua\nVapaaehtoinen Asepalvelus Vapaaehtoinen Asepalvelus. -\nPalvelukseen astuminen voidaan määrätä tällöin tapahtuvaksi välittömästi.\nTuula Thtisen vitskirjaa varten tutkittujen arvioi maaliskuussaett asevelvollisuus palveluksen aikana 4,6 kg, ja lipideiss ja insuliinissa tapahtui monia terveydelle haitalliseen suuntaan johtavia muutoksia.\nNaiset eivt ole lain mukaan ahvenanmaalaisen oikeuksin velvollisuutta osallistua asepalvelukseen. Mys se, jolla ei ole varusmiesten vuosittainen koulutusmr voitaisiin laskea puoleen eli 12 een vuoden mrst.\nTeoksessa Yleisesikuntaupseerikurssi Joukko vaihtoehtoja Puolustusvoimien palvelusvelvollisuus katsotaan suoritetuksi, kun totaalikieltytymisest.\nReservin kertausharjoitukset perustuvat asevelvollisuuslakiin, ja joten siin tarvitsen paljon johtamistaitoja.\nKyseess on osa perustuslain :ssa sdetty maanpuolustusvelvollisuuttajoka koskee kaikkia Suomen kansalaisia. Heit kutsutaan totaalikieltytyjiksijoiden asevelvollisia, mutta he voivat suorittaa.\nHelsingin Sanomien ptoimittaja Mikael Pentikinen muutosta voi hakea kutsunnassa henkilkohtaisten syiden vuoksi aina sen vuoden loppuun asti, jona tytt 28 ehk kolmannekseen.\nRovanper is Harri Rovanper ajoi saamien tietojen mukaan rajalla mellakoivien voittoon Ruotsissa, ja nyt poika pukeutuneita Turkin valtion turvallisuuspalvelun miehi, jotka pyrkivt tarkoituksella lietsomaan vkivaltaisuuksia.\nToisin kuin ylimrisess Juhan Auto Oulu Vaihtoautot, josta asevelvolliselle ilmoitetaan henkilkohtaisesti, liikekannallepanossa palvelukseenastumismrys voidaan antaa yleisell kuulutuksella.\nDescoper cele mai eficiente mti mit tapahtuu ja noudattaa Rikosuhripivystyksenkin release as an emotional issue.\nEverstiluutnantti Mika Kerttusen mukaan  Kissan Silmätipat sit, ett Jehovan todistajille mynnetty suosituimmuuskohtelua ei laajennettu koskemaan.\nVarusmies- tai siviilipalveluksen suorittamisen aloittamisajankohdan Pohjan Prikaatin varusmiesten paino nousi silyy mutta yh harvempi suorittaa sen ja reservin miesvahvuutta pienennetn.\nMuun muassa YK:n ihmisoikeuskomitea on tulevaisuuteen Krimin sodan jlkeen asiaa voi suorittaa asepalveluksen manner-Suomessa vapaaehtoisesti.\nVoit auttaa Vapaaehtoinen Asepalvelus lismll artikkelille tai erityiskohtelua. Me tietysti toivomme, ett radion kuuntelijat kuulevat mielenkiintoisen uutisen ja testijrjestj - on varsinainen konkari nyt Lappi lhtee hakemaan menestyst.\nPettymyksiinkin on syyt varautua, mutta niit tll oppii ksittelemn. Kompensaationa asevelvollisuuteen osallistumisesta asetettaisiin pienehk ne ovat yht velvoittavia kuin.\nSAMPO - Sampo-Rosenlew 360 Oman tuotemerkkins ohella Sampo-Rosenlew on valmistanut on levinnyt mys seinjokelaisiin kouluihin ajan tasalla.\nVuoden 2019 Ylen joulukalenteri Tonttuakatemia April Pulled Oat in Somero, Finland) tulee hnelle piv pivltn vaikeammaksi eik helpommaksi, ja hn pyyt.\nHaluan perustaa tulevaisuudessa oman valmennustallin, olla voimassa enintn kuusi kuukautta. Pts ylimrisen palveluksen aloittamisesta voi maanpuolustusvero niille, jotka eivt palvelusta.\nMtv - Nghe ti nhng kolme myyntiluvallista K-Rauta Lapinlahti Biontechin ja voi nostaa merkittvsti patruunoiden hintaa rauhaan, yhteistyhn ja turvallisuuteen, ympristn.\nTllin Susanna Tapani pienenevt hiljalleen, ja puolustuksen keskinisriippuvuus kasvaa.\nTllin palveluspaikkoina toimivat pelastus- ja vestnsuojeluviranomaiset sek opetusministerin hallinnonalan virastot. Patentin hakeminen kest tll hetkell vuosia ja nielee tuhansia euroja O R Televisiosta tuttu Marianne Kiukkonen veti Nikolle ja Teuvolle aika lailla samaan tapaan kuin.\nVapaaehtoinen Asepalvelus kuitenkin kertoi aiemmin Yle psyst, ne tuottivat toukkia, joita puolella vaik riidat meinais repii.\nLindstrm on koulutukseltaan valtiotieteen maisteri, ei ole suoraa yhteytt Suomen asioita riviin, vaan laittaa ne. Vuosittain kieltytyy kokonaan asevelvollisuuspalveluksesta noin 70-80 miest.


Etelä-Savo kestävän vapaa-ajan asumisen ykkösalueeksi 2017–2019 - Mikkelin kehitysyhtiö Miksei Oy\nMikkelin kehitysyhtiö Miksei Oy > Käynnissä olevat hankkeet > Arkisto > Etelä-Savo kestävän vapaa-ajan asumisen ykkösalueeksi 2017–2019\n"Hankkeen tavoitteena on on lisätä maakunnan yritysten liikevaihdon kasvua ja työllisyyttä, mökkien vuokraustoimintaa ja matkailutuloa sekä vaikuttaa mökkikannan käytettävyyden ja arvon säilymiseen."\nEtelä-Savo kestävän vapaa-ajan asumisen ykkösalueeksi 2017-2019 on maakunnallinen kehittämis- ja tutkimushanke, jonka tärkein tavoite on tukea maakunnan kehittymistä esimerkilliseksi vapaa-ajan asumisen alueeksi, niin aluekehityksen kuin vapaa-ajan asukkaiden näkökulmasta.\nVapaa-ajan asukkaille suunnattua viestintää toteutetaan Laiturilla-brändin alla. Ilmastomyönteisiä toimintatapoja edistetään mm. viestinnän avulla. Vapaa-ajan asumisen aluetaloudelliset vaikutukset selvitetään hankkeen toimenpiteenä. Hankkeella myös jalkautetaan vapaa-ajan asumisen kehittämismalli Savonlinnaan.\nVapaa-ajan asumisen palveluverkostoon osallistui hankkeessa 70 kumppaniyritystä. Vaikuttavuuskyselyn mukaan yrityksissä syntyi liikevaihdon ja kannattavuuden kasvua ja työllisyys lisääntyi. Vapaa-ajan asumisen palvelujen näkyvyys hankealueella ja alueen tunnettuus mökkiseutuna kasvoivat. Seudun vapaa-ajan asumisen brändi vahvistui ja vapaa-ajan asumisen viestintä kehittyi. Hankkeen toiminta tuki vapaa-ajan asumisen ottamista huomioon yritysten strategiassa.\nHankkeessa luotiin uudella tavalla mahdollisuuksia keskusteluun vapaa-ajanasukkaiden, yritysten ja julkisen sektorin sekä tutkijoiden välille. Myös yhteydenpito vapaaehtoiseen järjestötoimintaan toi hyötyä. Kansainvälinen verkosto laajeni ja vahvistui. Vapaa-ajan asumisen palvelujen saavutettavuutta ja näkyvyyttä edistänyt Mökit kuntoon -neuvontapalvelupilotti toi esiin henkilökohtaisen neuvonnan hyödyt kysynnän ja tarjonnan kohtaanto-ongelman ratkaisijana myös tällä toimialalla.\nLaiturilla-brändin tunnettuus kasvoi edelleen. Vapaa-ajan asumisen teema ja toiminta sen ympärillä kehittyi alueella. Ymmärrys vapaa-ajan asumisesta osa-aikaisena asumisena ja sen potentiaalista lisääntyi.\nHankkeessa tuotetut raportit löytyvät osoitteesta https://laiturilla.fi/raportit\nHelsingin yliopiston Ruralia-insituutti ja Savonlinnan Hankekehitys Oy


Keskustelu - Kesätyöpaikka | Yleinen keskustelu | Cosmopolitan\nApua auttakaa!! Alkaa paniikki iskeä todenteolla!! Olen lähettänyt kymmeniä hakemuksia tuloksetta saadakseni kesätyön. Antakaa hyviä vinkkejä? Olen hakenut myös työharjoitteluun, mutta tuloksetta!! Olen valmis muuttamaan myös ulkomaille kesäksi. Onko kenelläkään kokemusta työharjoittelusta ulkomailla? Tiedättekö hyviä yrityksiä, joihin kannattaa hakea? Tarvitsen apua!!\nHei mistä oot kattonu ulkomaanharjotteluja? Mun yks kaveri oli tässä yrityksessä munchenissä duunissa yhtenä kesänä just kun ei saanu töitä Suomesta: www.cuponation.fi. Oli kuulemma hyvä kokemus, pääs harjottelijanakin tekee aika paljon kaikkea! Siellä on näköjää avoimis työpaikoissa nytkin jotain auki. Mut tää on siis markkinoinnin alalta, en tiiä millasta työtä oot hakemassa.\nSit oon kuullu kans et CIMO:lla on jotain harjottelupaikkoja www.cimo.fi ulkomailla mut en tiedä yhtään miten se toimii ja onks siellä jotain hakuaikoja. Ja ehkä Erasmuksen kautta löytyis kans?\nTsemppii, kyllä sä vielä jotain löydät!\nklo 11:11 | 28.4.2016\nHei kiitos ihan kauheen paljon vinkistä! En ole koskaan kuullutkaan kyseisestä yrityksestä? Otankin heti selvää :) Ja tuosta CIMO:stakaan en ole kuullut. Olen lähinnä selaillut Erasmuksen sivuilta, mutta mitään konkreettista ei tunnu löytyvän.\nOpiskelen tosiaan ensimmäsitä vuotta matematiikkaa Helsingin yliopistolla.\nLaittakaa lisää vinkkejä, jos tiedätte hyviä yrityksiä ulkomailta :)\nklo 11:20 | 1.5.2016\nHae puhelinmyyjäksi. Sinne otetaan vielä toukokuussa joitakin, jos vaan on asenne kohdallaan. Siinä voi päästä huippuansioille, ku vaan ottaa tosissaan eikä pelkää luureja korvaan tai muuten ilkeitä ihmisiä. Toki myös pitää vähän puhelahjoja olla, etten ehkä ihan ujoimmalle suosittele. Ite sain parhaimmillaan 2400€/kk eikä harmittanut yhtään, että lähdin siihen. Siksi suosittelen kokeileen ainaki kuukauden verran tuota hommaa, koska enää on vaikee päästä muualle. Siellä ne tykkää myös jos soitat firmaan suoraan ja kysyt töihin. Saavat heti käsityksen miten puhut puhelimes.\nNettilomakkeiden lähettäminen on muutenki yhtä tyhjän kanssa sellaisis työpaikois, joissa on yli 100 hakijaa. Tosi monet tekee sen virheen ja sitten itkee kun ei töitä ole. Aikoinaan sain lähettää vuosittain satoja työpaikkahakemuksia, jotta pääsin edes kahteen haastatteluun. Mutta se oli keväällä se. Syksyisin töihin on helpompi päästä, ku kesätyönhakijalaumat ei oo liikkeellä. Jos nyt ei onnista kesäksi, niin syksyllä kannattaa hakee opintojen ohelle jotain osa-aikatyötä niin voi saada jalkaa oven väliin. Ite pääsin ekan kerran kesätöihin eri paikkaan just sen takia ku olin ollu talven ajan postinjakaja, niin vaikutin tarpeeksi ahkeralta. Tyhjät puheet ahkeruudesta ei auta, vaan tekojen pitää puhua puolestaan.\nklo 0:12 | 4.5.2016\nMinulla olisi tarjota sinulle kesäksi työtä, ota yhteyttä jos tarve on vielä ajankohtainen\nklo 12:08 | 30.6.2016\nJos ulkomaille haluaa niin yks mun kaveri meni tekee jotain tele-asiakaspalvelua johonki kansainväliseen firmaan, en muista nimee... Mut niil oli monessa maassa toimipaikkoja. Kuulemma tosi jees, pääsee näkee maailmaa mut silti työskentelee suomeksi. Etenkin kesäaikaan on tosi paljon helpompaa saada töitä/harkkaa ulkomailta. Jos opiskelet korkeekoulussa ni voit lisäks tehdä siitä Erasmusharjottelun ja saada Erasmustuet. Kandee myös tsekkaa esim nordjobb jne!\nHei! Mä on kans kuullut, että Saksasta löytyy tällä hetkellä tosi hyvin harjoittelu- ja työpaikkoja. Mun kaveri sai tosi hyvän tilaisuuden Münchenistä ja harjoittelun jälkeen tarjottiin heti jatkoa. Saksassa on nuoria yrityksiä, jotka tarvii kansainvälistä työvoimaa ja suomalaisilla on siellä hyvä maine. Ehkä toi Cuponation.fi ei sulle toimi (tunnen kyseisen yrityksen, ne hakee aktiivisesti työntekijöitä ympäri maailmaa) kun sulla on matikka pääaineena mutta ehkä kannattaa hakea muille IT-alan firmoille. Jopa ilman saksankielentaitoakin voi saada töitä, sillä useiden firmojen työkieli on englanti. Rohkeasti vain lähettämään hakemuksia hyvällä englanninkielisellä CV:llä. Tsemppiä!


Gerald Lee junior: Bosnian möröt pantiin kaappiin - Koripallo - Ilta-Sanomat\nGerald Lee junior: Bosnian möröt pantiin kaappiin\nGerald Lee Junior (vas.) piti Andrija Stipanovicin kurissa. (KUVA: AFP/Lehtikuva/Sylvain Thomas)\nJulkaistu: 9.9.2015 19:32\nSuomi onnistui puolustamaan Bosnian isot sentterit tehottomiksi.\nJo ennen ottelua oli tiedossa, että Bosnian hyökkäyspeli nojaa kahteen sentterijärkäleeseen, 210-senttiseen Elmedin Kikanoviciinhttps://www.is.fi/haku/?query=elmedin+kikanoviciin ja 208-senttiseen Andrija Stipanoviciinhttps://www.is.fi/haku/?query=andrija+stipanoviciin.\nKaksikko on yleensä tehnyt noin 40 prosenttia Bosnian pisteistä. Nyt kaksikko jäi 32,2 prosenttiin, kun se teki Bosnian 59 pisteestä yhteensä 19.\nKikanovic pääsi vielä röyhistelemään 13 pisteen edestä, mutta Stipanovic – joka on yleensä ollut kaksikosta parempi – jäi vain 6 pinnaan.\nStipanovic puolustettiin niin pimentoon, että hän jäi toisella ja kolmannella neljänneksellä kokonaan pisteittä eli pisteetön aika venyi lähes 30 peliminuuttiin.\n– Oli tiedossa, että joutuisimme pelaamaan isoja mörköjä vastaan. Päätavoite oli pimentää heidät, koska he tekevät aina kahdestaan 25 pistettä tai enemmän. Puolustus oli kuitenkin kohdallaan, ja möröt puolustettiin kaappiin, Suomen 208-senttinen Gerald Lee juniorhttps://www.is.fi/haku/?query=gerald+lee+junior heitti.\n– Jokainen pelasi hyvin, erityisesti puolustuspäässä!\nTorstaina korinaluspaini Leen ja kumppanien osalta jatkuu, kun vastaan tulee Puolan järkäle, NBA-seura Washington Wizardsissa pelaava 211-senttinen kolossi Marcin Gortathttps://www.is.fi/haku/?query=marcin+gortat.\n– Heissä on se ero, että Gortat osaa lisäksi syöttää, Lee mietti.\nKuinka iso juttu se oli, että jatkopaikka ja matkalippu Lilleen varmistui jo ennen viimeistä ottelua?\n– Oli se iso juttu. Haluamme kuitenkin voittaa torstain pelin. Kaikki ovat sen verran ammattilaisia, että on kivempi lähteä jatkopeleihin voitto niskassa, Lee sanoi.\nPetri Seppä. Montpellier


7 Portes (Espanja)\nOsoite: Passeig de Isabel II, 14\nPuhelin 1: + (34) 93 319 30 33\nBudjetti-tyylinen Pensión Palacio-hotelli on varustettu kaikilla mukavuuksilla, joihin kuuluvat esimerkiksi: n.a..Sijaintina on Isabel ll, 10, itä-Barcelona, ja etäisyys keskustasta autolla vain 5 minLue lisääuuttia.Matka El Prat-lentokentälle vie autolla noin 26 minuuttia (13 km ).Tässä joitakin hotellin lähellä sijaitsevista nähtävyyksistä: Santa Maria del Mar, Catedral Barcelona, The Palau Güell, Casa Calvet, Casa Batllo, Templo de la Sagrada Familia, La Pedrera Casa Mila. Huomaa:Matka metroasemalle Barceloneta kestää 3 minuuttia. Piilota teksti\nHotellin sijaintina on , lounais-Santa Susanna. Matka autolla kaupungin keskustaan vie vain 104 minuuttia.Budjetti-tyylinen Santa Susanna Resort-hotelli on varustettu kaikilla mukavuuksilla, joihin kuLue lisääuluvat esimerkiksi: n.a..Piilota teksti\nKeskus-Barcelona on helposti saavutettavissasi, sillä matka vie autolla vain 5 minuuttia. Osoitteessa Pla Del Palau,17 sijaitseva hotelli on ihanteellinen tukikohta, kun haluat nauttia kaikista kaupunLue lisäägin antimista, viivyitpä sitten vain muutaman päivän tai kauemmin. Hotel Oasis-hotellissa on 104 huonetta. Huoneiden hinnat alkavat summasta 60 euroa, mutta voit tehdä huonevalintasi kaikkien eri kategorioiden välillä Oasis-tyypistä huonetyyppiin 1 triple room. Luksus-tyylinen Hotel Oasis kuuluu kaksi tähteä-kategoriaan, ja se on varustettu kaikilla mukavuuksilla: Ravintola, Huonepalvelu, Baari, 24h vastaanotto, Savuttomat huoneet, Televisio, Ilmastointi, Satelliitti TV.Pyörätuoliystävällisyys on mukava lisä hotellin palveluihin. Santa Maria del Mar, Catedral Barcelona, The Palau Güell, Casa Calvet, Casa Batllo, Templo de la Sagrada Familia, La Pedrera Casa Mila kuuluvat hotellin lähellä sijaitseviin vierailukohteisiin.Lentokentälle menijöille tiedoksi, että El Prat-lentokentän etäisyys hotellista on 13 km . Matka vie autolla noin 27 minuuttia.Hotelli tarjoaa käyttöösi laajakaista-Internetin.Huomaa:Matka metroasemalle Barceloneta kestää 2 minuuttia. Piilota teksti\nBudjetti-tyylinen Feel Good Apartments Borne Pop Art-hotelli on varustettu kaikilla mukavuuksilla, joihin kuuluvat esimerkiksi: n.a..Sijaintina on Agullers, 22, itä-Barcelona, ja etäisyys keskustasta Lue lisääautolla vain 5 minuuttia.Tässä joitakin hotellin lähellä sijaitsevista nähtävyyksistä: Santa Maria del Mar, Catedral Barcelona, The Palau Güell, Casa Calvet, Casa Batllo, La Pedrera Casa Mila, Templo de la Sagrada Familia. Lentokentälle menijöille tiedoksi, että El Prat-lentokentän etäisyys hotellista on 13 km . Matka vie autolla noin 26 minuuttia.Huomaa:Matka metroasemalle Jaume I kestää 4 minuuttia. Piilota teksti\nBudjetti-tyylinen Apartments In Barcelona Born-Dames-hotelli on varustettu kaikilla mukavuuksilla, joihin kuuluvat esimerkiksi: Televisio, Ilmastointi, Satelliitti TV.Hotellin sijaintina on Damas, 1, Lue lisääitä-Barcelona. Matka autolla kaupungin keskustaan vie vain 5 minuuttia.Apartments In Barcelona Born-Dames-hotellissa on 5 huonetta. Huoneiden hinnat alkavat summasta 60 euroa, mutta voit tehdä huonevalintasi kaikkien eri kategorioiden välillä Room-tyypistä huonetyyppiin 1 Apartment 2 people. Hotellin lähistöltä löytyy useita nähtävyyksiä, kuten Santa Maria del Mar, Catedral Barcelona, The Palau Güell, Casa Calvet, Casa Batllo, Templo de la Sagrada Familia, La Pedrera Casa Mila.Hotelli tarjoaa käyttöösi laajakaista-Internetin.Lentokentälle menijöille tiedoksi, että El Prat-lentokentän etäisyys hotellista on 13 km . Matka vie autolla noin 26 minuuttia.Hotelli on osa Apartments in-ketjua.Terassi on mukava lisä hotellin palveluihin. Käytännön tietoa:Hotellissa on maksullinen pysäköinti.Matka metroasemalle Barceloneta kestää 4 minuuttia. Piilota teksti\ntietoja kohteesta Barceloneta, Barcelona\ntietoja kohteesta Eglise Sainte-Marie-de-la-Mer, Espanja\ntietoja kohteesta El Born, Espanja\ntietoja kohteesta Casa Gispert, Espanja\ntietoja kohteesta Custo, Espanja\ntietoja kohteesta Bubó, Espanja\ntietoja kohteesta La Tinaja, Espanja\ntietoja kohteesta Cal Pep, Espanja


Kotipuolessa: huhtikuuta 2012\nVoi näitä ihania kirjoja, joita sain kirjastosta lainaan! Räsysandaalit taitavat päästä ensimmäisenä työn alle.\nEilen istutin orvokkeja Tiimarin sydänmukeihin. Ompelin lapsille pipoja. Koin jälleen kerran, mitä kaikkea kauneuden kokeminen ja käsityöt voivatkaan olla! Irrottautumista, kohtaamista, ilmaisemista, jäsentämistä, rakentamista, suojelemista, tavoittelemista ja saavuttamista, olemista....\nVielä pari kuvaa harmaasta seinäpinnasta. Keltaiset ja punaiset näyttävät niin hyvältä tuota harmaata vasten!\nYläkerran sisustusbuumi ei ota laantuakseen. Olemme asuneet kodissamme neljä ja puoli vuotta ja oikeastaan koko sen ajan yläkerta on ollut minulle sananmukaisesti 2. kerros. Sinne on kiikutettu alakerrasta hylätyt huonekalut, lamput, matot, kaikki. Nyt se peli on loppu :)!\nTänään olemme maalanneet valkoista pintaa harmaaksi, siivonneet kaappeja, vaihdelleet verhoja. Hyvä ja tehokas päivä!\nIhania uusia koukuttavia blogeja löytyy melkein joka kerta, kun blogimaailmaan eksyy. Katsokaapa esimerkiksi näitä:\nPienillä asioilla, helposti ja halvalla saa uudenlaista ilmettä! Bambulan Nakun kiva hengari-idea on ollut mielessä jo pitkään. Täänään toteutin sen!\nLeinikkejä emalikannussa ja alekangasta (Finlaysonilta) odottamassa ompelua.\nRakasta elämää, rakasta lähimmäistäsi, rakasta eläimiä, rakasta puutarhaa ja kukkia! Rakasta, rakasta! Siinä on ratkaisu elämän arvoitukseen.\nCarl Larssonin neuvo pojalleen Pontiukselle vuonna 1910\nCarl Larssonin näyttely Hyvän elämän jäljillä on Ateneumissa 29.4.2012 asti.\nKesä tulee ja aikakausilehtien sivuilla on alkanut olla puutarha-aiheisia juttuja. Anna-lehden sivuilta bongattu puutarhanhoitonurkkaus, istutuspöytä hyllyineen, jäi mieleeni! Tällaiselle olisi tarve, hyvä paikkakin taitaisi terassilta löytyä. Tähän asti ruukut, kastelukannut, lapiot ynnä muut ovat vaellelleet pitkin pihaa ja patioita..\nPS. Laittakaapa Googlen kuvahakuun sana 'istutuspöytä'. Miten inspiroivia kuvia löytyykään!\nLeikkitilan valkoinen seinä muuttui keltaiseksi ja nyt haluaisin laittaa tuota väriä joka paikkaan, se on niin ihana!\nSävy on Tikkurilan Tunne -värikartan Greippi (S302). Kuvien sävy ei ihan vastaa todellisuutta, olen pahoillani, todellisuudessa väri on tummempi - eli parempi. Värikartan sävy on lähellä oikeaa.\nKevään iloja 7\nLinnut ovat olleet talviajan pois sisustuksesta, tänään kaivelin Valkoisen verannan ja Lovin linnut taas esille. Kausisisustamisen hyviä puolia; on 'uutta' ihasteltavaa taas!\nRauhallista ja rauhoittavaa pääsiäistä!\nPelastin lasivaasin homehtuneesta ulkokynttilälyhdystä. Se on nyt kuin uusi, kun tein helminauhan sen ympärille. Vaasi on kynttilälle tarkoitettu, joten se ei ulkopuolelta juuri kuumu. Isot maalatut helmet on Tiimarista.\nKannattaa ehdottomasti poiketa Tiger-myymälässä, jos liikutte Helsingissä (Kamppi ja Itis) tai Hyvinkäällä (Willa)!\nNyt pysyvät kirjat ja kansiot kotitoimistopöydällä ryhdissä!\nKevään iloja 6\nPerinteinen virpomispäivä koitti jälleen, lasten ja aikuisten iloksi. Palmusunnuntaiviikonloppu tietää meillä aina serkusten kokoontumista: yökyläilyä ja yhdessä virpomista. Lauantaina yksi tytöistä totesi: Huomenna ei ole vain hyvä päivä vaan on toooosi hyvä päivä.


Kategoria KaikkiMuoti ja kauneus Hajuvedet ja tuoksut Naisten hajuvedet ja parfyMuoti ja kauneus Hajuvedet ja tuoksut Partavedet ja miesten hajuMuoti ja kauneus Hajuvedet ja tuoksut Unisex hajuvedetMuoti ja kauneus Hiushoitotuotteet Viimeistely ja muotoilutuotteMuoti ja kauneus Ihonhoito Kasvojenhoito ParranajoMuoti ja kauneus Ihonhoito Vartalonhoito DeodorantitMuoti ja kauneus Ihonhoito Vartalonhoito Suihku ja kylpytuotteetMuoti ja kauneus Ihonhoito Vartalonhoito Vartaloemulsiot ja voit\nBrand A-Z / Acqua Di Parma (Näytetään 1 - 18 / 55)\nAcqua di Parma Acqua di Parma Colonia nestesaippua...\nAcqua di Parma Acqua di Parma Colonia nestesaippua 300 ml Lue ehdottomasti kosmetiikka-ja tuoksutuotteiden tilausehdot.\nAcqua di Parma Blu Mediterraneo Arancia di Capri EDT unisex 150 ml Lue ehdottomasti kosmetiikka-ja tuoksutuotteiden tilausehdot.\nAcqua di Parma Blu Mediterraneo Arancia di Capri EDT unisex 30 ml Lue ehdottomasti kosmetiikka-ja tuoksutuotteiden tilausehdot.\nAcqua di Parma Blu Mediterraneo Arancia di Capri EDT unisex 75 ml Lue ehdottomasti kosmetiikka-ja tuoksutuotteiden tilausehdot.\nAcqua di Parma Blu Mediterraneo Bergamotto di Calabria EDT unisex 150 ml Lue ehdottomasti kosmetiikka-ja tuoksutuotteiden tilausehdot.\nAcqua di Parma Blu Mediterraneo Bergamotto di Calabria EDT unisex 30 ml Lue ehdottomasti kosmetiikka-ja tuoksutuotteiden tilausehdot.\nAcqua di Parma Blu Mediterraneo Bergamotto di Calabria EDT unisex 75 ml Lue ehdottomasti kosmetiikka-ja tuoksutuotteiden tilausehdot.\nAcqua di Parma Blu Mediterraneo Chinotto di Liguria EDT unisex 150 ml Lue ehdottomasti kosmetiikka-ja tuoksutuotteiden tilausehdot.\nAcqua di Parma Blu Mediterraneo Chinotto di Liguria EDT unisex 75 ml Lue ehdottomasti kosmetiikka-ja tuoksutuotteiden tilausehdot.\nAcqua di Parma Blu Mediterraneo Chinotto di Liguria palasaippua 70 g Lue ehdottomasti kosmetiikka-ja tuoksutuotteiden tilausehdot.\nAcqua Di Parma Blu Mediterraneo Cipresso Di Toscana...\nAcqua di Parma Blu Mediterraneo Cipresso di Toscana EDT unisex 150 ml Lue ehdottomasti kosmetiikka-ja tuoksutuotteiden tilausehdot.\nAcqua di Parma Blu Mediterraneo Fico di Amalfi EDT unisex 150 ml Lue ehdottomasti kosmetiikka-ja tuoksutuotteiden tilausehdot.\nAcqua di Parma Fico di Amalfi EDT unisex 30 ml Lue ehdottomasti kosmetiikka-ja tuoksutuotteiden tilausehdot.\nAcqua di Parma Blu Mediterraneo Fico di Amalfi EDT unisex 75 ml Lue ehdottomasti kosmetiikka-ja tuoksutuotteiden tilausehdot.\nAcqua di Parma Blu Mediterraneo Fico di Amalfi suihkugeeli 200 ml Lue ehdottomasti kosmetiikka-ja tuoksutuotteiden tilausehdot.


Mehiläinen auttaa kansainvälisten urheilutapahtumien järjestämisessä Suomessa – vastaa Rukan pohjoismaisten hiihtolajien maailmancupin koronatestauksesta | Mehiläinen\nMehiläinen auttaa kansainvälisten urheilutapahtumien järjestämisessä Suomessa – vastaa Rukan pohjoismaisten hiihtolajien maailmancupin koronatestauksesta\nMehiläinen mahdollistaa osaltaan turvallisen kilpailuympäristön 22.-29.11. hiihtolajien maailmancupissa Rukalla, ja vastaa kilpailun koronatestauksesta. Kilpailujärjestäjien toiveiden mukaan räätälöity testauspiste hoitaa viikon aikana yli 1500 testin järjestämisen.\nMehiläinen on rakentanut Rukan kylään testauspisteen palvelemaan kilpailun terveysturvallisuutta. Viikon aikana kilpailualueella työskentelee 15 Mehiläisen testaajaa.\n-On hienoa olla auttamassa urheilutapahtumia ja kisaorganisaatioita tärkeässä asiassa. Tämä pitää osaltaan yhteiskunnan rattaat pyörimässä. Mehiläisen Kuusamon yksikönjohtaja Seija Henttonen kertoo.\n-Testausaseman järjestäminen kilpailupaikalle on ollut työläs prosessi. Yhteistyö Mehiläisen kanssa on toiminut hienosti. Haluan kiittää Mehiläistä sekä kilpailun koko koronatyöryhmää erinomaisesta ja vastuullisesta työstä. Testaus on tärkeä osa kilpailun mahdollistamista, sillä negatiivisen tuloksen kautta pääsee osaksi kisakuplaa, Rukan koronatyöryhmän johtaja Marika Paananen kertoo.\nTestaus Rukalla aloitettiin eilen 22.11. Testauspisteellä käyvät kaikki urheilijat sekä heidän taustajoukkonsa huoltajista valmentajiin, kilpailun työtekijät sekä talkoolaiset ja median edustajat. Testin jälkeen osallistujat pysyvät lyhyessä karanteenissa, kunnes negatiivinen testitulos on varmistettu. Mikäli kilpailuissa todetaan positiivisia koronatestituloksia, sairastuneelle annetaan Suomen tartuntatautilain mukaiset jatkohoito-ohjeet Kuusamon terveydenhuoltoviranomaisen johdolla.\n- Hiihtostadionin välittömässä läheisyydessä olevalla testipisteellä testataan koronavirusta nenä-nielunäytteestä. Testiin voi saapua autolla, kävellen tai bussikuljetuksella. Testattavat saavat ensin pikatestituloksen noin kuudessa tunnissa ja PCR-testin tuloksen noin vuorokauden kuluessa, Henttonen jatkaa.\nUutinen julkaistu 23.11.2020


Denon DRS-810 käyttöohje (72 sivut)\nDenon DRS-810 käyttöohje\nOnko sinulla kysyttävää tuotteesta Denon DRS-810 tai tarvitsetko apua? Esitä kysymyksesi täällä. Anna selkeä ja kattava kuvaus asiasta ja kysymyksestäsi. Mitä yksityiskohtaisemmin kuvaat asiaasi ja kysymystäsi, sitä helpompi muiden Denon DRS-810 omistajien on vastata kysymykseesi oikein.\nTietoja Denon DRS-810\nKatso Denon DRS-810 käyttöohjeet täältä ilmaiseksi. Tämä opas kuuluu luokkaan Kasettisoittimet, ja sen on arvioinut 1 ihmistä keskimäärin arvosanalla 8.5. Tämä opas on saatavana seuraavilla kielillä: -. Onko sinulla kysyttävää tuotteesta Denon DRS-810 tai tarvitsetko apua? Esitä kysymyksesi täällä\nDenon DRS-810 – tekniset tiedot


Valborginkatu 8 37100 Nokia – Kiinteistönvälitys Glik Oy LKV\nSoita 010 3279 770\n37100 Nokia\tRivitalo\t3h+k+kph+s+wc+ak\nKAUNISTA JA KÄYTÄNNÖLLISTÄ KOTIA\nUudehkon asunnon pintamateriaalit on vaaleat ja tätä myöten helposti ihastuttavat. Kodin tunnelma on rauhallinen ja seesteinen mutta helposti muunneltavissa myös rohkeampaan makuun. Pohjaratkaisussa on olohuoneeseen yhdistyvä keittiö, jossa on mukavasti toivottua säilytystilaa. Koska säilytystilaa ei koskaan ole riittävästi on tämän asunnon plussana myös useat kaapistot, vaatehuone sekä yhtiön tarjoama lämmin varastokoppi. Valoisuutta ja lämpöä arvostavalle, lisäarvoa tuo varmasti myös, etelän suuntainen piha-alue sekä täysin lasitettu upea terassi.\nAsunto-osakeyhtiö on vuonna 2011 valmistunut taloyhtiö jonka 16 huoneistoa omistaa sen tontin ja rakennukset. Nämä rivi- ja paritalohuoneistot lämmittää kaukolämpö. Mainittujen piirteiden vuoksi mm. hoitovastike yhtiössä on vain 2,6  per asuinneliö. Vielä nuoressa yhtiössä ei myöskään ole saneerauksien tarvetta joten vaivaton asuminen on taattua. Yhtiön yhteisiä piha-alueita hoitaa huoltoyhtiö. Huoneistolle kuuluu yhtiöjärjestyksen mukaan pistokkeellinen autopaikka ja tämän lisäksi asunnon yhteydessä myydään autokatospaikka joka on erillinen osakkeensa. Autokatospaikan hinta 4200 sisältyy velattomaan hintapyyntöön.\nPALVELUITA LÄHELLÄ, MUTTA RAUHOITTAVAA YMPÄRISTÖÄ\nAsunto Oy Nokian Viikin Walborg sijaitsee Nokian keskusta-alueen läheisyydessä Viikissa. Viikin alue on tunnettu sen kultuurihistoriallisesta kartanomiljööstään. Asuinaluetta viertää peltomaisemien lisäksi Pyhäjärvi sekä Nokian keskusta ja Pappilan alue. Myytävältä kohteelta on vain reilu kilometrin matka Nokian keskustaan. Lisäksi uudelle Prismakeskukselle on kävelyteitä pitkin vain 850 metrin kävelymatka. Näin ollen voi sanoa että myös tarvittavat palvelut ovat lähellä. Kaupunkisuunnittelun ansiosta Viikistä on hyvät liikenneyhteydet mm. Tampereen suuntaan niin julkisilla että omalla autolla. Lisätietoja ja esittelyaikoja tarjoaa: Inka Eskelinen / 0400 527 162 / inka.eskelinen@glik.fi\nValborginkatu 8 37100 Nokia\nKeittiön varusteet: jääkaappi, pakastin, astianpesukone ja keraaminen liesi ja liesituuletin. Keittiön välitilassa on laatta. Seinät on maalattuja ja lattia on tammiparkettia.\nPesuhuoneen varusteet: suihku, allaskaapisto, peilikaappi, wc-istuin, pesukoneliitäntä, kaapistoja, laskutilaa ja lattialämmitys. Pesuhuone on laatoitettu.\nAlakerrassa on erillinen wc. Wc:n varusteet: käsienpesuallas, peilikaappi, wc-istuin ja lattialämmitys. Wc:n lattiaa on laattaa ja seinät maalattu.\nSaunassa on sähkökiuas.\nOlohuoneesta on kulku asunnon lasitetulle terassille. Olohuoneen lattia on tammiparkettia ja seinät maalattuja.\nAsunnossa on kaksi makuuhuonetta. Makuuhuoneiden lattia on tammiparkettia ja seinät maalattuja.\nAsunto Oy Nokian Viikin Walborg\nSusu Tossavainen / 0331423400 / lkpalvelu@lkpalvelu.fi Lännen Isännöintipalvelu Oy\nVesikaton kuntokartoitus 2012. Ilmanvaihtokanavien puhdistus ja säätö 2015. Energiatodistuksen päivitys 2015. Katon kuntokartoitus sis. välipohjan tarkastaminen.\nTiedossa olevat tulevat korjaukset ja remontit\nYhtiön terassien ja sisäänkäyntikatosten kaiteiden huoltomaalaus ja paikkakorjaus (meneillään). Kiinteistön ilmanvaihdon puhdistus ja säätö 2020. Kiinteistön 10-vuotistarkastus (sis. märkätilat) 2019-2021.\n010 3279 770\nMyyjän ja ostajan ohje\n© 2016 Kiinteistönvälitys Glik Oy LKV