HE 37/2006 - Hallituksen esitykset - FINLEX ®\nOlet tässä: Finlex › Hallituksen esitykset › 2006 › HE 37/2006\nTilatukijärjestelmän täytäntöönpanosta annettua lakia ehdotetaan muutettavaksi siten, että lakiin otetaan säännökset tilaneuvontajärjestelmästä, sokeriuudistuksen kansallisesta toteuttamistavasta, lakisääteisten hoitovaatimusten valvonnasta sekä tukioikeuksien siirrosta eräissä sukupolvenvaihdostilanteissa.\nEsityksessä ehdotetaan säädettäväksi vuoden 2007 alusta käyttöön otettavan tilaneuvontajärjestelmän perusteista. Tilaneuvontajärjestelmä on osa vuonna 2003 hyväksyttyä yhteisen maatalouspolitiikan uudistusta.\nTilaneuvontaa antaisivat maa- ja metsätalousministeriön hyväksymät neuvontajärjestöt ja yksittäiset neuvojat, jotka merkittäisiin perustettavaan neuvontarekisteriin. Tilaneuvontajärjestelmän perustaminen on jäsenvaltiolle pakollista, mutta neuvontaan osallistuminen on ensi vaiheessa viljelijöille vapaaehtoista. Viljelijät voisivat saada valtion varoista tukea tilaneuvontaa varten.\nEuroopan unioni pääsi poliittiseen sopimukseen sokerin yhteisen markkinajärjestelyn laajasta uudistuksesta syksyllä 2005. Tällöin päätettiin yhteisössä tuotetun sokerin tukihinnan asteittaisesta alentamisesta. Sokerin markkinatuen alenemisen vuoksi otetaan käyttöön viljelijöille maksettava tulotuki, jonka taso nousee markkinatukien asteittaisen alenemisen myötä. Sokerin hintaa alennetaan markkinointivuodesta 2006/2007 alkaen neljän vuoden aikana yhteensä 36 prosenttia. Esityksessä ehdotetaan, että sokerijuurikkaan hinnanalennuksen korvaus ja siirtymäkauden lisäkorvaus maksettaisiin yhdistelmämallin tilakohtaisena lisäosana viiteajanjaksolla sokerijuurikasta viljelleille tiloille. Sokerijuurikkaan tilakohtaisen lisäosan muodostamisen perusteena olisi pääsääntöisesti voimassa olevan perustoimitusoikeuden mukainen A- ja B-kiintiösokerin määrä markkinointivuonna 2005/2006.\n2.2. Kansainvälinen kehitys sekä muiden EU -maiden lainsäädäntö\nTilatukijärjestelmän täytäntöönpanosta (557/2005) annettu laki, jäljempänä tilatukilaki, tuli voimaan 1 päivänä elokuuta 2005. Tilatukilaissa säädetään niistä kansallisesti päätettävistä kysymyksistä, joista yhteisen maatalouspolitiikan suoria tukijärjestelmiä koskevista yhteisistä säännöistä ja tietyistä viljelijöiden tukijärjestelmistä sekä asetusten (ETY) N:o 2019/93, (EY) N:o 1452/2001, (EY) N:o 1453/2001, (EY) N:o 1454/2001, (EY) N:o 1868/94, (EY) N:o 1251/1999, (EY) N:o 1254/1999, (EY) N:o 1673/2000, (ETY) N:o 2358/71 ja (EY) N:o 2529/2001 muuttamisesta annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1782/2003, jäljempänä tilatukiasetus, edellytetään kansallista sääntelyä.\nTilatukiasetuksen II osaston 3 luvussa on säädetty maatilojen neuvontajärjestelmästä, jäljempänä tilaneuvontajärjestelmä. Perusteluina tilaneuvontajärjestelmän käyttöönottamiselle Euroopan yhteisön neuvosto on katsonut, että sen ansiosta viljelijät voisivat täyttää nykyaikaista, korkealaatuista maataloutta koskevat vaatimukset. Järjestelmä on tilatukiasetuksen 13 artiklan mukaan perustettava vuoden 2007 alkuun mennessä. Tilatukilakia ehdotetaan muutettavaksi niin, että siihen otetaan tilaneuvontajärjestelmän perustamista koskevat säännökset.\nTilatukilain 2 luvussa on säädetty tilatukijärjestelmän kansallisesta täytäntöönpanosta. Suomessa tilatukijärjestelmä toteutetaan yhdistelmämallin pohjalta. Yhdistelmämallissa tukioikeuden arvo muodostuu alueellisesta tasatukiosasta ja mahdollisesta tilakohtaisesta lisäosasta. Lisäksi eräitä tukia voidaan maksaa tuotantosidonnaisena.\nEuroopan unionissa syksyllä 2005 päätettiin laajasta sokerisektorin uudistuksesta. Sokerin hintaa alennetaan ja siitä aiheutuvia tulonmenetyksiä korvataan osittain viljelijöille tilatukijärjestelmän kautta maksettavalla suoralla tuella. Tilatukilakia ehdotetaan muutettavaksi siten, että tilatukilain 3 pykälään otetaan sokerin hinnanalennuksen korvausta ja siirtymäkauden lisäkorvausta koskevat säännökset.\nTilaneuvontajärjestelmän perustamisesta on säädetty tilatukiasetuksen artiklassa 13—16. Tilatukiasetuksen 13 artiklan mukaan jäsenmaan on perustettava järjestelmä, jossa viljelijöille annetaan maatalousmaata ja tilanhoitoa koskevia neuvoja ja jota johtaa esimerkiksi yksi tai useampi nimetty viranomainen tai yksityiset laitokset. Neuvontajärjestelmän olisi tavoitteen mukaan lisättävä viljelijöiden tietämystä materiaalivirroista ja maatilan toiminnoista, joita koskevat ympäristöön, elintarvikkeiden turvallisuuteen sekä eläinten terveyteen ja hyvinvointiin liittyvät vaatimukset. Järjestelmän ei kuitenkaan tulisi vaikuttaa viljelijöiden velvollisuuksiin ja vastuuseen noudattaa näitä vaatimuksia. Neuvontapalvelujen on katettava tilatukiasetuksessa tarkoitetut täydentävät ehdot eli vähintään sekä asetuksen II osaston 1 luvussa tarkoitetut lakisääteiset hoitovaatimukset että hyvän maatalouden ja ympäristön vaatimus. Kasvinviljelytilojen osalta neuvonta tulee koskemaan viljelytapaa, elintarvike- ja rehulainsäädäntöä, kasvinsuojeluaineita sekä ympäristöehtoja eli lintujen, pohjavesien, vesien luontotyyppien ja luonnonvaraisten eläinten ja kasvien suojelua. Edellä mainittujen lisäksi eläintiloilla täydentävät ehdot kattavat eläinten merkinnän ja rekisteröinnin, tiettyjen aineiden kuten hormonien kieltämistä koskevat säädökset, tiettyjen tautien ehkäisyn ja ilmoittamisen sekä eläinten hyvinvointikysymykset.\nEhdotetun lain mukaisen tilaneuvontajärjestelmän tarkoituksena on komission mukaan muun muassa olla viljelijän avuksi täydentävien ehtojen vaatimusten noudattamisessa. Komission ilmoittama lähtökohta tilaneuvontajärjestelmälle on se, että neuvonta perustuisi tilakohtaisiin käynteihin.\nViljelijät voivat osallistua tilaneuvontajärjestelmään ensi vaiheessa vapaaehtoisesti. Jäsenvaltion on annettava etusija viljelijöille, jotka saavat yli 15 000 euroa suoraa tukea vuosittain. Näitä tiloja arvioidaan olevan hieman yli 6000 kappaletta. Jäsenvaltioiden on lisäksi varmistettava, että neuvontaa antavat yksityiset tahot tai viranomaiset eivät paljasta neuvontatoimintansa yhteydessä tietoonsa tulleita henkilökohtaisia tai yksityisiä tietoja muille kuin kyseistä tilaa hoitavalle viljelijälle. Salassapitovelvoite ei kuitenkaan mene sellaisen kansallisessa tai yhteisön lainsäädännössä säädetyn velvoitteen edelle, jonka mukaan rikostapauksista tulee ilmoittaa julkiselle viranomaiselle.\nNeuvonnasta säätäminen kuuluu Ahvenanmaan itsehallintolain (1144/1991) 18 §:n mukaan maakunnan toimivaltaan, joten ehdotetut säännökset eivät koske Ahvenanmaan maakuntaa. Ahvenanmaan maakunnan hallitus on ilmoittanut, että neuvontatehtävät tullaan hoitamaan alueella toimivan järjestön kautta.\nEuroopan unionin maatalousministerit pääsivät poliittiseen sopimukseen sokerin yhteisen markkinajärjestelyn laajasta uudistuksesta marraskuussa 2005. Sokeriuudistukseen liittyen 20 päivänä helmikuuta 2006 annettiin kolme sokerisektoria koskevaa neuvoston asetusta. Uudistuksen toimeenpanosääntöjä käsittelevät komission asetukset on hyväksytty EU:n suorien tukien hallintokomiteassa 28 päivänä maaliskuuta 2006.\nSokerialan yhteisestä markkinajärjestelystä annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 318/2006 säädetään sokerialan markkinajärjestelyn uudistuksen perusteista. Asetuksessa säädetään muun muassa sokerijuurikkaan vähimmäishintojen asteittaisesta alentamisesta, toimialasopimuksista, kiintiöistä ja niiden hallinnosta sekä sokerikaupasta ja sokeriuudistukseen liittyvistä siirtymäsäännöistä. Sokerialan yhteisestä markkinajärjestelystä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/2001, jäljempänä sokerin markkinajärjestelyasetus, 19 artiklassa on säädetty esityksessä käytetystä markkinointivuodesta 2005/2006 sekä toimialasopimuksen ehdoista.\nYhteisen maatalouspolitiikan suoria tukijärjestelmiä koskevista yhteisistä säännöistä ja tietyistä viljelijöiden tukijärjestelmistä annetun asetuksen (EY) N:o 1782/2003 muuttamisesta annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 319/2006, jäljempänä sokerimuutosasetus, säädetään sokerijuurikkaan tuen ja siirtymäkauden lisäkorvauksen vuosittainen enimmäismäärä ja sen määräytymisen perusteet sekä tuen liittäminen tilatukijärjestelmään tuotannosta irrotettuna tukena.\nYhteisön sokerialan väliaikaisesta rakenneuudistusjärjestelmästä ja yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta annetun asetuksen (EY) N:o 1290/2005 muuttamisesta annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 320/2006 säädetään tukitoimista sokeritehtaille, puhdistamoille, alueille, viljelijöille ja urakoitsijoille sokeritehtaiden lopettaessa toimintaansa.\nTilatukijärjestelmän täytäntöönpanosta on säädetty komission asetuksilla. Sokeriuudistuksen takia tullaan muuttamaan yhteisen maatalouspolitiikan suoria tukijärjestelmiä koskevista yhteisistä säännöistä ja tietyistä viljelijöiden tukijärjestelmistä annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1782/2003 säädetyn tilatukijärjestelmän täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annettua komission asetusta (EY) N:o 795/2004, jäljempänä komission asetus II ja yhteisen maatalouspolitiikan suoria tukijärjestelmiä koskevista yhteisistä säännöistä ja tietyistä viljelijöiden tukijärjestelmistä annetussa asetuksessa (EY) N:o 1782/2003 säädettyjen täydentävien ehtojen, tuen mukauttamisen ja yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän soveltamisesta koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annettua komission asetusta (EY) N:o 796/2004, jäljempänä komission asetus I. Lisäksi tullaan muuttamaan neuvoston asetuksen (EY) N:o 1782/2003 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä, jotka koskevat mainitun asetuksen IV ja IV a osastossa säädettyjä tukijärjestelmiä sekä kesannoidun maan käyttöä raaka-aineiden tuottamiseen, annettua komission asetusta (EY) N:o 1973/2004 ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1782/2003 liitteen VIII muuttamisesta ja mainitussa asetuksessa säädetyn tilatukijärjestelmän osittaista tai vapaaehtoista täytäntöönpanoa koskevien talousarviomäärärahojen enimmäismäärien ja yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmän vuotuisten kokonaismäärärahojen vahvistamisesta annettua komission asetusta (EY) N:o 118/2005.\nKaikissa EU-maissa on valmisteilla vuoden 2007 alussa käyttöön otettava tilaneuvontajärjestelmä, jonka toteuttamistapa vaihtelee eri maissa. Monet maat ovat aikoneet kehittää nykyistä neuvontajärjestelmäänsä siten, että se soveltuu jatkossa tilatukiasetuksessa asetettuihin vaatimuksiin.\nNykyisin Ruotsissa neuvontaa täydentäviin ehtoihin liittyvistä kysymyksistä antavat pääasiassa lääninhallitukset, joita on 21. Lääninhallitukset järjestävät muun muassa kursseja, joilla annetaan neuvoja täydentävistä ehdoista ja niiden noudattamisesta. Suunnitelmissa on myös jatkossa, että lääninhallitukset hoitavat tilaneuvontajärjestelmän mukaisen neuvonnan, jos niillä on siihen riittävä ammattitaito ja resurssit. Muutoin neuvontaa antavat erityiset konsultit tai järjestöt. Ruotsilla on aikomus muuttaa nykyjärjestelmäänsä siihen suuntaan, että neuvonta on aiempaa enemmän henkilökohtaista ja sisältää myös tilakäyntejä.\nRuotsilla on tarkoitus pitää neuvonta ja valvonta selkeästi erillään toisistaan. Ruotsi myös pyrkii saamaan tehokkaan ja toimivan tilaneuvontajärjestelmän, jonka avulla viljelijöille voidaan tarjota juuri sellaisia neuvoja, joita he tarvitsevat. Viljelijöiden tarpeet eri puolilla Ruotsia vaihtelevat paljon.\nNykyinen neuvontajärjestelmä, joka on alkanut vuonna 2003, on jo perustamisvaiheessa suunniteltu sellaiseksi, että tekemällä siihen pieniä muutoksia se tulee toimimaan tilatukiasetuksessa tarkoitettuna tilaneuvontajärjestelmänä. Vuonna 2005 Virossa on perustettu 15 neuvontakeskusta, yksi joka lääniin. Kaikkien halukkaiden neuvojien tulee olla jonkun neuvontakeskuksen jäseniä. Neuvontaa annetaan tilakäynneillä ja lisäksi järjestetään muun muassa seminaareja. Tarkoituksena on, että neuvontapalvelut ovat kaikkien viljelijöiden saatavilla.\nViljelijä maksaa ensin neuvonnasta neuvontakeskukselle ja voi hakea sen jälkeen tukea 75 prosenttia maksamastaan summasta. Neuvonta ja valvonta pysyvät erillisinä.\nNykyisin Ranskassa useat eri organisaatiot tarjoavat neuvontapalveluita. Osa organisaatioista on osittain julkisen vallan alaisia, osa täysin yksityisiä. Nykyjärjestelmää aiotaan kehittää siten, että se soveltuu myös uuden tilaneuvontajärjestelmän tarpeisiin. Neuvontaa voidaan antaa tilakäynneillä, mutta myös muutoin, eli tilakäyntejä ei ole asetettu erityisasemaan. Kaikki hallituksen hyväksymät neuvojatahot voivat tarjota neuvontapalveluita. Koska uusi tilaneuvontajärjestelmä tulee pohjautumaan nykyisiin järjestelyihin, neuvontaa annetaan myös jatkossa muistakin osa-alueista kuin täydentäviin ehtoihin liittyvistä aiheista. Nykyisin viljelijät maksavat itse kokonaan yksityisiltä tahoilta hankkimansa neuvontapalvelut, mutta jatkossa koko järjestelmää tullaan rahoittamaan valtion varoin, jolloin viljelijä maksaa itse tietyn osuuden neuvontapalvelusta.\nNykyisin viljelijöille annetaan neuvontaa monin eri tavoin Englannissa. Yksityiset neuvojat antavat neuvontaa, jota koordinoi erityinen palveluntarjoaja (the Rural Delivery Service). Tällä on kahdeksan alueellista toimipistettä, jotka tarjoavat eri alueille sopivaa neuvontaa. Neuvonta on pääasiassa järjestetty seminaarein ja kurssein. Henkilökohtaista neuvontaa on vähän johtuen sen huonosta kustannustehokkuudesta.\nEnglannissa nykyjärjestelmää aiotaan muokata uuteen tilaneuvontajärjestelmään soveltuvaksi. Tilakäyntejä ja henkilökohtaista neuvontaa joudutaan lisäämään, ja niitä järjestävät pääasiassa yksityiset neuvojat. Neuvontaa saa myös internetin kautta, ja neuvonta tulee kattamaan myös muut alueet kuin täydentävien ehtojen neuvonnan. Järjestelmään pääsevät mukaan kaikki viljelijät ja rahoitus tullaan järjestämään kansallisin varoin.\nSokeriuudistusta koskevat Euroopan neuvoston asetukset annettiin helmikuussa 2006. Jäsenvaltioiden on määritettävä tuen määräytymisen perusteet ennen huhtikuun 30 päivää 2006. Sokerin hinnanalennuksen korvausta voidaan maksaa viidessätoista jäsenvaltiossa ja siirtymäkauden lisäkorvausta (alueellistamislisä) viidessä jäsenvaltiossa.\nHistoriallisen tilatukimallin valinneissa jäsenvaltioissa sokerin hinnanalennuskorvaus kohdistuu kokonaisuudessaan sokerijuurikasta tai -ruokoa viitekaudella tuottaneille viljelijöille. Alueellisen yhdistelmämallin valinneista jäsenvaltioista Tanska ja Saksa kohdistavat sokerin hinnanalennuskorvauksen kokonaisuudessaan tilakohtaisena lisäosana sokerijuurikasta viitekaudella tuottaneille viljelijöille.\nTilaneuvontajärjestelmän avulla on tarkoitus lisätä viljelijöiden tietämystä suorien tukien saannin edellytyksenä olevien täydentävien ehtojen vaatimuksista.\nTällä hetkellä viljelijöille tarjottaviin niin sanottuihin neuvontapaketteihin eivät sellaisenaan sisälly tilaneuvontajärjestelmän täydentävien ehtojen neuvontaosiot, joita ovat ympäristö, hyvän maatalouden ja ympäristön vaatimus, eläinten tunnistus ja rekisteröinti, kasvinsuojeluaineet, elintarvikkeet, rehut ja eläinten hyvinvointi ja eläintaudeista ilmoittaminen.\nEdellä mainittujen neuvontaosioiden systemaattinen läpikäynti ei täten sisälly nykyisiin neuvonnan ja asiakkaan välisiin palvelusopimuksiin, vaan neuvontapakettien sisältö räätälöidään asiakkaan tarpeen mukaisesti. Viljelysuunnittelussa otetaan huomioon nitraattiasetuksen rajat, tehdään kasvinsuojeluaineiden käyttöön liittyviä suosituksia sekä ohjeistetaan tarpeen mukaan hukkakauran torjunta. Kotieläinneuvonnassa eläinten merkitsemiseen ja siirtymiseen tilalta tai tilalle kiinnitetään huomiota sekä ruokinnan suunnittelussa huomioidaan kotoisen rehun ja ostorehujen määrä ja laatu. Lisäksi neuvontatilanteessa pyritään tuomaan esille informaatioluonteisesti tilaa koskevat uudet lainsäädännölliset asiat.\nTilaneuvontajärjestelmän perustamisesta huolimatta viranomaisten antama koulutus täydentävistä ehdoista alaiselle hallinnolle ja viljelijöille tulee jatkumaan edelleen. Perustettavan tilaneuvontajärjestelmän neuvonta on kuitenkin erilaista kuin jo viranomaisten antama täydentävien ehtojen neuvonta.\nTäydentäviin ehtoihin liittyvä koulutus noudattelee omaksuttua vuosittaisen tukiehtojen koulutuksen mallia. Kevään 2006 tukihakukoulutuksen yhteydessä tulevat ensimmäisenä soveltamisvuonna korostetusti esille myös täydentävät ehdot. Maa- ja metsätalousministeriö järjestää tätä koulutusta tuottajajärjestöille, neuvontajärjestöille ja työvoima- ja elinkeinokeskuksille. Nämä taas järjestävät alueellaan koulutusta tuottajille ja kuntien maaseutuelinkeinoviranomaisille. Tuottajille järjestetty koulutus on toteutettu useimmiten työvoima- ja elinkeinokeskuksen ja tuottajajärjestön yhteistyönä. Kuntien maaseutuelinkeinoviranomaiset ovat myös järjestäneet koulutustilaisuuksia alueensa tuottajille.\nMaa- ja metsätalousministeriön elintarvike- ja terveysosaston toimivaltaan kuuluvilla täydentävien ehtojen aloilla ei ole järjestetty säännöllistä, organisoitua, viranomaislähtöistä koulutusta viljelijöille. Poikkeuksena ovat eläinten merkintä- ja rekisteröintiasiat, joista pääosin viranomaiset ovat kouluttaneet tukikoulutuksen yhteydessä. Torjunta-aineasioissa viljelijöitä on koulutettu ympäristötukikoulutuksen yhteydessä. Näissä edellä mainituissa asioissa viljelijöille annettu koulutus on ollut lähinnä neuvovaa opastusta tilaisuuksissa, joita ovat järjestäneet esimerkiksi tuottaja- ja neuvontajärjestöt. Hallinnon virkamiehet ovat osallistuneet mahdollisuuksien mukaan tilaisuuksiin alustajina.\nEuroopan unioni on merkittävä toimija maailman sokerimarkkinoilla. Se suojaa omaa tuotantoaan korkeilla tulleilla. EU on käyttänyt vientitukea kattamaan eron sisämarkkinahinnan ja sitä huomattavasti alhaisemman maailmanmarkkinahinnan välillä. Sokeria tuottavilla EU:n jäsenmailla on kiintiö, jossa tuotetulle sokerille on hintatakuu.\nSokeriuudistuksen myötä sokerialasta tulee yhdenmukainen vuosina 2003 ja 2004 uudistetun yhteisen maatalouspolitiikan kanssa. Ratkaisulla on tarkoitus tasapainottaa EU:n sokerimarkkinoita, lisätä sokerialan markkinasuuntautuneisuutta ja saada aikaan kestävä markkinatasapaino, joka on EU:n kansainvälisten sopimusten mukainen. Sokeriuudistuksessa vahvistettiin taloudellinen ja oikeudellinen kehys, jota sovelletaan vuoteen 2014/2015 ilman, että uudistusta tarkasteltaisiin välillä uudelleen.\nSokerin hintaa alennetaan markkinointivuodesta 2006/2007 alkaen asteittain neljän vuoden aikana. Hinnanalennus on ensimmäisenä vuonna 20 prosenttia, toisena vuonna 27,5 prosenttia, kolmantena vuonna 32,2 prosenttia ja neljäntenä vuonna 36 prosenttia. Hinnanalennuksesta korvataan viljelijöille uudistuksen toteuduttua keskimäärin 64 prosenttia. Suomessa viljelijöille korvataan sokerin hinnanalennus tilatukijärjestelmän kautta maksettavana tuotannosta irrotettuna tukena, jonka saamisen edellytyksenä on täydentävien ehtojen vaatimusten noudattaminen soveltuvin osin.\nSuomi voi maksaa sokerin hinnanalennuksen korvausta vuonna 2006 enintään 8,255 miljoonaa euroa, mistä se asteittain kasvaa siten, että se on vuodesta 2009 lähtien 13,520 miljoonaa euroa.\nSokeriuudistuksen yhteydessä päätettiin myös, että vuosina 2006—2009 Suomi ja neljä muuta jäsenmaata voivat maksaa siirtymäkauden lisäkorvausta (ns. alueellistamislisän korvaus). Siirtymäkauden lisäkorvausta maksetaan Suomessa 1,281 miljoonaa euroa vuodessa.\nSokeriuudistuksen yhteydessä Suomi sai oikeuden maksaa sokerijuurikkaan viljelijöille kansallista sokerijuurikkaan viljelyalaan perustuvaa tukea enintään 350 euroa hehtaarilta. Kansallisen tuen käytöstä päätetään erikseen.\nSokerin tuotantokiintiöjärjestelmä ja kansalliset tuotantokiintiöt säilyvät ennallaan. Suomen kansallinen kiintiö on 146 087 tonnia. Rakenneuudistuksen edistämisessä tärkeässä asemassa on rakenneuudistustuen maksaminen. Tavoitteena on pienentää EU:n sokerin tuotantoa noin 5 miljoonalla tonnilla. Sokerin tuotantokiintiöt ovat yhteensä 17,4 miljoonaa tonnia.\nRakenneuudistusta varten perustetaan väliaikainen rakenneuudistusrahasto. Siihen kerätään varoja rakenneuudistusmaksuina toimintaansa jatkavalta sokeriteollisuudelta ja kertyneillä varoilla tuetaan suljettavia ja muuhun tuotantoon siirtyviä sokeritehtaita. Yritykselle, joka sulkee vähintään yhden sokeritehtaan, maksetaan kertaluontoista rakenneuudistustukea markkinointivuosien 2006/2007—2009/2010 aikana. Tuen määrä riippuu tehtaan sulkemisajankohdasta ja tuotannosta poistuvan kapasiteetin määrästä. Kahden ensimmäisen markkinointivuoden aikana lopettavat sokeritehtaat voivat saada rakenneuudistustukea enintään 730 euroa luovutettua kiintiötonnia kohti, jos ne hävittävät tuotantolaitteistot kokonaan. Tästä rakenneuudistustuesta vähintään 10 prosenttia on suunnattava tuotannosta luopuville sokerijuurikkaan viljelijöille ja koneurakoitsijoille.\nSokeritehtaan lopettaessa tuotannon voidaan maksaa monipuolistamistukea rakenneuudistuksesta kärsivälle alueelle. Tuen suuruus on 15 prosenttia rakenneuudistustuen tasosta. Jäsenvaltio päättää tuen käytöstä ja se voidaan käyttää maaseudun kehittämisasetuksen mukaisiin tukiin, kuten investointitukiin ja uusien työpaikkojen luomiseen.\nLisäksi rakenneuudistusrahastosta voidaan maksaa viisi miljoonaa euroa Suomen sokeripuhdistamon sopeuttamiseen rakenneuudistukseen.\nRakenneuudistustuki ja monipuolistamistuki eivät ole tilatukijärjestelmään kuuluvia tukia vaan niistä päätetään erikseen sen jälkeen, kun tehdas on lopettanut toimintansa ja luopunut sokerikiintiöstä.\nSuomen tuotantokiintiö on myönnetty ainoalle maassamme sokeria valmistavalle yritykselle Sucros Oy:lle. Siitä 80 prosenttia omistaa Danisco ja 20 prosenttia Lännen tehtaat. Yrityksellä on sokeritehdas Salossa ja Säkylässä.\nEsityksen tavoitteena on toteuttaa tilatukiasetuksen edellyttämä neuvontajärjestelmä toimivalla ja hallinnollisesti yksinkertaisella tavalla. Neuvontaa tulee ensisijaisesti antaa tilatukiasetuksessa tarkoitetuista täydentävistä ehdoista, joiden noudattaminen on EU-tukien saamisen ehtona. Koska täydentävien ehtojen noudattamisella on vaikutusta tukien myöntämiseen, neuvonnalla näiden osalta on viljelijöille tärkeä merkitys.\nNeuvonnan tavoitteena on lisätä tietoisuutta täydentävistä ehdoista ja edesauttaa ympäristönsuojeluun sekä eläinten, kasvien ja ihmisten terveyteen ja eläinten hyvinvointiin liittyvien tavoitteiden saavuttamista. Täydentävien ehtojen paremman tuntemuksen myötä täydentävien ehtojen valvonnassa todettavat rikkomukset ja niistä johtuvat tukiseuraamukset jäisivät pienemmiksi. Täydentävien ehtojen soveltamisala laajenee vuonna 2007, jolloin täydentävät ehdot tulevat maatalouden ympäristötuen ja luonnonhaittakorvauksen sekä niiden lisäosien ehdoksi.\nEuroopan yhteisöjen komissio tulee antamaan viimeistään vuoden 2010 loppuun mennessä maatilojen neuvontajärjestelmän soveltamisesta kertomuksen, johon tarvittaessa liittyy ehdotuksia järjestelmän tekemisestä pakolliseksi. Tämän vuoksi järjestelmän ja siinä tarvittavien rekisteröintien tietojärjestelmäsovelluksineen on tarkoituksenmukaista olla sellaisia, että ne vastaavat tulevaa, mahdollisesti laajempaa tarvetta.\nTilaneuvontajärjestelmän kautta viljelijä saisi henkilökohtaista neuvontaa liittyen tukiehtojen noudattamiseen täydentävien ehtojen osalta. Maatalouden tukijärjestelmät ja niihin liittyvät tukiehdot ovat monille viljelijöille hankalia. Tukijärjestelmiin perehtyminen vie joissakin tilanteissa suhteellisen paljon aikaa varsinaiselta maatilanhoidolta. Näin ollen tilaneuvontajärjestelmän kautta erityisesti viljelijän, joka ei ole tottunut käyttämään aiemmin ulkopuolista neuvojaa tilansa hoidossa, on mahdollisesti helpompi lähestyä neuvonta-alan ammattilaista ja saada käytännön apua tukiehtojen täyttymisen varmistamiseksi. Tilaneuvontajärjestelmän käyttöönoton välillisenä vaikutuksena on mahdollista kannustaa viljelijää jaksamaan omassa työssään.\nSokeriuudistuksen kansallisessa toteutuksessa on tavoitteena löytää toteutusmalli, joka turvaa mahdollisimman hyvin sokerijuurikkaanviljelyn toimintaedellytysten säilymisen ja joka on hallinnollisesti yksinkertainen ja selkeä.\nTilaneuvontajärjestelmän valmistelun yhteydessä on arvioitu neuvontaseteleiden käyttöön perustuvaa, neuvontaorganisaatioiden kilpailuttamiseen perustuvaa sekä ehdotettavaa mallia, missä kaikki hyväksytyt neuvontaorganisaatiot voivat tarjota neuvontapalveja.\nTilaneuvontajärjestelmän toteuttamisvaihtoehtona on harkittu neuvontaseteliä, jolla valtion osuus neuvonnan kustannuksista olisi katettu. Neuvontasetelin avulla järjestetty neuvonnan tukeminen olisi kuitenkin hallinnollisesti melko hankala järjestää, ja rahoitus olisi myös monimutkaista. Kunnasta ensin annettaisiin seteli viljelijälle, joka antaisi sen neuvonnan yhteydessä neuvojalle. Neuvojan tulisi tämän jälkeen toimittaa neuvontaseteli kuntaan tuen maksamista varten.\nVaihtoehtona tarkasteltiin myös yhden yksittäisen toimijan valitsemista neuvonnan tarjoajaksi esimerkiksi kilpailuttamalla. Tämä olisi kuitenkin tuonut mukanaan kaikki kilpailuttamiseen liittyvät menettelyt ja ongelmat. Lisäksi nykyisen neuvontajärjestelmän periaatteet olisivat tällöin muuttuneet.\nParhaaksi vaihtoehdoksi on katsottu malli, jossa neuvontaa voivat antaa kaikki hyväksytyt neuvontaorganisaatiot ja yksittäiset neuvojat. Tässä mallissa tuki neuvontaa varten maksetaan viljelijälle, mikä on hallinnollisesti yksinkertaisempaa kuin neuvontasetelin käyttö. Tämän mallin katsottiin olevan myös viljelijöille ja hallinnolle hallinnollisesti yksinkertainen.\nJäsenmailla on mahdollisuus päättää eräistä sokeriuudistuksen kansalliseen toteuttamiseen liittyvistä yksityiskohdista. Näitä ovat muun muassa se, missä muodossa hinnanalennuksen korvaus ja siirtymäkauden lisäkorvaus, jäljempänä sokerikorvaukset, maksetaan. Jos korvaukset joko kokonaan tai osittain maksettaisiin tilakohtaisina lisäosina, jäsenmaiden tulee päättää myös käytettävästä viitejaksosta ja lisäosan määräytymisperusteista.\nTilatukiasetuksen 59 artiklan mukaan sokerijuurikkaan hinnanalennuksen korvaus ja alueellistamislisän korvaus voitaisiin tilatuen yhdistelmämallissa maksaa tasatukena, tasatuen ja tilakohtaisen lisäosan yhdistelmänä tai tilakohtaisena lisäosana kokonaan. Tilatukiasetuksen 69 artiklan perusteella enintään 10 prosenttia hinnanalennuskorvauksen määrästä voitaisiin maksaa tuotantosidonnaisena tukena komissiolle tehtävän erillisen ohjelman perusteella. Siirtymäkauden lisäkorvauksesta voidaan maksaa tilatukiasetuksen liitteen VII kohdan K taulukon 2 perusteella enintään 90 prosenttia tilatukiasetuksen 69 artiklan mukaisena tukena. Tuen käyttö edellyttää joko ympäristöperusteita tai samanaikaisesti laatuun ja markkinoihin liittyviä perusteita.\nJos sokerikorvaukset liitettäisiin kokonaan tasatukeen, korvausta maksettaisiin alueen koko tukikelpoiselle peltoalalle, eikä yksinomaan sokerijuurikkaan viljelyalalle ja viljelijöille. Sokerikorvaukset korottaisivat tilatuen hehtaarikohtaista tasatukea A-alueella enimmillään noin 11 eurolla ja B- ja C1-alueella noin 8 eurolla. Tällöin sokerikorvaukset kohdentuisivat pääosin muille kuin sokerijuurikasta viljeleville tiloille. Tasatuen korotus olisi sokerijuurikastiloilla niin pieni, että se ei turvaisi tuotannon toimintaedellytysten säilymistä.\nSokerikorvausten liittäminen tilatukeen tilakohtaisina lisäosina kohdistaisi korvauksen vaihtoehdoista parhaiten sokerijuurikasta viljeleville tiloille ja varmistaisi näin toimintaedellytysten säilymistä. On kuitenkin huomattava, että lisäosat ovat tuotannosta irrotettua tukea, joiden saaminen ei edellytä sokerijuurikastuotannon jatkamista.\nLisäosan määräytymisperusteiden tulee olla objektiivisia ja tasapuolisia. Lisäosa voi määräytyä esimerkiksi viljelypinta-alojen, viljelysopimusten sokerijuurikkaan tai sokerin tuotantomäärän tai sopimuksen perustoimitusoikeuksien perusteella. Esityksessä ehdotetaan käytettäväksi tilakohtaisten lisäosien laskentaperusteena viljelysopimuksen perustoimitusoikeuden määrää. Tämän arvioidaan olevan tasapuolisin peruste, koska se ottaa huomioon tilojen ja alueiden väliset erot hehtaarikohtaisessa sokerituotoksessa. Toisaalta viljelyssopimuksen perustoimitusoikeuden määrä ei ole riippuvainen kasvukauden sääolosuhteista johtuvasta vaihtelusta, kuten tilanne olisi, jos perusteena olisi esimerkiksi toimitettu sokerimäärä.\nTilatukiasetuksen liitteen VII K1 mukaan viiteajanjaksona voidaan käyttää yhtä tai useampaa vuotta markkinointivuodesta 2001/2002 alkaen. Jotta lisäosat kohdistuisivat mahdollisimman hyvin tuotantoaan jatkaville tiloille, on perusteltua käyttää lisäosan määräytymisjaksona viimeisintä toteutunutta markkinointivuotta 2005/2006. Markkinointivuoden 2006/2007 käyttäminen hidastaisi rakenneuudistuksen toimeenpanoa ja viivästyttäisi tilatukijärjestelmän toimeenpanoa sen käyttöönottovuonna.\nSokeriuudistuksen luonteesta johtuen sokerin hinnanalennuskorvauksen perusteella määriteltävä viitemäärä on vuosina 2006—2009 asteittain kasvava. Vuodesta 2010 se säilyy vuoden 2009 tasolla, mutta siirtymäkauden lisäkorvaus jää pois. Yhdistelmämallin tilakohtaiset lisäosat voivat olla luonteeltaan joko pysyviä tai asteittain alenevia, jolloin kunkin alueen tilatuen tasatukiosaa korotetaan lisäosan alenemaa vastaavasti. Uudistuksen alkuvaiheessa on perusteltua maksaa lisäosat täysimääräisenä. Koska lisäosat ovat tuotannosta irrotettua tukea ja ajan myötä merkittävä osa lisäosaa saavista tiloista ei enää viljele sokerijuurikasta, on perusteltua, että lisäosat poistuvat siirtymävaiheen jälkeen. Sokerijuurikkaan tuotantoedellytysten turvaamiseksi on katsottu tarpeelliseksi maksaa sokerijuurikkaan lisäosaa vuoteen 2018 saakka. Vuonna 2000 sokerijuurikasta viljeltiin 2778 tilalla, kun vastaava määrä vuonna 2005 oli 2 085 tilaa. Tällä ajanjaksolla tuotannon lopetti keskimäärin lähes 140 tilaa vuodessa.\nEsityksessä ehdotetaan, että viljelijöille voitaisiin myöntää tukea tilaneuvontapalveluiden käyttämiseen valtioneuvoston asetuksella säädettävällä tavalla. Viljelijöille maksettava korvaus on tarkoitus rahoittaa valtion talousarviossa maa- ja puutarhatalouden kansalliseen tukeen osoitetusta määrärahasta. Tuen maksaminen edellyttää Euroopan yhteisöjen komission hyväksyntää. Valtioneuvoston asetuksella ehdotetaan säädettäväksi rahoituksesta, tuen hakemis-, myöntämis- ja maksamismenettelystä sekä tuen määrästä.\nEsityksessä ehdotetaan, että tilaneuvonta toteutettaisiin tilakäynnein, jolloin viljelijöille annetaan tilatukiasetuksessa tarkoitettua neuvontaa. Neuvonta kattaisi tilatukiasetuksen 4 artiklan mukaiset lakisääteiset hoitovaatimukset ja 5 artiklan mukaisen hyvän maatalouden ja ympäristön vaatimuksen. Neuvontaa annettaisiin hyvän maatalouden ja ympäristön vaatimuksesta, ympäristösäädöksistä, eläinten tunnistuksesta ja rekisteröinnistä, kasvinsuojeluaineista, elintarvikkeista, rehuista sekä eläinten hyvinvoinnista ja eläintaudeista ilmoittamisesta.\nNeuvontajärjestöjen ja neuvojien hyväksymistä haettaisiin maa- ja metsätalousministeriöltä, joka tekisi päätöksen hyväksymisestä. Tämän jälkeen neuvojataho merkittäisiin rekisteriin enintään kolmen vuoden määräajaksi. Neuvontaa saavat viljelijät tulee rekisteröidä muun muassa sen vuoksi, että komissiolle voidaan tarvittaessa antaa selvitys järjestelmän käytöstä ja toiminnasta.\nKomissio on ilmoittanut antavansa viimeistään vuoden 2007 loppuun mennessä kertomuksen täydentäviä ehtoja koskevan järjestelmän soveltamisesta. Kertomukseen liittyy mahdollisesti luettelo lakisääteisten hoitovaatimusten muuttamisesta. Koska säädökset todennäköisesti muuttuvat ja niihin tulee lisää vaatimuksia, neuvojien hyväksynnän neuvontarekisteriin on tarkoituksenmukaista olla määräaikainen. Tämän jälkeen neuvojan tulee mahdollisesti kouluttautua lisää tai ainakin osoittaa tietojensa ajantasaisuus. Tämän vuoksi ehdotuksessa esitetään, että neuvontaorganisaatiot ja neuvojat hyväksyttäisiin toimijoiksi enintään kolmen vuoden määräajaksi.\nEsityksessä ehdotetaan, että neuvoja toimisi virkavastuulla. Lisäksi toiminnassa sovellettaisiin kielilain (423/2003) ja viranomaisten toiminnan julkisuudesta annetun lain (621/1999) säännöksiä, ja neuvojatahojen ja neuvojien esteellisyyteen sovellettaisiin, mitä hallintolaissa (434/2003) säädetään. Neuvojien kelpoisuusvaatimuksista ja muun muassa koulutusvaatimuksista säädettäisiin myös ehdotetussa laissa.\nEsityksessä ehdotetaan perustettavaksi neuvontarekisteri, johon talletettaisiin tilaneuvontajärjestelmän hallinnointia varten tarvittavia tietoja. Näitä olisivat tilaneuvontajärjestelmän neuvontaorganisaatiot ja neuvojat, neuvontaan osallistuvat viljelijät sekä palaute, jonka viljelijät antavat neuvontaorganisaatioista ja neuvojista. Rekisteriin voitaisiin tallettaa myös muita neuvonnan toteuttamista ja seurantaa varten tarpeellisia tietoja. Neuvontajärjestöt ja neuvojat voitaisiin hyväksymisen jälkeen merkitä neuvontarekisteriin enintään kolmen vuoden määräajaksi.\nEsityksessä ehdotetaan, että Elintarviketurvallisuusvirastolla, maa- ja metsätalousministeriön tietopalvelukeskuksella, työvoima- ja elinkeinokeskusten maaseutuosastoilla ja kuntien maaseutuelinkeinoviranomaisilla on oikeus käyttää rekisteriä ja saada siitä tietoja tehtäviensä hoitamista varten.\nEsityksessä ehdotetaan, että neuvontarekisterin tietojen julkisuuteen, niiden luovuttamiseen ja luovuttamisesta perittäviin maksuihin sovelletaan viranomaisten toiminnan julkisuudesta annettua lakia ja henkilötietojen käsittelyyn henkilötietolakia (523/1999). Neuvontarekisteriin merkittyjä tietoja viljelijän tilaneuvonnasta antamasta palautteesta ei kuitenkaan voitaisi luovuttaa muille kuin valtion ja kunnan viranomaiselle laissa tai Euroopan yhteisön säännöksissä säädettyjen tehtävien hoitamista varten sekä palautetta saaneelle neuvojalle ja neuvontaorganisaatiolle. Tällöin ei kuitenkaan luovutettaisi tietoa palautteen antajasta.\nSokerin hinnanalennuskorvaus ja siirtymäkauden lisäkorvaus ehdotetaan maksettavaksi yhdistelmämallin tilakohtaisena lisäosana. Lisäosan ehdotetaan määräytyvän kullekin viljelijälle markkinointivuoden 2005/2006 perustoimitusoikeuden perusteella. Perustoimitusoikeus on sokeritehtaan viljelijälle vahvistama oikeus tuottaa tietty määrä A- ja B-kiintiösokeria.\nTilakohtaiseen sokerin lisäosaan ehdotetaan sisällytettäväksi 100 prosenttia sokerin hinnanalennuksen korvauksesta vuosina 2006—2013 sekä 100 prosenttia siirtymäkauden lisäkorvauksesta vuosina 2006—2009. Vuosina 2014—2016 sokerijuurikkaan lisäosan suuruus olisi 70 prosenttia ja vuosina 2017—2018 35 prosenttia vuoden 2009 hinnanalennuksen korvauksen ja siirtymäkauden lisäkorvauksen perusteella muodostetun lisäosan yhteismäärästä.\nValtioneuvoston asetuksella voitaisiin säätää tarkemmin siirtymäkaudesta, lisäosien ja erityistukioikeuksien asteittaisesta alentamisesta, vastaavasta tasatuen korottamisesta sekä sokerijuurikkaan lisäosasta.\nEsityksessä ehdotetaan lisättäväksi uusi 2 momentti tilatukilain 7 §:ään. Momentissa ehdotetaan säädettäväksi tilatukiasetuksen liitteessä III tarkoitettujen lakisääteisten hoitovaatimusten valvontaa suorittavista tahoista. Näitä olisivat Elintarviketurvallisuusvirasto, työvoima- ja elinkeinokeskukset, kunnaneläinlääkärit, lääninhallitukset ja lääninhallitusten määräämät virkaeläinlääkärit.\nValtioneuvoston asetuksella ehdotetaan annettavaksi tarkemmat säännökset valvonnasta, valvonnassa noudatettavasta menettelystä sekä siitä, mihin 2 momentissa tarkoitettujen lakien tai niiden nojalla annettujen säädösten säännösten noudattamiseen lakisääteisten hoitovaatimusten noudattamisen valvonta kohdistuu.\nEsityksessä ehdotetaan muutettavaksi 10 §:n 3 momenttia. Momentissa säädetään tukioikeuksien siirroista. Pykälän 3 momenttia ehdotetaan muutettavaksi siten, että viranomaista, jolle siirto ilmoitetaan, ei määriteltäisi suoraan laissa. Valtioneuvoston asetuksella ehdotetaan säädettäväksi sekä toimivaltaisesta viranomaisesta että määräajasta, jona siirrosta tulee ilmoittaa.\nEsityksessä ehdotetaan lisättäväksi 11 §:ään uusi 4 momentti, jossa ehdotetaan säädettäväksi, että tilatukiasetuksen 33 artiklan 1 kohdan b alakohtaa ja 43 artiklan 1 kohdan ensimmäistä alakohtaa sovellettaessa ennakkoperintönä pidetään myös maatilan tai sen osan lahjaa, jossa lahjan saajana on lahjan antajan perillinen suoraan alenevassa polvessa, sisar tai veli taikka näiden perillinen suoraan alenevassa polvessa, ottolapsi taikka edellä mainittujen puoliso.\nViljelijöille voitaisiin myöntää tukea tilaneuvontapalveluiden käyttämiseen valtioneuvoston asetuksella erikseen säädettävällä tavalla. Viljelijöille maksettava korvaus on tarkoitus rahoittaa maa- ja puutarhatalouden kansallisen tuen momentilta (30.20.40) momentin määrärahan rajoissa. Viljelijöille maksettaviin korvauksiin on järjestelmän alkuvaiheessa suunniteltu käytettäväksi 1 miljoona euroa kalenterivuodessa. Kaavailtu korvaustaso olisi enintään 150 euroa neuvontaosiolta. Viljelijä voisi saada tukea enintään kahdesta neuvontaosiosta vuodessa. Suunniteltu määräraha riittäisi vuodessa noin 6 670 neuvontaosion rahoitukseen. Jos kaikki tilaneuvontapalvelua käyttävät tilat hakisivat tukea kahdesta neuvontaosiosta, määräraha riittäisi noin 3 330 tilan tukemiseen.\nTilatukeen liitettävällä sokerin lisäosalla ei ole valtiontaloudellisia vaikutuksia, koska suorien tukien järjestelmään sisältyvät tuet ovat EU:n kokonaan rahoittamia tukia.\nSokeriuudistuksen yhteydessä Suomi sai oikeuden maksaa sokerijuurikkaan viljelijöille kansallista tukea enintään 350 euroa hehtaarilta. Tuen käytöstä päätettäisiin erikseen ja se suoritettaisiin kansallisen tuen momentin (30.20.40) määrärahasta.\nTilatukiasetuksen liitteen VII kohdan K2 taulukon 1 mukaan Suomi voi maksaa viljelijöille sokerin hinnanalennuksen korvausta yhteensä vuodessa enintään seuraavat viitemäärät\nVuosi    Enimmäismäärä, milj.€\nSokeriuudistuksen yhteydessä päätettiin, että Suomessa ja eräissä muissa sokerin alituotantomaissa voidaan maksaa vuosina 2006—2009 siirtymäkauden lisäkorvauksena 60 prosenttia aiemmasta ns. alueellistamislisästä. Suomessa siirtymäkauden lisäkorvaus on 1,281 miljoonaa euroa vuodessa.\nVuonna 2005 sokerijuurikkaan viljelijöitä oli kaikkiaan noin 2 300 ja viljelyalaa runsaat 31 000 hehtaaria. Erityisesti Lounais- ja Länsi-Suomessa sokerijuurikkaan viljely on merkittävä tuotantosuunta. Viime vuosina viljelijöiden lukumäärä on jatkuvasti pienentynyt, mutta tilojen keskimääräisen viljelyalan kasvun myötä sokerijuurikkaan kokonaisala on säilynyt noin 30 000 hehtaarissa. Sokerin tuotantomäärä on samalla säilynyt vuosittain noin 146 000 tonnissa eli Suomen sokerikiintiö on voitu hyödyntää täysimääräisesti. Tuotannon ja viljelyalan kehittyminen riippuu lähivuosina pääosin teollisuuden toimintalinjauksista sekä viljelijöiden ja teollisuuden välisten vuotuisten toimialaneuvottelujen tuloksista. Danisco on ilmoittanut sulkevansa Salon tehtaan käyntikauden 2006 jälkeen.\nSokerijuurikasta viljelevillä tiloilla sokerijuurikasala muodostaa tällä hetkellä keskimäärin noin neljänneksen koko viljelyalasta. Siten muilla viljelykasveilla ja muulla tuotannolla on tyypillisesti suuri merkitys sokerijuurikasta tuottavien tilojen tulonmuodostuksessa. Yksittäisten tilojen välillä vaihtelu tuotantorakenteessa on kuitenkin suurta, ja sokerijuurikkaan viljely on osalle tiloista päätulonlähde.\nTilatukiuudistuksen myötä myös sokerijuurikkaalle maksetaan vuodesta 2006 lähtien hehtaariperusteista tasatukea, jonka arvioidaan olevan sokerijuurikkaan pääviljelyalueilla 190—240 euroa hehtaarilta tukialueesta riippuen. Kun tasatuki otetaan huomioon yhdessä sokeriuudistuksen mahdollistaman kompensaation kanssa, kattaa kokonaistuki sokerin hinnanalennuksen kokonaistasolla uudistuksen alkuvaiheessa. Tasatuen ja lisätuen arvioidaan vastaavan tulojen menetystä. Viljelykasvista riippumattoman tuen merkitys kasvaa uudistuksessa huomattavasti. Sokerin tilakohtaista lisäosaa maksetaan lisäosaan oikeutetulle tilalle, vaikka tila ei lisäosan vahvistamisen jälkeen enää viljelisi sokerijuurikasta lainkaan. Tämä vaikuttaa tuleviin viljelypäätöksiin tilatasolla ja hankaloittaa myös kompensaation suhteuttamista markkinatulojen menetyksiin uudistuksen eri vuosina.\nSokeriuudistuksen yhteydessä Suomen saamaa mahdollisuutta maksaa erillistä sokerijuurikkaan kansallista tukea tarkastellaan vuosittain erikseen, kun sokerin markkinajärjestelmän uudistus asteittain etenee. Kansallisen tuen tavoitteena on turvata sokerijuurikkaan tuotannon toimintaedellytysten säilyminen. Tuki rahoitetaan maa- ja puutarhatalouden kansallisen tuen momentille budjetoidusta määrärahasta. Tarvittavan määrärahan suuruuteen vaikuttaa tukitason lisäksi sokerijuurikkaan viljelylaajuus.\nEsitysehdotuksessa sokerin hinnanalennuksen korvaus ja siirtymäkauden lisäkorvaus maksetaan sokerijuurikkaan viljelijöille EU-säädösten mahdollistamina enimmäismäärinä. Tilakohtaisen lisäosan määräytymisessä käytetään ajantasaisimpia ja tarkimpia käytettävissä olevia tietoja tilakohtaisesta tuotannosta.\nMaa- ja metsätalousministeriö järjestää koulutusta tilaneuvontajärjestelmän osalta vuonna 2006 neuvontaorganisaatioille ja neuvojille. Kuntien maaseutuelinkeinoviranomaiset huolehtivat tukihakemusten vastaanottamisesta ja tukipäätösten tekemisestä, sekä tallettavat tarvittavat tiedot neuvontarekisteriin. Maa- ja metsätalousministeriö, maa- ja metsätalousministeriön tietopalvelukeskus sekä alueelliset työvoima- ja elinkeinokeskukset hoitavat tukijärjestelmään liittyvän poliittisen valmistelun tehtäviä sekä viljelijöiden ohjeistuksen, valvonnan ja maksatuksen toimeenpanotehtäviä. Elintarviketurvallisuusvirasto vastaa tilaneuvontajärjestelmän neuvojakoulutuksesta ja neuvojien pätevyyden arvioinnista oman sektorinsa osalta.\nEhdotuksen tilakohtainen sokerijuurikkaan lisäosa on tilatukijärjestelmään kuuluva tuki, jonka toimeenpanotehtävät hoidetaan tilatukijärjestelmän menettelytapojen mukaisesti.\nTilaneuvontajärjestelmän tavoitteena on lisätä viljelijöiden tietämystä suorien EU-tukien, ympäristötukien, luonnonhaittakorvauksen ja uuden eläinten hyvinvointituen ehtona olevista ns. täydentävistä ehdoista. Täydentäviin ehtoihin sisältyvät muun muassa nitraatti- sekä luontodirektiivin noudattaminen, maaperän suojeleminen eroosiolta, eläinten hyvinvointiin liittyvien vaatimusten noudattaminen sekä elintarvikehygieniaan ja kasvinsuojeluaineiden käyttöön liittyvät ehdot. Viljelijöiden tietämyksen lisääntymisen voidaan arvioida näkyvän jossain määrin muun muassa ympäristön tilan paranemisena. On kuitenkin huomattava, että täydentävien ehtojen taustalla on olemassa oleva lainsäädäntö, jota vastuuntuntoiset viljelijät muutoinkin noudattavat.\nYmpäristövaikutus liittyy myös joko suoraan tai välillisesti viljelijän omaan hyvinvointiin. Samoin kuluttajat tulisivat välillisesti hyötymään tilaneuvonnan positiivisista ympäristövaikutuksista, jotka liittyvät maataloustuotteiden puhtauteen, terveellisyyteen ja tuotantomenetelmien eettisyysnäkökohtiin. Voidaan todeta, että tilatukijärjestelmän käyttöönotto lisää kuluttajien luottamusta maataloustuotteisiin ja -tuotantomenetelmiin ja näin vahvistaa maatalouden julkisuuskuvaa.\nSokeriuudistuksessa sokerin tuottajahintaa lasketaan, jolloin pitkällä aikavälillä tuotannon intensiivisyys laskee. Tämä tarkoittaisi muun muassa lannoitusintensiteetin alenemista, millä on positiivisia vaikutuksia sokerijuurikaspeltojen fosfori- ja typpitaseisiin.\nHallituksen esitys on valmisteltu maa- ja metsätalousministeriössä. Esityksen asiasisältöä on valmisteltu yhdessä sidosryhmien kanssa.\nEsitystä tilaneuvonnan toteuttamistavasta on valmisteltu maa- ja metsätalousministeriön tilaneuvonnan valmisteluryhmässä. Valmisteluryhmää on keväällä 2005 laajennettu tuottajajärjestöjen edustajilla ja valmisteluryhmä on myös kuullut neuvontajärjestöjä valmistelutyön aikana. Tilaneuvontajärjestelmää on käsitelty maa- ja puutarhatalouden kansallisen tuen neuvotteluissa 8 päivänä helmikuuta 2006. Neuvotteluosapuolilla on yhteinen näkemys tilaneuvontajärjestelmän toteuttamismallista.\nEsitystä sokerijärjestelmän uudistuksesta on valmisteltu yhteistyössä tuottajajärjestöjen kanssa. Sokeriuudistuksen toteuttamismallia on käsitelty maa- ja puutarhatalouden kansallisen tuen neuvotteluissa 8 päivänä helmikuuta 2006 ja 31 päivänä maaliskuuta 2006. Neuvotteluosapuolilla on yhteinen näkemys sokeriuudistuksen toteuttamismallista.\nHallituksen esityksestä on pyydetty lausunto Maa- ja metsätaloustuottajain Keskusliitto MTK ry:ltä, Svenska lantbruksproducenternas Centralförbund (SLC):ltä, Ahvenanmaan maakunnan hallitukselta sekä ympäristöministeriöltä, valtiovarainministeriöltä ja oikeusministeriöltä. Hallituksen esitys on ollut nähtävissä maa- ja metsätalousministeriön Internet -sivuilla. Lisäksi valmistelun aikana on kuultu neuvontajärjestöjä. Ehdotetuista pykälistä on valmistelun yhteydessä pyydetty lausunnot muun muassa lääninhallituksilta, työvoima- ja elinkeinokeskuksilta, Pro Agrialta, Yksityiset maaseutuneuvojat ry:ltä, asianomaisilta ammattiliitoilta ja useilta sidosryhmiin kuuluvilta muilta tahoilta.\n2 §. Määritelmät. Pykälässä ehdotetaan määriteltäväksi uusia, sokeriuudistukseen liittyviä käsitteitä, joita ovat perustoimitusoikeus, siirtymäkauden lisäkorvaus ja sokerin hinnanalennuksen korvaus. Lisäksi ehdotetaan määriteltäväksi tilaneuvontajärjestelmään liittyvä neuvontajärjestö.\nPerustoimitusoikeudella tarkoitetaan kullekin viljelijälle määritettyä markkinointivuodelle myönnettyä oikeutta tuottaa A- ja B-kiintiösokeria, siirtymäkauden lisäkorvauksella viljelijöiden viitemääriin vuosien 2006—2009 ajan sisällytettävää tilatukiasetuksen liitteen VI kohdan K taulukossa 2 vahvistettua lisämäärää, sokerin hinnanalennuksen korvauksella tilatukiasetuksen liitteen VI kohdan K taulukossa 1 vahvistettua kansallista enimmäismäärää ja neuvontajärjestöllä yksityistä tai julkista yhteisöä, joka tuottaa tilaneuvontapalveluja.\nSokerimuutosasetus sääntelee sokerikorvausten vuosittaisen enimmäismäärän, määräytymisen perusteet sekä tuen liittämisen tilatukijärjestelmään tuotannosta irrotettuna tukena.\n3 §. Yhdistelmämalli ja täytäntöönpanomuoto. Pykälän 2 momenttiin ehdotetaan lisäystä, jossa säädettäisiin sokerin hinnanalennuksen korvauksen ja siirtymäkauden lisäkorvauksen liittämisestä tilatukijärjestelmään. Tilakohtainen sokerijuurikkaan lisäosa muodostettaisiin tiloille markkinointivuoden 2005/2006 voimassa olevan perustoimitusoikeuden A- ja B-kiintiösokerimäärän perusteella. Perustoimitusoikeudet perustuvat viljelijän vakiintuneeseen sokerijuurikkaan tuotantomäärään.\nPykälän 3 momenttiin ehdotetaan lisättäväksi säännös, jonka mukaan tilakohtaiseen sokerijuurikkaan lisäosaan sisällytettäisiin 100 prosenttia sokerin hinnanalennuksen korvauksesta vuosina 2006—2013 sekä 100 prosenttia siirtymäkauden lisäkorvauksesta vuosina 2006—2009. Vuosina 2014—2016 sokerijuurikkaan lisäosan suuruus olisi 70 prosenttia ja vuosina 2017—2018 35 prosenttia vuoden 2009 hinnanalennuksen korvauksen ja siirtymäkauden lisäkorvauksen perusteella muodostetun lisäosan yhteismäärästä. Valtioneuvoston asetuksella voitaisiin säätää tarkemmin sokerijuurikkaan lisäosasta. Valtioneuvoston asetuksella säädettäisiin myös sokerijuurikkaan lisäosan osalta lisäosan asteittaisesta korotuksesta käytettävissä olevan enimmäismäärän kasvaessa ja lisäosan asteittaisesta alenemasta sekä tasatuen korotuksesta siirtymäkauden aikana.\n7 §. Lakisääteisten hoitovaatimusten valvonta. Tilatukiasetuksen 3 ja 4 artiklassa sekä asetuksen liitteessä III säädetään täydentäviin ehtoihin sisältyvistä lakisääteisistä hoitovaatimuksista, joiden noudattaminen on suorien tukien, ympäristötukien, luonnonhaittakorvauksen ja uuden eläinten hyvinvointituen saamisen ehtona. Liitteen B kohtaan sisältyviä kansanterveyttä sekä eläinten ja kasvien terveyttä ja taudeista ilmoittamista koskevia yhteisösäädöksiä on sovellettava 1 päivästä tammikuuta 2006 alkaen ja liitteen C kohtaan sisältyviä eläinten hyvinvointia koskevia direktiivejä 1 päivästä tammikuuta 2007 alkaen. Pykälään ehdotetaan lisättäväksi uusi 2 momentti, jossa säädettäisiin tilatukiasetuksen liitteeseen III sisältyvien lakisääteisten hoitovaatimusten valvontaviranomaisista ja asiaryhmiä koskevista kansallisista säädöksistä. Valtioneuvoston asetuksella säädettäisiin tilatukiasetusta ja komission asetusta I tarkemmin valvonnasta ja valvonnassa noudatettavasta menettelystä.\nTilatukiasetuksen liitteessä III olevissa B ja C kohdissa sekä osittain A kohdassa luetelluista asiakokonaisuuksista säädetään kansallisesti elintarvikelaissa (23/2006), eläintautilaissa (55/1980), eläinten lääkitsemisestä annetussa laissa (617/1997), rehulaissa (396/1998), torjunta-ainelaissa (327/1969) ja eläinsuojelulaissa (247/1996) sekä niiden nojalla annetuissa säädöksissä. Näissä säädetään myös toimivaltaisista valvontaviranomaisista sekä siitä, miten kyseisen lain noudattamisen valvonta järjestetään. Koska osa säädöksistä säätää toimivaltaiseksi viranomaiseksi myös muun kuin lakisääteisten hoitovaatimusten noudattamisen valvontaa tekevän viranomaisen, on momentissa tarpeen luetella erikseen ne viranomaiset, jotka ovat toimivaltaisia pykälässä tarkoitettujen valvontojen tekemiseen. Rehulain osalta ehdotetaan otettavaksi toimivaltaiseksi valvontaviranomaiseksi lain 24 §:ssä mainitun Kasvintuotannon tarkastuskeskuksen lisäksi myös työvoima- ja elinkeinokeskus, sillä rehuvalvonta tehdään tällä hetkellä käytännössä työvoima- ja elinkeinokeskuksen toimesta rehulain 25 §:n 1 momenttiin sisältyvän kirjallisen valtuutuksen perusteella.\nLakisääteisten hoitovaatimusten noudattamista koskeva valvonta järjestetään pääasiallisesti edellä mainituissa laeissa säädettyjen normaalivalvontaa koskevien säännösten mukaisesti. Koska komission asetus I sisältää tiettyjä lakisääteisten hoitovaatimusten noudattamisen valvontaa koskevia yksityiskohtaisia säännöksiä, on valvonta käytännössä toteutettava osin kansallisista normaalivalvontasäännöksistä poikkeavalla tavalla. Tarkastuskäynneillä on esimerkiksi laadittava aina komission asetuksen I 48 artiklassa tarkoitettu tarkastuskertomus, jonka arviointiosaan on lakisääteisten hoitovaatimusten noudattamatta jättämisen ollessa kyseessä arvioitava myös kyseisen noudattamatta jättämisen toistuvuus, laajuus, vakavuus ja pysyvyys. Siten lakiin ehdotetaan otettavaksi valtuus säätää valvonnasta sekä valvonnassa noudatettavasta menettelystä tarkemmin valtioneuvoston asetuksella. Valvonnat toteutetaan käytännössä siten, että valvontakäynneillä tarkastetaan tiettyjä indikaattoreita eli kyseisestä asiakokonaisuudesta tarkastuksessa tutkittavaksi valittuja seikkoja, joiden perusteella tilatukiasetuksen liitteessä III oleviin B ja C kohtiin sekä osittain A kohtaan sisältyvien säännösten mahdollinen noudattamatta jättäminen sekä sen toistuvuus, laajuus, vakavuus ja pysyvyys arvioidaan. Tämän vuoksi valtioneuvoston asetuksella ehdotetaan säädettäväksi tarkemmin myös siitä, mihin momentissa tarkoitettujen säädösten säännösten noudattamiseen lakisääteisten hoitovaatimusten noudattamisen valvonta kohdistuu.\nPykälässä ehdotetaan käytettäväksi rehulaissa ja torjunta-ainelaissa mainitun Kasvintuotannon tarkastuskeskuksen sijasta termiä Elintarviketurvallisuusvirasto, sillä Kasvintuotannon tarkastuskeskus muuttuu Elintarviketurvallisuusvirastosta annetun lain (25/2006) mukaisesti 1 päivänä toukokuuta 2006 lukien osaksi Elintarviketurvallisuusvirastoa.\n10 §. Tukioikeuksien käyttö ja siirrot. Tukioikeuksien vuokraukset yhdessä tukikelpoisen pinta-alan kanssa ajoittuvat tilatukilain 9 §:ssä säädetyn 10 kuukauden hallinta-ajan takia lyhyelle aikavälille alkuvuoteen ja siirtojen keskittäminen pelkästään alueellisille työvoima- ja elinkeinokeskuksille voi aiheuttaa resurssien riittämättömyyttä. Kuntien maaseutuelinkeinoviranomaiset voisivat rekisteröidä tukioikeusrekisteriin tukioikeuksien siirtoja alueellisten työvoima- ja elinkeinokeskusten lisäksi. Tämän vuoksi pykälän 3 momenttia ehdotetaan muutettavaksi siten, että viranomaista, jolle siirto ilmoitetaan, ei määriteltäisi suoraan laissa vaan valtioneuvoston asetuksella. Siirrosta ehdotetaan ilmoitettavaksi valtioneuvoston asetuksella vahvistettavalla tavalla, ja tämä tarkoittaisi tällöin sekä viranomaista että määräaikaa, jona siirrosta tulisi ilmoittaa.\n11 §. Sukupolvenvaihdoksia koskevat tilanteet. Tilatukilain 11 §:ssä säädetään siitä, mitä vuonna 2003 tai sen jälkeen tapahtuneita tilan tai sen osan siirtoja pidetään ennakkoperintönä tilatukiasetuksen tiettyjä kohtia sovellettaessa. Pykälään ehdotetaan lisättäväksi uusi alakohta, jossa säädettäisiin siitä, että ennakkoperintönä voitaisiin pitää tilatukiasetuksen 33 artiklan 1 kohdan b alakohtaa ja 43 artiklan 1 kohdan ensimmäistä alakohtaa sovellettaessa myös maatilan tai sen osan lahjaa, jossa lahjan saajana on lahjan antajan perillinen suoraan alenevassa polvessa, sisar tai veli taikka näiden perillinen suoraan alenevassa polvessa, ottolapsi taikka edellä mainittujen puoliso.\nSuomessa sukupolvenvaihdokset voidaan toteuttaa myös lahjoittamalla tila perilliselle. Näissä tilanteissa lahjakirjassa saatetaan mainita, että lahja ei ole lahjan saajan ennakkoperintöä. Tällöin saantoa ei voida pitää perintökaaren (40/1965) 6 luvun 1 §:n 1 momentin mukaisena ennakkoperintönä. Nyt esitetyn kohdan lisäys mahdollistaisi sen, että myös lahjasaannolla tilan saaneet tilanpidonjatkajat olisivat tasavertaisessa asemassa muihin sukupolvenvaihdostilanteisiin nähden.\n18 a §. Tilaneuvontajärjestelmä. Pykälän 1 momentissa säädettäisiin siitä, että maa- ja metsätalousministeriön hyväksymät järjestöt ja neuvojat antaisivat tilatukiasetuksessa tarkoitettua neuvontaa viljelijöille.\nPykälän 2 momentissa säädettäisiin tilaneuvonnan toteuttamisesta tilakäynnein sekä siitä, mihin asiakokonaisuuksiin neuvonnan antaminen on jaettu. Neuvontaa annettaisiin hyvän maatalouden ja ympäristön vaatimuksesta, ympäristösäädöksistä, eläinten tunnistuksesta ja rekisteröinnistä, kasvinsuojeluaineista, elintarvikkeista, rehuista sekä eläinten hyvinvoinnista ja eläintaudeista ilmoittamisesta. Neuvonta kattaa sekä tilatukiasetuksen 4 artiklassa tarkoitetut lakisääteiset hoitovaatimukset että 5 artiklassa tarkoitetun hyvän maatalouden ja ympäristön vaatimukset.\n18 b §. Tuki tilaneuvontaan. Pykälässä säädettäisiin siitä, että tilaneuvontaa varten voidaan myöntää tukea. Valtioneuvoston asetuksella säädettäisiin rahoituksesta, tuen hakemis-, myöntämis- ja maksamismenettelystä sekä tuen määrästä.\nValtioneuvoston asetuksella annettaisiin säännöksiä siitä, minkä verran varoja on käytettävissä kyseiseen tarkoitukseen, miltä viranomaiselta tukea haetaan, miten tukea myönnetään ja maksetaan ja paljonko sitä voidaan myöntää maatilaa kohden.\n18 c §. Neuvojien hyväksyminen ja kelpoisuusehdot. Pykälän 1 momentissa säädettäisiin siitä, että neuvontajärjestöjen ja neuvojien hyväksymistä haetaan kirjallisesti maa- ja metsätalousministeriöltä. Ministeriö tekisi päätöksen hyväksymisestä enintään kolmen vuoden määräajaksi. Muun muassa siksi, että neuvoston ja komission antamat säädökset tilaneuvonnasta tulevat todennäköisesti muuttumaan ja niihin tulee tällöin lisää vaatimuksia, jotka on otettava huomioon järjestelmää toteutettaessa, olisi neuvojien hyväksynnän neuvontarekisteriin syytä olla määräaikainen. Neuvojan tulisi tämän jälkeen ainakin testauttaa tietojensa ajantasaisuus. Momentissa säädettäisiin myös siitä, millä edellytyksillä neuvontaorganisaatio tai neuvoja voidaan hyväksyä neuvontaa antavaksi tahoksi. Hyväksymisen edellytyksenä olisi, että neuvontaorganisaatiolla ja neuvojalla on tehtävänsä laatuun ja laajuuteen nähden riittävä asiantuntemus. Neuvontajärjestöjen ja neuvojien tulisi lisäksi täyttää pykälän 3—5 momentissa säädetyt muut vaatimukset. Neuvojat toimisivat virkavastuulla. Lisäksi toiminnassa sovellettaisiin kielilain ja viranomaisten toiminnan julkisuudesta annetun lain säännöksiä, ja neuvontaorganisaatioiden ja neuvojien esteellisyyteen sovellettaisiin, mitä hallintolaissa säädetään. Perustuslain 124 §:n mukaisesti ja oikeusturvan sekä hyvän hallinnon vaatimusten turvaamiseksi ehdotetaan lakiin sisällytettäväksi säännökset neuvojan virkavastuusta, kelpoisuusehdoista, esteellisyydestä sekä muista soveltuvista vaatimuksista. Maa- ja metsätalousministeriön olisi kuultava Elintarviketurvallisuusvirastoa ennen sellaisen neuvontajärjestön tai neuvojan hyväksymistä, joka antaa neuvontaa eläinten tunnistuksesta ja rekisteröinnistä, kasvinsuojeluaineista, elintarvikkeista, rehuista sekä eläinten hyvinvoinnista ja eläintaudeista ilmoittamisesta, koska nämä aihepiirit kuuluvat Elintarviketurvallisuusviraston toimialaan.\nPykälän 2 momentin mukaan maa- ja metsätalousministeriö voisi peruuttaa hyväksymisen neuvontajärjestöä tai neuvojaa kuultuaan, ellei neuvontajärjestö tai neuvoja täytä hyväksymisen edellytyksiä tai jos tämän ei muutoin voida katsoa olevan soveltuva tehtäväänsä. Jos viljelijöiltä saadun palautteen perusteella on ilmeistä, että joku neuvojataho ei ole suoriutunut neuvontatehtävästään asianmukaisesti, maa- ja metsätalousministeriön tulee kuulla tätä ja harkita kuulemisen jälkeen toimia asiassa. Ministeriö voi muun muassa antaa neuvojalle kehotuksen saada havaitut puutteet kuntoon, ja jos tämä ei kohtuullisessa ajassa toteudu, voidaan hyväksyminen neuvojaksi peruuttaa. Päätös peruuttamisen osalta on valituskelpoinen samoin kuin myös neuvojaksi hyväksymispäätös.\nPykälän 3 momentissa säädettäisiin siitä, minkälainen työkokemus ja koulutus neuvojalla tulee olla. Riittävä työkokemus voisi tietyissä tilanteissa korvata koulutusvaatimusta koskevan puutteen. Työkokemuksen ja aiemman neuvontakokemuksen ansiosta yksittäinen neuvoja voi olla hyvinkin pätevä tehtäväänsä, vaikka koulutus ei olisikaan opistotasoinen.\nNeuvojien olisi pykälään ehdotettavan 4 momentin mukaan suoritettava ministeriön järjestämä koe hyväksytysti. Neuvontajärjestön tai neuvojan tulisi esittää maa- ja metsätalousministeriölle kirjallinen neuvonnan toimintasuunnitelma.\nJulkinen hallintotehtävä voidaan perustuslain 124 §:n mukaan antaa muulle kuin viranomaiselle vain lailla tai lain nojalla, jos se on tarpeen tehtävän tarkoituksenmukaiseksi hoitamiseksi eikä vaaranna perusoikeuksia, oikeusturvaa tai muita hyvän hallinnon vaatimuksia. Merkittävää julkisen vallan käyttöä sisältäviä tehtäviä voidaan kuitenkin antaa vain viranomaiselle. Tämän vuoksi lakiin ehdotetaan mahdollisimman tarkkoja säännöksiä neuvontajärjestöiltä ja neuvojilta vaadittavista edellytyksistä.\nPykälän 5 momentissa annettaisiin valtioneuvostolle valtuus antaa asetuksella tarkempia säännöksiä neuvontajärjestöjen ja neuvojien hyväksymismenettelystä, hyväksymisen peruuttamiseen liittyvästä menettelystä, neuvojille järjestettävän kokeen sisällöstä ja toteuttamistavasta sekä neuvonnan toimintasuunnitelmaan sisällytettävistä seikoista. Neuvonnan toimintasuunnitelmaan sisällytettävät seikat olisivat muun muassa selvitys neuvojien koulutuksen toteuttamisesta ja sisäisestä laadun valvonnasta sekä tilalla läpikäytävä havainnointilista, jossa olisi kohta toimenpide-ehdotuksille.\n18 d §. Neuvontarekisteri. Pykälän 1 momentissa säädettäisiin, että maa- ja metsätalousministeriö pitää neuvontarekisteriä. Rekisteriin talletettaisiin tarpeelliset yksilöinti- ja yhteystiedot neuvontaorganisaatioista ja neuvojista sekä neuvontaan osallistuvista viljelijöistä, palaute, jonka viljelijät antavat neuvontaorganisaatioista ja neuvojista sekä muut neuvonnan toteuttamista ja seurantaa varten tarpeelliset tiedot. Neuvontaorganisaatiot ja neuvojat voitaisiin hyväksymisen jälkeen merkitä neuvontarekisteriin enintään kolmen vuoden määräajaksi eli samaksi ajaksi, jonka hyväksyminen on voimassa.\nElintarviketurvallisuusvirastolla, maa- ja metsätalousministeriön tietopalvelukeskuksella, työvoima- ja elinkeinokeskusten maaseutuosastoilla ja kuntien maaseutuelinkeinoviranomaisilla olisi pykälän 2 momentin mukaan oikeus käyttää rekisteriä ja saada siitä tietoja tehtäviensä hoitamista varten. Kyseiset viranomaiset ovat niitä, joilla on tehtäviä tilaneuvontajärjestelmän perustamisessa ja ylläpitämisessä.\nPykälän 3 momentissa ehdotetaan säädettäväksi siitä, että neuvontarekisterin tietojen julkisuuteen, niiden luovuttamiseen ja luovuttamisesta perittäviin maksuihin sovellettaisiin viranomaisten toiminnan julkisuudesta annettua lakia ja henkilötietojen osalta henkilötietolakia. Tietoja viljelijän tilaneuvonnasta antamasta palautteesta luovutettaisiin kuitenkin vain ilman palautteen antajan henkilötietoja ja ainoastaan valtion ja kunnan viranomaiselle laissa tai Euroopan yhteisön säännöksissä säädettyjen tehtävien hoitamista varten, palautetta saaneelle neuvojalle tai neuvontajärjestölle ja sille neuvontajärjestölle, jonka palveluksessa palautetta saanut neuvoja toimii.\nTiedon palautteesta katsotaan olevan sellaista tietoa, jonka ei ole syytä olla vapaasti luovutettavissa. Palautetiedoissa voi olla henkilökohtaisia, ihmisen ominaisuuksiin liittyviä tietoja tai muuten tietoa, jonka julkistamisesta saattaa olla haittaa neuvontajärjestölle tai neuvojalle.\nPykälän 4 momenttiin ehdotetaan tietojen säilyttämisajasta säännöstä, jonka mukaan tiedot säilytetään rekisterissä Euroopan yhteisön säännöksissä edellytetyn ajan tai niin kauan kuin niiden käyttö tilatukiasetuksen edellyttämässä tilaneuvontajärjestelmän hallinnoinnissa muutoin on välttämätöntä.\n19 §. Tarkemmat säännökset. Pykälän 1 momentista ehdotetaan poistettavaksi valtuutus antaa valtioneuvoston asetuksella tarkempia säännöksiä tilaneuvontajärjestelmän toteuttamisesta, koska tilaneuvontajärjestelmää koskevat yksityiskohtaiset valtuussäännökset ehdotetaan nyt lisättäväksi uuteen 4 a lukuun.\nLakiehdotuksen useassa pykälässä annettaisiin valtioneuvostolle oikeus antaa asioista tarkempia säännöksiä. Tällaisia valtuussäännöksiä on ehdotetuissa 3, 7, 10, 18 b ja 18 c §:ssä. Kyseessä ovat seikat, jotka ovat jäsenvaltion päätettävissä, ja joiden osalta voidaan antaa lakia yksityiskohtaisempia säännöksiä tilatukijärjestelmän ja tilaneuvontajärjestelmän käytännön toteuttamisesta. Ehdotettuja valtuussäännöksiä on selostettu tarkemmin yksityiskohtaisissa perusteluissa asianomaisten pykälien kohdalla.\nEsityksessä ehdotetaan, että lain muutos tulee voimaan mahdollisimman pian sen vahvistamisen ja hyväksynnän jälkeen. Tilatukijärjestelmä on otettu käyttöön vuoden 2006 alussa, ja tilaneuvontajärjestelmä on tilatukiasetuksen mukaan otettava käyttöön vuoden 2007 alussa. Sokeriuudistukseen liittyvän tilakohtaisen lisäosan vahvistamista varten on toimeenpantava oma hakumenettely. Lisäksi sokerijuurikkaan tilakohtaisten lisäosien arvo on vahvistettava ennen kuin viljelijöille voidaan vahvistaa tukioikeudet ja maksaa vuoden 2006 tilatuki viljelijöille. Sekä sokerin lisäosasta että tilaneuvontajärjestelmästä on lisäksi annettava tarkentavia säännöksiä valtioneuvoston asetuksella.\nKysymyksessä on EY:n yhteisen maatalouspolitiikan alaan liittyvä asiakokonaisuus, jossa yhteisöllä on yksinomainen päätösvalta. Jäsenvaltioille on kuitenkin jätetty kansallisesti päätettäväksi eri asioita, joista on tarkoituksenmukaista säätää lain tasolla sekä antaa samalla valtuus valtioneuvoston asetuksella säätää tietyistä yksityiskohdista tarkemmin. Esitys sisältää useita asetuksenantovaltuuksia sekä myös henkilötietojen käsittelyä koskevia säännösehdotuksia.\nPerustuslain 124 §:n mukaisesti on oikeusturvan ja hyvän hallinnon turvaamisen kannalta tähän lakiin ehdotettu sisällytettäväksi säännöksiä neuvojan virkavastuusta, kelpoisuusehdoista, esteellisyydestä, kielivaatimuksista sekä muista soveltuvista vaatimuksista.\nEdellä mainituilla perusteilla pidetään suotavana, että esityksestä pyydettäisiin eduskunnan perustuslakivaliokunnan lausunto.\nlisätään 2 §:ään uusi 7—10 kohta, 7 §:ään uusi 2 momentti ja lakiin uusi 4 a luku seuraavasti:\n8) siirtymäkauden lisäkorvauksella viljelijöiden viitemääriin vuosina 2006—2009 sisällytettävää tilatukiasetuksen liitteen VII kohdan K taulukossa 2 vahvistettua lisämäärää;\nYhdistelmämallissa tukioikeus muodostetaan tasatukiosasta ja mahdollisesta tilakohtaisesta lisäosasta, joiden lisäksi voidaan muodostaa kesannointioikeuksia sekä erityistukioikeuksia. Tukioikeuksiin voi valtioneuvoston asetuksella tarkemmin säädettävissä tapauksissa sisältyä tilatukiasetuksen 60 artiklan mukainen oikeus. Tilakohtainen lisäosa muodostetaan viitekaudella 2000—2002 sonni- ja härkäpalkkiota saaneille tiloille, viitekaudella 2000—2002 tärkkelysperunan tukea saaneille tiloille, 31 päivänä maaliskuuta 2006 maitopalkkioon oikeutetuille tiloille sekä tiloille, jotka ovat oikeutettuja saamaan tilakohtaisen lisäosan kansallisesta varannosta. Tilakohtainen sokerijuurikkaan lisäosa muodostetaan tiloille markkinointivuoden 2005/2006 voimassa olevan perustoimitusoikeuden sokerimäärän perusteella.\nTilakohtaiseen lisäosaan sisällytetään 100 prosenttia maitopalkkiosta, 30 prosenttia sonni- ja härkäpalkkiosta sekä 40 prosenttia tärkkelysperunan tuotantoon sitomattomasta tuesta. Lisäosat säilyvät ennallaan vuosina 2006—2010. Vuosina 2011—2013 lisäosien suuruus on 70 prosenttia ja vuosina 2014 ja 2015 35 prosenttia alkuperäisestä tasosta. Vuodesta 2016 alkaen lisäosia ei makseta. Tilakohtaiseen sokerijuurikkaan lisäosaan sisällytetään 100 prosenttia sokerin hinnanalennuksen korvauksesta vuosina 2006—2013 sekä 100 prosenttia siirtymäkauden lisäkorvauksesta vuosina 2006—2009. Vuosina 2014—2016 sokerijuurikkaan lisäosan suuruus on 70 prosenttia ja vuosina 2017 ja 2018 se on 35 prosenttia vuoden 2009 hinnanalennuksen korvauksen ja siirtymäkauden lisäkorvauksen perusteella muodostetun lisäosan yhteismäärästä. Siirtymäkaudesta, lisäosien ja erityistukioikeuksien asteittaisesta alentamisesta, vastaavasta tasatuen korottamisesta sekä sokerijuurikkaan lisäosasta voidaan säätää tarkemmin valtioneuvoston asetuksella.\nElintarviketurvallisuusvirasto, työvoima- ja elinkeinokeskus, kunnaneläinlääkäri, lääninhallitus ja lääninhallituksen määräämä virkaeläinlääkäri valvovat tilatukiasetuksen liitteessä III tarkoitettujen lakisääteisten hoitovaatimusten noudattamista. Valvonnassa noudatetaan muutoin, mitä elintarvikelaissa (23/2006), eläintautilaissa (55/1980), eläinten lääkitsemisestä annetussa laissa (617/1997), rehulaissa (396/1998), torjunta-ainelaissa (327/1969) ja eläinsuojelulaissa (247/1996) säädetään mainittujen lakien ja niiden nojalla annettujen säädösten noudattamisen valvonnasta sekä valvontaviranomaisista. Rehuja voi rehulain 24 §:ssä mainitun viranomaisen lisäksi valvoa myös työvoima- ja elinkeinokeskus. Valtioneuvoston asetuksella voidaan antaa tilatukiasetusta ja komission asetusta I tarkentavia säännöksiä valvonnasta ja valvonnassa noudatettavasta menettelystä sekä säännöksiä siitä, minkä tässä momentissa mainittujen lakien tai niiden nojalla annettujen säädösten säännösten noudattamiseen lakisääteisten hoitovaatimusten noudattamisen valvonta kohdistuu.\n2) maatilan kauppaa, jossa ostaja on myyjän perillinen suoraan alenevassa polvessa, sisar tai veli taikka näiden perillinen suoraan alenevassa polvessa, ottolapsi taikka edellä mainittujen puoliso edellyttäen, että kauppahinta on selvästi alempi kuin vastaavassa kaupassa ilman edellä tarkoitettua myyjän ja ostajan välistä suhdetta muuten olisi ollut;\nTilatukiasetuksen 13 artiklassa tarkoitettua maatalousmaata ja tilanhoitoa koskevaa neuvontaa viljelijöille antavat maa- ja metsätalousministeriön hyväksymät järjestöt ja neuvojat.\nNeuvontajärjestöjen ja neuvojien hyväksymistä haetaan kirjallisesti maa- ja metsätalousministeriöltä, joka päättää hyväksymisestä enintään kolmeksi vuodeksi kerrallaan. Hyväksymisen edellytyksenä on, että neuvontajärjestöllä ja neuvojalla on tehtävänsä laatuun ja laajuuteen nähden riittävä asiantuntemus. Neuvontajärjestöjen ja neuvojien tulee lisäksi täyttää 3 ja 4 momentissa säädetyt vaatimukset. Neuvojat toimivat virkavastuulla. Lisäksi toiminnassa sovelletaan soveltuvin osin kielilain (423/2003) ja viranomaisten toiminnan julkisuudesta annetun lain säännöksiä ja neuvontajärjestöjen ja neuvojien esteellisyyteen sovelletaan, mitä hallintolaissa (434/2003) säädetään. Maa- ja metsätalousministeriön on kuultava Elintarviketurvallisuusvirastoa ennen sellaisen neuvontajärjestön tai neuvojan hyväksymistä, joka antaa neuvontaa eläinten tunnistuksesta ja rekisteröinnistä, kasvinsuojeluaineista, elintarvikkeista, rehuista tai eläinten hyvinvoinnista ja eläintaudeista ilmoittamisesta.\nMaa- ja metsätalousministeriö voi peruuttaa hyväksymisen neuvontajärjestöä tai neuvojaa kuultuaan, jollei neuvontajärjestö tai neuvoja täytä hyväksymisen edellytyksiä tai jollei tämän muutoin voida katsoa olevan soveltuva tehtäväänsä.\nElintarviketurvallisuusvirastolla, maa- ja metsätalousministeriön tietopalvelukeskuksella, työvoima- ja elinkeinokeskusten maaseutuosastoilla ja kuntien maaseutuelinkeinoviranomaisilla on oikeus käyttää rekisteriä ja saada siitä tietoja tehtäviensä hoitamista varten.\nTiedot säilytetään rekisterissä Euroopan yhteisön säännöksissä edellytetyn ajan tai niin kauan kuin niiden käyttö tilatukiasetuksen edellyttämässä tilaneuvontajärjestelmän hallinnoinnissa muutoin on välttämätöntä.\nESITYKSEN PÄÄASIALLINEN SISÄLTÖYLEISPERUSTELUT1. Johdanto2. Nykytila2.1. Lainsäädäntö ja käytäntöTilaneuvontajärjestelmäSokeriuudistus2.2. Kansainvälinen kehitys sekä muiden EU -maiden lainsäädäntöTilaneuvontajärjestelmäRuotsiViroRanskaEnglantiSokeriuudistus2.3. Nykytilan arviointiTilaneuvontajärjestelmäSokeriuudistus3. Esityksen tavoitteet ja keskeiset ehdotukset3.1. TavoitteetTilaneuvontajärjestelmäSokeriuudistus3.2. ToteuttamisvaihtoehdotTilaneuvontajärjestelmäSokeriuudistus3.3. Keskeiset ehdotuksetTilaneuvontajärjestelmäSokeriuudistusMuut ehdotukset4. Esityksen vaikutukset4.1. Taloudelliset vaikutuksetValtiontaloudelliset vaikutuksetVaikutukset sokerijuurikastiloilla4.2. Vaikutukset viranomaisten toimintaan4.3. Ympäristövaikutukset5. Asian valmistelu5.1. Valmisteluvaiheet ja -aineisto5.2. Lausunnot ja niiden huomioon ottaminenYKSITYISKOHTAISET PERUSTELUT1. Lakiehdotuksen perustelut2. Tarkemmat säännökset ja määräykset3. Voimaantulo4. Suhde perustuslakiin ja säätämisjärjestysLakiehdotuksetLaki tilatukijärjestelmän täytäntöönpanosta annetun lain muuttamisesta2 § - Määritelmät3 § - Yhdistelmämalli ja täytäntöönpanomuoto7 § - Lakisääteisten hoitovaatimusten valvonta10 § - Tukioikeuksien käyttö ja siirrot11 § - Sukupolvenvaihdoksia koskevat tilanteet4 a luku - Tilaneuvontajärjestelmä18 a § - Tilaneuvontajärjestelmä18 b § - Tuki tilaneuvontaan18 c § - Neuvojien hyväksyminen ja kelpoisuusehdot18 d § - Neuvontarekisteri19 § - Tarkemmat säännökset


Jokerit kohtaa Pietarin SKA:n kenraaliharjoituksessa – tuotto Selänteen hyväntekeväisyyteen - KHL - Ilta-Sanomat\nJokerit kohtaa Pietarin SKA:n kenraaliharjoituksessa – tuotto Selänteen hyväntekeväisyyteen\nIlja Kovaltshukin edustama Pietarin SKA kohtaa Jokerit 31. elokuuta. (KUVA: Jussi Nukari)\nJulkaistu: 19.8.2014 15:44\nJokerit valmistautuu tällä hetkellä ensimmäiseen kauteensa KHL-liigassa.\nHelsinkiläisjoukkue pelaa kesän viimeisen harjoitusottelunsa 31. elokuuta. Vastaansa Jokerit saa KHL:n huippujoukkueen Pietarin SKA:n.\nJoukkueet kohtaavat Hartwall Arenassa pelattavassa hyväntekeväisyysottelussa, jonka tuotto ohjataan Finnish Flash ry:lle. Teemu Selänteenhttps://www.is.fi/haku/?query=teemu+selanteen mukaan nimensä saanut järjestö tukee nuoriso-, nais- ja vammaisurheilua.\nSKA-peli on ainoa peli, jonka Jokerit pelaa Hartwall Arenassa ennen KHL-kauden alkua. Ottelun kotijoukkueena on hyökkääjä Ilja Kovaltshukin https://www.is.fi/haku/?query=ilja+kovaltshukinkipparoima SKA, joten suomalaisyleisö pääsee näkemään, millainen show suurseuran kotipeleissä on tarjolla.\n- Jokerien tulo liigaan on mahtava juttu KHL:lle. Jari Kurri https://www.is.fi/haku/?query=jari+kurrion koonnut heille todella hyvän joukkueen. Tämä on historiallinen ensimmäinen paikallisottelu SKA:n ja Jokerien välillä, Kovaltshuk sanoo Jokerien tiedotteessa.\nJokerit pelaa ensimmäisen KHL-ottelunsa 4. syyskuuta. Dinamo Minsk tulee silloin vierailulle Helsinkiin.


2006 F7 vs. 2007 F6 | Kelkkalehti.com - keskustelut\n2006 F7 vs. 2007 F6\nKeskustelun 'Arctic Cat' on aloittanut käyttäjä ÄRRRÄ, 22/3/11.\nKelkan hankinta edessä, tollaiset vaihtoehdot on ainakin tapetilla. -07 houkuttais kun on uudempaa mallia, mutta taas 06 olis isommalla koneella ja tosi pienillä kilsoilla. Millaisia eroja, uudemmassa vissiin parempi ajoasento? Miten alustat eroaa (kummassakin säädöt?), suorituskyky ja luotettavuus? Kummassakin on Floatit ainakin keulilla, telastosta ei tietoa.\nVs: 2006 F7 vs. 2007 F6\n2006 vielä ns. Firecat rungossa. Tarkoittaa sitä, että kelkka on enempi sellainen crossailupeli. 2006 mallia en oo ajanu, mutta testien mukaan paljon tasapainoisempi kokonaisuus kuin nuo ekat firecatit. ajoasentokin pitäis olla melko nykyaikainen jo. Kevyt kelkka viedä ja tuo 700cc moottori on kivan pirteä ja tehokas. Tämä kulkee myös umpisessa pätkäksi erittäinkin hyvin jos kaasua ei pelkää painaa.\n2007 sitten Twin spar rungossa. Kelkka paljon möhkömmän oloinen ja luonteeltaan enempi sellainen pitkän matkan reittiajelulaite. Ei kokemuksia miten menee umpisessa, mutta en usko että on Firecatin veroinen. Lisäksi tuo 600cc moottori on alhaalta vähän nuhainen eikä tehon tuntu ole lähelläkään tuota 700cc versiota. Lisäksi raskaissa olosuhteissa tuo 700cc mennyt ainakin omien kokemuksien mukaan vähemmällä. Reitillä ei suurta eroa. Lisäksi kannattaa 2007 mallia ostatellessaan soittaa Sumekolle ja kysyä, että onko kelkkaan vaihdettu mittaristo. Varmaan suurimpaan osaan on ja sen vuoksi kilometrit kannattaa tarkistaa sumekolta.\nToki ei tämäkään uudempi varmasti huono kelkka ole ja kestävyydessä taitaa olla markkinoiden parhaimmistoa. 2006 mallissa ei taida olla vielä pakkia, mutta toisaalta tuo pakillinen versio ei oo niin kestävä sen voimansiirron osalta.\nanddi77 AC XF8000 CrossCountry -14\nF7skan moottori on loistava väännöiltään ja kulultaan. Kulutus oli mulla yleensä n. 21-23 litraa sataselle ja -04 ja -06 F6silla pari litraa enämpi.\nVaihdoin F7 -> Z1 Jaguaariin, jossa on suunnilleen tai just sama runko kuin tuossa -07 F6ssa ja ajoasento on nykyaikaisempi, mutta taas puun kierrossa ja muussa ilottelussa F7 vei kyllä voiton aika kirkaasti. Eikä se alusta ollut huono ajaa ollenkaan kun sen simmitti. Ajoasennon vuoksi ottaisin tuon F6sen, mutta muuten seiskan.\nAdapteri omilla voimakkuuksillasi lähes kaikkiin ajolaseihin\nTarkennuksena vielä, että tuossa F7ssa ei ole pakkia kuten OC epäilikin.\nOnko 04-05 kuin paljon erilainen tuohon kutoseen verrattuna? Mitähän tollasessa 700cc koneessa on löylyä ja paljonko uudemmassa 600cc koneessa?\nOliko tohon -04-06 eturunko-ongelmaan olemassa joku helppo lääke? Eli mahtuuko/pystyykö vahvistamaan?\nJa käytännössä seiskalla voi ajella vähemmällä kaasulla vääntöjen vuoksi kun kutonen on kiekka vehje, jolla pitää sirrata kunnolla kaasua et kulkee.\nVeljellä ollut useamman vuoden 2003 F7, joka ensimmäistä vuosimallia noista. Siinä ajoasento on vielä aika matala ( kuten -04 malleissakin) ja kelkka on ajettavaa tyyppiä eli mutkissa pitää roikkua sisämutkan puolella, jotta kelkka ei kallistele hullun lailla. Käsitykseni mukaan -05 ja -06 malleissa tuo ajettavuus on paljon parempi ja alustakin jo vakiona kantavampi.\nTuohon runko-ongelmaan en osaa sanoa. Tuon 2003 mallin pitäis olla näistä se "löyhin" niin rungon kuin telaston osalta, mutta ei tuosta veljen kelkasta oo kumpikaan vielä hajonnu. Tai no etupukki oli lähellä viime keväänä. Siihen piti kaikki hitsisaumat hitsata uusiksi, kun olivat nitkuneet irti. Kilometrejä kuitenkin tuossakin jo 11000 takana. Ei tuolla tietenkään mitään crossia oo ajettu, mutta semmoista normaalia reittipaukutusta mitä varmaan 80% kuskeista ajaa.\nMitenkähän noissa cateissa on koneet yleensä kestäny? Millä kilsoilla alkas männänvaihto olee ajankohtaista? Käyttö on ihan reittiajoa ja reilulla kaasulla aika usein jos siihen vaan on mahdollisuus.\nEDIT: Vaatiiko katit jotain omaa öljyä noiden APV:n takia (niinku pollen vessiöljy) vai sopiiko ihan normiluirut?\nAlakertahan noissa Suzukin koneissa on kestävä kun mikä.\nHuonoa tuuria ollu, että tuossa veljen F7:ssa on kahesti pitäny männät vaihtaa. Ekan kerran 3000km kohdalla pytystä murentunu pinnoite( valmistusvika) ja toisen kerran 8000 paikkeilla kun Wiseco päätti upottaa renkaan lukkotapin mäntää ja päästää renkaan pyörimään. Sittenhän se renkaan pää tietysti tarttu pakoaukon reunaan ;D\nAPV ei mielestäni vaadi mitään omaa catin öljyä. Aina ajettu Motulin Snow powerilla ja ei karstaa ihmeemmin. Jos kerran kauteen APV putsaa niin OK.\nTosin semmonen huomio, että näkyy nuo öljypumput ja vivustot iän myötä väljistyvän niin paljon, että vaatii säätöä. Ei ollu nyt 11000km kohdilla enää 2t - öljyä kuin joku vajaa 1,5% seos, joten pari kiekkaa käyttövipua tuli säädettyä. Pitää tarkkailla paljonko tuo vaikuttaa tuohon öljynkulutukseen.\n-06 firecat on hieman jämäkämpi kuin -04 koska siinä on kääntöpyörät takana matonlaidoilla ja penkki on n. 5 cm korkeampi, joten ajoasento hieman korkeampi.\nMeillä on syötetty firecatteille iponea, motulia ja teboilia ja hyvin ovat pelanneet.\nminulla on vm-05 f6 ollu jo pari talvea olen kyllä tyytyväinen on pelannu tosi hienosti kulutus on n23 reippaalla reitti ajolla.iskarit shimmattu ja etupukissa ohlinssin jousi.\nMulla oli CF 7:ssa 6500km lasissa ko vaihoin isommat pytyt. Kone on alunperin sama ko firecatissa. Pytyissä oli vielä hoonijäletki näkyvissä ja männät oli ok. Mutta varukselta vaihtelisin alle 8000km välein männät ja EN laittais missään nimessä wisecoita. Vakio käyttäjälle vakio männät jos vain mahollista. Alakerta noissa on tosi jämysti rakennettu, se kestää jos ei satu mitään haaveria. Itellä yli 10 000km nyt takana eikä oo stefan stefaa vaihettu. Ois kyllä aika jo vaihtaa. Läpät ja kurkutki on vakiot.\nEipä oo hirveempi ongelma jos koneet kestää noin hyvin. Mites ruisku on pelannu noissa? Onko siellä vakiona jo pakolämpöanturi ja kestääkö tollanen vakiopeli ajaa tasakaasulla kevyellä kuormalla?\nLöytyykö noihin f6-f7 malleihin jotain valmista voimalinjakittiä vai pitääkö aina ite rupee värkkää jos jotain erityistä sieltä hauaa?\nMiten diamond drivet kestää?\nfire cateissa kestää hyvin diamond drive. mut olen kuullu et noissa pakilisessa menee joku laakeri!säännöllisesti öljyt vaihtaa n1000-1500km välein ja käyttää catin omaa öljyäsiinä diamond drivessa ei ole kallista.


HAMPPUKAUPUNKI: Neljäs joulukuuta\nTänään horoskooppiasiaa, jotka löysin Ahaa...Astrologiaa -kirjasta, en tiedä miten mikään liittyy mihinkään, mutta itse olen skorpioonina Salainen Agentti. Noh, kuitenkin, bongaa oma horoskooppisi näistä oudoista vaihtoehdoista!\nRapu: äiti maa\nSkorpioni: salainen agentti\nVesimies: innovaattori Pelle Peloton\nOlkaapa hyvät! Mulla on muuten joku 12 kipaletta kaikkia aforismi, horoskooppi, elämäntapa ja erilaisia sanontakirjoja :D. Tykkään niistä!\nKerroin että missasin yhen riparitapaamisen ja että otin selvää millon niitä on lisää ja mihin kaikkiin mun täytyy osallistua. Sain selville että huomenna olis kello kymmeneltä alkava tapahtuma, jossa pitäs olla vähintään yhteen asti paikalla, koko homma kestää riparilaisilla viiteen. Harmittaa kun varsinkin tänään oon ollu niin kauheen väsyny, enkä saa sit huomennakaan nukkuu niin pitkään kun huvittaa. Pitää sieltä karkaa heti kun vaan pääsee, et kerkii kotia leipomaan pizzaa ja valkkaa vaatetusta ja tappelee näitten rastojen kanssa Itsenäisyyspäivän gaalaa varten. Mulla ois noin 3-8 sopivaa mekkoa tapahtumaan, joista ensimmäiset kolme olisivat soveliaimpia, kaksi seuraavaa jo ennen käytettyjä samantapaisissa tilauksuuksissa samoissa piireissä, yksi aika vanha ja paljon käytetty ja kaksi vähän kesäisempää tapausta, joita voisi silti harkita. Yhden ostinkin ihan tätä tilaisuutta ajatellen, mutten olekaan nyt ihan varma. Rastat aiheuttaa kyllä kans päänvaivaa, koska näistä voi saada tosi näyttävän nutturan jos ois tarpeeks oikeenlaisia pinnejä, kärsivällisyyttä sitoo joka pötkylä oikein, sekä apua! Mä en tiiä yhtään että mistä löytäsin oikeanlaisia pinnejä tarpeeksi tästä talosta, mulla ei myöskään oo apua ja kärsivällisyys saattaa kans olla koetuksella pizzaurakan jälkeen :D. Katotaan mitä tästäkin tulee, onneksi sentään saan kyydin juhlapaikalle, ois kurjaa kulkee juhlatamineissa pizzatarjottimen kanssa julkisilla :D.\nHuomiseksi pitäs muistaa myös lataa kameran akku, koska huomenna ois kuvauspäivä, mietityttää vaan että jaksanko ja muistanko kuvailla kun on vähän kiree aikataulu!\nTän päivän kivaksi asiaksi olen valinnut Jontun vierailun! Kävi tuomassa mulle Battle for Middle Earth-peliboksin takasin, joka oli lainassa ihan hyvän aikaa, ja oon nyt innoissani oottamassa että vapautuu aikaa pelata sitä! Samalla Jonttu sovitti kaks takkia, jotka oli liian pieniä sitten ;(.\nEipä mulla kai muuta, kohta vielä suihkuun ja singstariakin ois kiva viikonlopun kunniaksi lurauttaa siskon kanssa, mutta tossa pyörii nyt teeveestä toi Renny Harlinin outo leffa, en oo oikein päässy kärryille että mitä noi nuoret on olevinaan. Hämähäkkimiehiä? Kummituksia? Vampyyreja? Herculeksia?\nTunnisteet: battle fot middle earth, elokuvat, horoskoopit, itsenäisyyspäivä, Jonttu, joulukuu, juhlat, kiire, kyläily, mekot, musiikki, pelit, pizza, rippikoulu, seurakunta, vaatetus, youtube


Kirjahilla: Kristiina Vuori: Kaarnatuuli\nHenrik Innamaa ei ollut koskaan pitänyt itseään pelokkaana miehenä.\nHistoriallisissa romaaneissa tuntuu olevan aika selkeä jako niin sanottujen miesten kirjojen ja naisten kirjojen välillä. Jos valitset ns. miesten kirjan, luvassa on melko varmasti poliittista juonittelua ja sotimista. Jos valitset ns. naisten kirjan, luvassa on luultavasti kotielämää ja romantiikkaa. Kristiina Vuoren Kaarnatuulesta minulla oli etukäteen sellainen mielikuva, että tässä mennään nyt miesten historiaromaanien alueelle. En siis odottanut romanttista tarinaa vaan juonittelua ja kaupankäyntiä. Toki tähän vaikutti Neidonpaulan lukeminen viime vuonna, se kun ei ollut sellainen romanssi joksi sitä kuvittelin.\nKiinnostuin kirjasta oikein erityisesti siksi, että Valpuri Innamaa oli todellinen henkilö. Enpäs muuten tiennyt tätä ennen kuin näin mainoksen tästä kirjasta. Aina oppii uutta! Hän eli 1500-luvulla ja kauppiasmiehensä Henrikin kuoleman jälkeen kohosi Turun mahtavimmaksi porvarikauppiaaksi. Ei mikään pikkujuttu aikana, jolloin naisen paikka oli kotona miehen vallan alla. Henrik tosiaan menettää päänsä heti tarinan alussa, mutta ei Valpurin sänky tyhjänä pysy. Hänellä oli oikeastikin kolme aviomiestä Henrikin jälkeen, ja siitä huolimatta Innamaan ohjat pysyivät tiukasti hänen käsissään. Melkoinen nainen ja oli varmasti haastavaa kirjoittaa hänestä.\nNiin, ennakkoarvioni kirjasta meni taas pieleen. Tämä oli itse asiassa paljon enemmän rakkaustarina kuin odotin. Tai sanotaan nyt, että ihmissuhdekirja, Valpurin suhteissa kun ei aina ollut kysymys romanttisesta rakkaudesta tai rakkaudesta ylipäätään. Olin jonkin verran pettynyt siihen, että tarinassa keskityttiin niin paljon Valpurin miessuhteisiin. Kaupankäynti ja Innamaan vaurastuminen tapahtui jossakin miesdraamojen taustalla, ja minä olin odottanut juuri päinvastaista. Myös Valpurin suhde tyttäriinsä jäi vähemmälle huomiolle ja muutaman kohtauksen varaan.\nNoin kaiken kaikkiaan kirjaa olisi voinut joko tiivistää paikoitellen, lopettaa sen kolmannen miehen kuolemaan tai kirjoittaa siitä vähän pitemmän. Kun tultiin Valpurin viimeiseen aviomieheen tuntui siltä, että Vuori oli huomannut sivumäärän kasvaneen jo 450:n ja kiirehti siksi tarinan loppua. Miehelle jäi viitisenkymmentä sivua ja ne sivut olivat juonellisesti kovin hajanaiset. Siitä kyllä pidin, että Valpurin kaksi viimeisintä aviomiestä olivat tarinassa mukana ennen kuin Valpuri nai heidät. Etenkin viimeisin oli Valpurin hyvä ja luotettu ystävä paljon ennen kuin rakkaus astui kuvioihin. Pyörittelin silmiäni yhdessä Martta-piian kanssa sille, miten sokea Valpuri saattoikaan olla miehen tunteiden suhteen.\nJa nautin taas valtavasti siitä, miten Vuori kuvasi historiallista Suomea! Turkua koettelivat niin tulipalot, taudit kuin sodatkin, ja se näkyi myös Valpurin elämässä. Erityisen kauheana mieleeni jäi juuri rutto, joka yhdessä välissä levisi myös Valpurin talouteen tuhoisin seurauksin. Kaiken muun lisäksi Vuori on perehtynyt myös aikakauden lääkintätaitoihin. Iilimatoihin olen jo melkein tottunut, mutta olen edelleen ällistynyt siitä miten (nykyajan näkökulmasta) mielettömillä tavoilla sairauksia hoidettiin. Linnunkakkahaude haavaan ja rukous taivaaseen! Sillähän ne taudit lähtevät. Lääkäriparturit tuntuivat monesti olevan kaikista avuttomimpia ja taikauskoisimpia. Jos minun pitäisi luottaa henkeni sellaisen tai Valpurin avainpiian käsiin, valitsisin kyllä Kaarinan ja hänen yrttinsä. Yrttien voimassa on sentään jonkinlaista perää toisin kuin yksisarvisensarvijauheessa.\nSekin on muuten taas Vuoren kunniaksi sanottava, että hän osaa käyttää aikakauden sanastoa taitavasti. Kirjan lopussa on jälleen pieni sanakirja, mutta kätetyt wanhat sanat ymmärtää ihan hyvin asiayhteyksistään. Tärkeä taito historiallisten kirjojen kirjoittajalle!\nLähettänyt Kirjahilla klo 10.45\nTunnisteet: aikuiset, historia, historialliset, kasvutarina, kaunokirjallisuus, Kristiina Vuori, naiskirjailijat, naispäähenkilöt, rakkaus, Suomi\nMai Laakso 23. toukokuuta 2016 klo 18.16\nTykkään näistä suomalaisista historiallisista naiskirjailijoista Kristiina Vuori, Milja Kaunisto ja Kaari Utrio. Miehistä samantyylisiä kirjoja kirjoittaa Jyrki Heino ja Taavi Vartia.\nKirjahilla 23. toukokuuta 2016 klo 22.15\nSama täällä! Tai no, tykkään noista naiskirjailijoista. Heinoa ja Vartiaa en ole lukenut, pitäisi ilmeisesti kokeilla.


Kaihola ja Joutsenen laulu | ots.artoulu.fi\nKaihola ja Joutsenen laulu\nVesa Ranta - valokuvia\nTyöskentelen parhaillaan kahden pitkäkestoisen dokumentaarisen valokuvaprojektin parissa. Halusin tässä yhteisnäyttelyssä poiketa hetkeksi kurssiltani ja keskittyä pelkästään kuviin ilman selkeää temaattista taustaa. Halusin luoda kuvillani paikan nimeltä "Kaihola", hieman film noir-henkisen maailman, joka on samalla jonkinlainen portti omaan mielenmaisemaani. Voin sanoa että, viimeaikojen tapahtumat suomessa ja maailmalla heijastuivat vahvasti kuvavalintoihini.\nKaisu Nissi - maalauksia\n”Joutsenen laulu” näyttelyn nimellä haluan kuvata elämän haurauden ja kauneuden. Vuonna 2012 synnytin täydellisen pikku pojan, lähimmäiseni sai sydänkohtauksen ja toisella lähimmäisellä diagnosointiin aivokasvain johon hän myös menehtyi. Yht` äkkiä elämä näytti minulle monet kasvot. Surun , ilon, kauneuden, haurauden, syntymän ja kuoleman. Näitä elämän eri puolia kuvaan luonnon, joutsenten ja äitiyden kautta. Aiheet lähtevät liikkeelle joko havainnosta tai tunteesta erkaantuen siitä visuaaliseksi maalaamisen ja sommittelun tutkimiseksi.


Kevon yleisimmät kysymykset - Luontoon.fi\nKevon yleisimmät kysymykset\nKummasta suunnasta vaellus kannattaa aloittaa?\nNoin 63 km:n pituinen vaellus voidaan aloittaa Kenesjärveltä (Utsjoki-Kaamanen -tie, E75) tai Sulaojalta (Karigasniemi-Kaamanen-tie, nro 92). Aloitettaessa Sulaojalta Kevon kanjoni avautuu maisemallisesti jyhkeänä.\nMiten Kevon reitin varrella voi yöpyä?\nKevon vaellukselle pitää ehdottomasti ottaa oma teltta mukaan. Leiriytymistä varten on reitin varrelle rakennettu huollettuja telttailualueita. Tulenteko ja leiriytymien on sallittu vain merkityillä paikoilla. Kevon luonnonpuiston sisällä sijaitsee Kuivin autiotupa sekä rengasreitin varrella Ruktajärven ja Njavgoaivin autiotuvat.\nVoiko Kevon luonnonpuistossa kalastaa?\nKalastaminen luonnonpuiston alueella on kielletty.\nSaako Kevon luonnonpuistossa marjastaa?\nMarjastaminen luonnonpuiston alueella on kielletty.\nJokia joutuu reitillä ylittämään kahlaamalla useita kertoja. Turvaksi on rakennettu vaijereita. Kahluuta helpottamaan kannattaa ottaa kumipohjaiset kahluujalkineet mukaan.\nMihin aikaan kesästä on "paras" aika?\nSuosituimmat ajat ovat loppukesä ja ruska syyskuun toiselta viikolta alkaen. Huomioi liikkumisrajoitukset reitelläkin: Tunturialueen reitillä saa liikkua 1.5. - 15.10 välisellä ajalla ja rotkoalueen reitillä 15.6. - 15.10. välisellä ajalla.


Paljastus: Michael Schumacher yritti junailla Sebastian Vettelin Maranelloon jo ajat sitten - MTVuutiset.fi\nMervi Kallio vieraili Michael Schumacher -museossa Kölnissä vuonna 2018 ja muisteli saksalaislegendan upeaa uraa.\nFerrarin pitkäaikainen pääjohtaja Luca di Montezemolo paljasti italialaismedian tuoreessa haastattelussa, että Sebastian Vettel olisi voinut nousta tallin F1-kuljettajaksi jo kauan ennen vuotta 2015, jolloin siirto lopulta tapahtui.\nLUE MYÖS: Suunnittelijagurun ja tallipäällikön itsepäiset vakuuttelut kävivät Kimi Räikköselle kalliiksi – kyseenalainen tiedote kruunasi katastrofaalisen projektin: "Kimi oli todella vihainen"\nVettel debytoi F1:ssä vuoden 2007 USA:n GP:ssä paikattuaan edellisessä osakilpailussa rajusti ulos ajanutta Robert Kubicaa BMW Sauberin ratissa.\nPysyvä paikka lähtöruudukossa löytyi vasta muutamaa viikkoa myöhemmin, kun Toro Rosso vapautti yhdysvaltalaiskuljettajansa Scott Speedin ja nosti tilalle Vettelin, jolla oli jo olemassa sopimus Red Bull -organisaation kanssa. Samalla vahvistettiin, että Vettel ajaisi Toro Rossolla myös 2008.\nVuotta myöhemmin, heinäkuussa 2008, Vettelin kerrottiin nousevan kaudelle 2009 Red Bullin ykköstalliin Mark Webberin rinnalle, David Coulthardin tilalle.\nLuca di Montezemolo kertoo nyt, että Vettelistä keskusteltiin kesällä 2008 myös Maranellossa. Michael Schumacher, joka oli lopettanut uransa ensimmäisen kerran kauden 2006 jälkeen ja jatkanut sen jälkeen Ferrarin neuvonantajana, olisi halunnut Vettelin Ferrarille.\n– Michael yritti kaikin tavoin vakuuttaa meidät hankkimaan Vettelin ennen kuin tämä siirtyi Toro Rossolta Red Bullille. Pidimme Vetteliä kuitenkin vielä epäkypsänä, ja valitsimme mieluummin Fernando Alonson, entinen Ferrari-pomo sanoo Sky Italian haastattelussa.\nAlonso ajoi Ferrarilla vuodet 2010–2014. Hän korvasi tallissa Kimi Räikkösen, joka palasi espanjalaisen tallikaveriksi kaudelle 2014.\n– Kun jättää huomiotta tietyt ominaisuudet Fernandon persoonasta, hän on saavuttanut hienoja voittoja kanssamme. Hän hävisi kaksi mestaruutta vasta viimeisessä osakilpailussa.\nJälkikäteen on helppo sanoa, että Vettelin kannalta siirtyminen Red Bullille oli oikea valinta. Kaudella 2009 hän sijoittui Brawn GP:n Jenson Buttonin jälkeen toiseksi, kun samaan aikaan Ferrari jäi valmistajien MM-sarjassa vasta neljänneksi. Vuosina 2010–2013 Vettel ja Red Bull saavuttivat peräjälkeen neljä kuljettajien ja valmistajien maailmanmestaruutta.\nVaikean kauden 2014 jälkeen Vettel siirtyi lopulta Ferrarille ”uutena Schumacherina”, mutta mestaruus punaisissa antaa yhä odottaa itseään.\nF1 Ferrari Michael Schumacher Sebastian Vettel Urheilu


26.09.2018 klo 12:38\nViisi ihmistä sieppasi kolme ja ajoi kolarin Albertassa.\nKanadan ratsupoliisi yllättyi saavuttuaan tapahtumapaikalle. AP\nKanadan ratsupoliisi aloitti tutkinnan viime marraskuussa sen jälkeen, kun heidät soitettiin paikalle auto-onnettomuuden vuoksi Albertan Niskussa, Edmontonin eteläpuolella.\nValkoisesta BMW:stä löytyi viisi ihmisiä, joista neljä oli alasti. Heidän epäillään siepanneen kolme naapuriaan. Poliisitutkinnasta on nyt tihkunut tietoja julkisuuteen. Niiden mukaan ryhmässä oli kyse Jehovan todistajista, jotka luulivat pakenevansa maailmanloppua ja törmäsivät kuorma-autoon.\nUutistoimisto Canadian Pressin mukaan kaksi naista ja yksi mies ovat myöntäneet kolmen ihmisen sieppauksen. Yksi naisista on myöntänyt myös holtittoman ajamisen.\nPoliisit ihmettelivät ihmisten alastomuutta, sillä tapahtuma-aikaan tiet olivat lumessa ja pakkasta oli kymmenen astetta.\nPakottivat naapurit autoon\nOikeuden pöytäkirjojen mukaan tapahtumat olivat saaneet alkunsa jo päiviä aiemmin, kun yksi naisista meni kahden teini-ikäisen tyttärensä kanssa sukulaispariskunnan luokse kylään Leducin kaupunkiin. Vietettyään asunnossa kolme päivää lähestulkoon syömättä mitään he uskoivat käyneensä läpi suuren koettelemuksen ja luulivat olevansa suuressa vaarassa ennen Kristuksen toista tulemista.\nRyhmä pakeni talosta. Oikeuden pöytäkirjojen mukaan kukaan muu ei kiireessä ehtinyt pukea vaatteita päälleen paitsi äiti. Sama nainen ajoi BMW:n autotallin oven läpi alastomat sukulaiset kyydissään.\nSitten he päättivät pelastaa maailmanlopulta myös naapurinsa. He pakottivat katumaasturin tavaratilaan miehen ja takapenkille miehen aikuisen tyttären sekä tämän vauvan.\n– He tekivät niin, koska uskoivat olevansa vaarassa, joko pahojen tai ilkeiden ihmisten vuoksi tai demonien takia, oikeuden pöytäkirjoissa lukee Guardianin mukaan.\nBMW syöksyi eteenpäin pitkin moottoritietä ja punaisista liikennevaloista välittämättä, ja sen sisällä olijat huusivat taukoamatta Jehovaa.\nKolme naapuria onnistui lopulta pakenemaan autosta, kun sen hiljensi vauhtiaan. He viittoilivat ohiajavaa kuorma-autoa pysähtymään.\nKuljettaja pysähtyi nähtyään lumihangessa ihmisiä ilman kenkiä viittoilemassa hädissään. Siepatut naapurit kiipesivät kuorma-auton kyytiin. Tämän jälkeen katumaasturi törmäsi täydellä vauhdilla kuorma-autoon ja molemmat ajoneuvot päätyivät lumiseen ojaan.\nLuuli poliiseja hirviöiksi\nPoliisien tultua paikalle ryhmä ei suostunut poistumaan autosta. Yksi teineistä oli oikeuden pöytäkirjojen mukaan varma, että poliisit olivat ”hirviöitä, jotka tappaisivat heidät”.\nPoliisi sai ihmiset ulos autosta lopulta paprikasumutteen ja etälamauttimien avulla.\nViranomaiset epäilivät ensin ryhmän nauttineen alkoholia tai huumeita. Oikeuden pöytäkirjoissa ei kuitenkaan ole mitään merkintää niistä.\nKahta teini-ikäistä tyttöä, jotka olivat paikalla sieppauksen aikaan, ei syytetä mistään.\nJuttua muokattu 28.9. kello 14.50: Korjattu virheellinen sana vuoristopoliisi oikeaksi termiksi eli ratsupoliisi.\nRento sivutyö? Torontolaisfirma etsii ”kannabisintoilijoita” testaamaan tuotteita 33 euron tuntipalkallaNainen jäi autoonsa jumiin keskelle tornadoa Kanadassa - tallensi kauhunhetket videolle


Hotellit Kamloops alk. 31 €/yö - Etsi ja vertaa halvat tarjoukset | KAYAK - Etsi KAYAK-sivustolta\nEtsi sadoilta matkailusivustoilta kerralla hotelleja Kamloops\nParhaat Kamloops hotellit\nEniten suositellut Kamloops hotellit\nDoubleTree by Hilton Kamloops - Kamloops - Aula\nCoast Kamloops Hotel & Conference Centre - Kamloops - Hotellin sisäänkäynti\nRiverland Inn & Suites - Kamloops - Parveke\nThe Thompson Hotel - Kamloops - Uima-allas\nKnights Inn Kamloops - Kamloops - Rakennus\nTravelodge by Wyndham Kamloops Mountview - Kamloops - Makuuhuone\nHampton Inn by Hilton Kamloops - Kamloops - Olohuone\nSandman Signature Kamloops Hotel - Kamloops - Ravintola\nBest Budget Inn & Suites Kamloops - Kamloops - Makuuhuone\nPacific Inn & Suites - Kamloops - Rakennus\nHoward Johnson by Wyndham Downtown Kamloops - Kamloops - Makuuhuone\nHoliday Inn Hotel and Suites-Kamloops, an IHG Hotel - Kamloops - Aula\nKings Motor Inn - Kamloops - Rakennus\nKamloops hotellit lähellä Aberdeen Mall\nThe Ranchland Inn - Kamloops - Rakennus\nWingate by Wyndham Kamloops - Kamloops - Aula\n35 € - 66 €66 € - 97 €97 € - 128 €128 € - 158 €158 €+ per night\nKuinka paljon maksaa Kamloops hotelli?\nSuosituinHampton Inn by Hilton Kamloops86 € per yö\n2. suosituinFairfield Inn and Suites by Marriott Kamloops96 € per yö\nOsuvinColumbia Motor Inn31 € per yö\n2. osuvinStar Lodge40 € per yö\nSuosituinHoliday Inn Express Kamloops98 € per yö\n2. suosituinThe Plaza Hotel70 € per yö\nOsuvinGrandview Motel53 € per yö\n2. osuvinRamada by Wyndham Kamloops65 € per yö\nMilloin varata hotelli Kamloops\nParhaat vinkit, miten löydät täydelliset Kamloops hotellitarjoukset\nJos etsit halpaa hotellia Kamloops, kannattaa harkita vierailua sesongin ulkopuolella. Sinulla on suurempi todennäköisyys löytää halvempaa majoitusta Kamloops kuukausien helmikuu ja toukokuu aikana.\nHotellihuoneiden hinnat riippuvat monista tekijöistä, mutta todennäköisesti löydät parhaat hotellitarjoukset Kamloops jos majoitus sunnuntai aikana. Mutta torstai päinvastoin on kallein päivä yleensä.\nVaraa vähintään 38 päivää ennen kuin matkasi alkaa löytääksesi halvin hinta Kamloops majoitukselle.\nUseimmin kysytyt kysymykset, kun varaat hotellin Kamloops\nOvatko hotellit kohteessa Kamloops turvallisia COVID-19-koronaviruskriisin aikana?\nHotellit ovat turvallisia ympäristöjä matkustajille, kunhan ne toteuttavat koronavirukseen (COVID-19) vaatimia siisteystoimenpiteitä. Suosittelemme kuitenkin ottamaan yhteyttä paikallisiin terveysviranomaisiin hotellin Kamloops turvatoimenpiteitä koskien.\nKuinka paljon hotelli maksaa kaupungissa Kamloops?\n92 € on kahden hengen huoneen keskimääräinen hinta Kamloops, mutta käyttäjämme ovat löytäneet huoneita niinkin alhaiseen hintaan kuin 37 € edellisten kolmen päivän aikana.\nMiten löydän hotellin kaupungin Kamloops keskustasta?\nKun olte tehnyt hotellihaun KAYAK-sivustolla, voit suodattaa hakuasi naapurustojen mukaan, jolloin voit valita helposti keskeiset kaupungin Kamloops alueet. Voit myös tehdä haun kaupungin kartalla valitaksesi tietyn sijainnin, kuten Kamloops kaupungin keskustan\nMissä yöpyä Kamloops?\nLöydät karttamme avulla täydellisen majoituspaikan Kamloops. Näytämme sinulle kunkin hotellin tarkan sijainnin.\nHotellit lähellä Kamloops\nKaikki hotellit Kamloops\nVertaa parhaat hotellitarjoukset Kamloops! Etsi hotellihuoneita sadoilta eri matkailu- ja varaussivustolta yhden hotellihaun kautta. KAYAK auttaa sinua löytämään halvat hotellit netistä ja varamaan juuri sinulle parhaiten sopivan hotellihuoneen. Varaa edullinen hotelliyö tai muu majoitus kohteessa Kamloops.