HARTOLAN KUNTA TILINPÄÄTÖS 2010 JA TASEKIRJA. Kunnanhallitus - PDF\nHARTOLAN KUNTA TILINPÄÄTÖS 2010 JA TASEKIRJA. Kunnanhallitus\nDownload "HARTOLAN KUNTA TILINPÄÄTÖS 2010 JA TASEKIRJA. Kunnanhallitus 4.4.2011 70"\n1 HARTOLAN KUNTA TILINPÄÄTÖS 2010 JA TASEKIRJA Kunnanhallitus\n2 1 TOIMINTAKERTOMUS... 3 Olennaiset tapahtumat toiminnassa ja taloudessa Kunnanjohtajan katsaus Yleinen ja oman alueen taloudellinen kehitys Olennaiset muutokset kunnan toiminnassa ja taloudessa Kunnan henkilöstö Arvio merkittävimmistä riskeistä ja epävarmuustekijöistä Ympäristötekijät Selonteko kunnan sisäisen valvonnan järjestämisestä Tilikauden tuloksen muodostuminen ja toiminnan rahoitus Tilikauden tuloksen muodostuminen Toiminnan rahoitus Rahoitusasema ja sen muutokset Kokonaistulot ja menot Kuntakonsernin toiminta ja talous Yhdistelmä konsernitilinpäätöksiin sisältyvistä yhteisöistä Olennaiset konsernia koskevat tapahtumat Selonteko konsernivalvonnan järjestämisestä Konsernitilinpäätös ja sen tunnusluvut Tilikauden tuloksen käsitteleminen ja talouden tasapainottaminen Tilikauden tuloksen käsittely Talouden tasapainottamistoimenpiteet TALOUSARVION TOTEUTUMINEN Seurantaa koskeva sääntely Investointien toteutuminen vuonna Tuloslaskelma (ulkoiset) Rahoituslaskelma Tase Konsernilaskelmat TILINPÄÄTÖKSEN LIITETIEDOT Kunnan tilinpäätöksen liitetiedot Konsernitilinpäätöksen liitetiedot ERIYTETYT TILINPÄÄTÖKSET Laskennallisesti eriytetyn vesihuollon tuloslaskelma Laskennallisesti eriytetyn vesihuollon tase LUETTELOT JA SELVITYKSET ALLEKIRJOITUKSET JA MERKINNÄT\n3 1 TOIMINTAKERTOMUS Olennaiset tapahtumat toiminnassa ja taloudessa Kunnanjohtajan katsaus Huhtikuun lopussa 2009 työnsä lopettanut arviointiryhmä totesi, että Hartolan kunnan edellytykset palvelujen turvaamiseen tulevaisuudessa ovat epävarmat, joten ryhmä esitti valtuustolle kuntajakoselvittäjän asettamista. Kesäkuussa 2009 valtuusto päätti, että kunta osallistuu Lahden kaupungin aloitteesta käynnistettyyn UusiKunta- kuntaliitosselvitykseen. Valtiovarainministeriön kanssa sovittiin syyskuussa 2009, että Hartolalle ei ole tarpeen asettaa omaa selvitysmiestä, koska kunta on päättänyt olla mukana Lahden seudun selvityksessä. Selvittäjä Osmo Soininvaara sai valmiiksi yhdeksän kunnan yhdistymissopimuksen Sosiaali- ja terveyspalveluiden osuudesta vastasi Markku Lehto. Kunnanvaltuustot päättivät , lähtevätkö ne mukaan uuteen kuntaan. Lahden kaupunkia lukuun ottamatta muuta kunnat päättivät, että yhdistymissopimusta ei hyväksytä. Ministeriöstä saadun tiedon mukaan suoritettu selvitys täytti arviointiryhmän suosituksen, eikä Hartolan kunnalta enää vaadita lisäselvityksiä arviointiraporttiin perustuen. Arviointiryhmän kertomuksessa esitettiin, että Hartolan kunta jatkaa talouden tasapainottamista koskevien toimenpiteiden kehittämistä. Talouden suunnittelussa tulee kiinnittää erityistä huomiota sekä käyttö- että investointimenojen kasvun hallintaan. Siltä osin kun taloussuunnitelmassa ei saada taseen kertyneitä alijäämiä katettua, tulee laatia kuntalain 65 :n mukainen toimenpideohjelma alijäämien kattamiseksi vuoteen 2018 mennessä. Tällä hetkellä näyttää siltä, että ellei uutta alijäämä kerry tulevina vuosina, alijäämät saadaan katettua huomattavasti ennen vuotta Valtuusto ei ole hyväksynyt mitään arviointikertomuksessa esitetyistä mahdollisista säästökohteista, ainoastaan kiinteistöveroprosenttien nostaminen vuodelle 2010 on toteutettu. Korotuksen arvioitiin tuovan lisää verotuloja euroa, kiinteistöverotulot kasvoivat kuitenkin euroa vuonna Arviointikertomuksessa esitettyjä omaisuuden myyntejä ei ole vielä toteutettu. Vuoden 2010 aikana on kuitenkin toteutettu ja vuodelle 2011 suunniteltu seuraavia toimenpiteitä, jotka ovat tasapainottaneet kunnan taloutta menoja vähentämällä tai tuloja lisäämällä: Sivistystoimessa toteutettiin ruokahuollon järjestely siirtymällä yhteen valmistuskeittiöön alakoululla, josta ruoka viedään päiväkotiin ja yläkoululle. Säästöä saatiin 1½ henkilötyövuotta (40-50 teur) kun yksi osa-aikainen jäi eläkkeelle ja yhden määräaikaisen työsuhdetta ei enää jatkettu. Erimielisyys Hartolan, Sysmän ja Pertunmaan yhteisen Itä-Hämeen kansalaisopiston eläkemenoperusteisesta eläkevakuutusmaksusta, jota Hartola yksin on isäntäkuntana maksanut vuodesta 2002, saatiin Hartolan kannalta myönteiseen ratkaisuun syksyllä Vuoden 2010 tilinpäätöksessä on kertaluontoista tuloa vuosilta noin euroa. Vuodesta 2010 eteenpäin laskutamme Sysmältä ja Pertunmaalta vuosittain noin euroa, summa kasvaa jonkin verran vuosittain eläkevakuutusmaksujen kasvaessa. Sivistystoimen hallinnollisia tehtäviä on vuoden 2010 ajan hoitanut hallintojohtaja oman toimensa ohella. Kevään 2011 aikana valmistellaan hallintosäännön muutos, jonka mukaan kuntaan ei palkata sivistystoimenjohtajaa vaan tehtävät hoitaa yhtenäiskoulun rehtori- sivistystoimenjohtaja yhdistelmävirkana. 3\n4 Tarkalla lukujärjestysten suunnittelun, koulukuljetusten koordinoinnin ja kilpailutuksen avulla ovat sivistystoimen oppilaskuljetusten kustannukset pienentyneet. Kustannusten hallinnassa auttaa myös valmistuneet nelostien alikulut, jotka mahdollistavat turvalliset koulumatkat. Vuonna 2008 koulukuljetukset maksoivat 245 teur, vuonna teur ja vuonna teur. Ympäristöterveydenhuollon tehtävien järjestäminen annettiin vuoden 2011 alusta Päijät- Hämeen sosiaali- ja terveydenhuollon kuntayhtymälle. Ympäristönsuojelun työpanos ostetaan edelleen Heinolan kaupungilta. Talousarvion mukaan muutos on kustannusneutraali, lopullinen selvyys saadaan vuoden 2011 tilinpäätöksen yhteydessä. ATK-tukihenkilön tehtävät hoidetaan vuonna 2011 hajautetusti hankkimalla tehtävät ostopalveluina. Tämän odotetaan pienentävän kustannuksia jonkin verran. Vuoden 2010 talousarviossa vuoden alijäämäksi arvioitiin euroa. Tilinpäätöksen tulokseksi muodostui kuitenkin ,96 euroa. Toimintatulot ylittivät talousarvion ,29 eurolla ja kasvoivat edellisestä vuodesta 3,85 %. Jos toimintakuluista eliminoidaan aikaisempiin vuosiin kohdistuvat menojen oikaisut (sosiaali- ja terveystoimi euroa ja eläkemenoperusteiset maksut euroa) yhteensä euroa jää toimintamenoiksi ,99 euroa, missä on kasvua edellisestä vuodesta 0,46 % niin oikaistuksi toimintakatteeksi jää ,32 euroa. Tämä vertailukelpoinen toimintakate on pienentynyt edellisestä vuodesta 1,15 %. Sosiaali- ja terveysyhtymän laskutus muodostaa 65,3 % kunnan toimintakatteesta. Peruspalvelukeskus Aavan ja erikoissairaanhoidon menojen kehitys on ollut erittäin maltillista vuodesta 2007 alkaen, joten kuntayhtymälle kuuluu myös suuri kiitos Hartolan talouden tasapainottumisesta. TP 2007 TP 2008 muutos TP 2009 muutos TP 2010 muutos Erikoissairaanhoito ,68 % ,30 % ,89 % Peruspalvelukeskus ,21 % ,58 % ,60 % Yhteensä ,18 % ,44 % ,00 % Vuoden 2010 hyvä tulos kattaa suurimman osan vuoden alussa jäljellä olleesta kertyneestä alijäämästä. Seuraaville vuosille jää katettavaa vielä euroa. Erityisen iloisia voimme olla siitä, että alijäämän kattamiseen ei ole tarvittu suunniteltuja omaisuuden myyntejä, vaan ylijäämää on saatu jäämään normaalista käyttötaloudesta. Mikäli mainitut erät poistetaan tilikauden ylijäämästä, on tulos edelleen ylijäämäinen 1,4 milj. euroa. Tuloslaskelma 2010 Ylijäämä PHSOTEY:n oikaisu Kansalaisopiston eläkemenoperusteiset maksut Harkinnanvarainen korotus valtionosuuteen Ylijäämä ilman kertaluontoisia eriä Usean vuoden ajan olemme verranneet tilikauden lukuja valittujen vertailukuntien, Sysmän, Joutsan ja Padasjoen tilinpäätöksiin. Tämä vertailu vuoden 2010 tuloksesta esitetään seuraavassa taulukossa: 4\n5 TILINPÄÄTÖKSET 2010 Hartola Joutsa Padasjoki Sysmä Tulovero-% 20,50 % 19,50 % 19,50 % 19 % Toimintakate/asukas Verotulot/asukas Valtionosuudet (ilman hark.var.)/asukas Vuosikate/asukas Lainat/asukas Suhteellinen velkaantuneisuus % 51,41 % 54,60 % 59,76 % 17,04 % Asukkaita Hartolan kunnan talouslukuja ja niiden muutoksia on verrattu tilastokeskuksen keräämiin Suomen kuntien vuoden 2010 tilinpäätöksen ennakkotietoihin kohdassa Kuntatalouden kehitys. Vuoden 2010 ylijäämä vaikuttaa kertyneen alijäämän kattamisen lisäksi myönteisesti kaikkiin talouden tilaa kuvaaviin tunnuslukuihin. Lainanhoitokate on ensimmäisen kerran moneen vuoteen ylittänyt raja-arvon 1, tällöin tulorahoitus riittää lainojen hoitoon ja tunnusluku on tyydyttävä. Parantuneella tuloksella on vaikutusta kassan riittävyyteen, mikä oli päättyneenä vuonna 29 päivää. Kunnan omavaraisuusaste on parantunut 33,63 %:iin. Luvun ollessa pienempi kuin 50 %, se tarkoittaa kuitenkin edelleen merkittävän suurta velkarasitetta, joten parantamisen varaa on edelleen. Suhteellinen velkaantuneisuus on omavaraisuusastetta käyttökelpoisempi tunnusluku kuntien välisessä vertailussa, koska siihen ei vaikuta käyttöomaisuuden ikä, arvostus eikä poistomenetelmä. Tunnusluku oli tilinpäätöksessä 51,41 %. Tämä tarkoittaa sitä, että vieraan pääoman takaisinmaksuun tarvittaisiin 51,41 % tilivuoden käyttötuloista. Vuoden 2006 jälkeen Hartolan kunta on käynyt kuntaliitosneuvotteluja tai tehnyt selvityksiä kaikkien naapurikuntiensa kanssa ja viime vaiheessa kunta oli mukana Lahden seudun kuntajakoselvityksessä. Kunnanhallitus on katsonut, että uudet kuntaliitosselvitykset eivät juuri nyt ole tarpeen. Joutsan kunnan tiedusteluun kuntajaon tarkistamisesta vastattiin, että tällä hetkellä ei ole olemassa tekijöitä, jotka puoltaisivat kuntaliitosta toiseen maakuntaan ja eri avi- ja ely-alueeseen kuuluvan naapurin kanssa. Tällä hetkellä kunta hoitaa omana toimintonaan hallinnon, elinkeinotoimen, sivistystoimen sekä teknisen toimen ja rakennustarkastuksen. Säästöjä ja tehostumista on saatu rakenteellisten muutosten kautta toteutetulla kuntien yhteistyöllä, tehtävänkuvien laajentamisella ja tehtävien priorisoinnilla. Vuoden 2000 toimintakertomuksen mukaan johtavina viranhaltijoita oli ilman perusturvajohtajaa 6 kokoaikaista henkilöä. Nyt samoja tehtäviä hoitaa kolme ihmistä. Suunniteltu kuntalain kokonaisuudistus tullee määrittelemään sen, millainen on kaukana kasvukeskuksista olevan maaseutukunnan tulevaisuus. Kuntien tulevaisuuden linjauksista tehdään ratkaisuja myös huhtikuun eduskuntavaaleissa. Viisi vuotta sitten emme uskoneet siihen, että kertyneitä alijäämiä pystyttäisiin koskaan kattamaan ilman merkittävää omaisuuden myyntiä. Useat päättäjät olivat sitä mieltä, että talouden toivottomuuden takia Hartolan kuntaa ei voisi olla enää olemassa vuoden 2009 jälkeen. Kertyneet alijäämät on nyt kuitenkin pääosin katettu, kiitokset hyvin kehittyneille valtionosuuksille ja erityisesti ennakoitua paremmalla kustannusten hallinnalla. Kiitän erityisesti kaikkia kunnan työntekijöitä vastuullisesta ja sitoutuneesta toiminnasta Hartolan kunnan talouden tasapainottamisessa. Kiitän myös luottamushenkilöitä heidän panoksestaan kotikuntamme hyväksi. Hartolassa Raija Rissanen, kunnanjohtaja 5\n6 1.1.2 Kunnan hallinto ja siinä tapahtuneet muutokset Kunnan toimielimet järjestäytyivät kunnallisvaalien 2008 tuloksen perusteella käytyjen neuvottelujen jälkeen tammikuussa Valtuuston jäsenistä vaihtui 10. VALTUUSTO TARKASTUS- LAUTAKUNTA KESKUSVAALI- LAUTAKUNTA KUNNANHALLITUS ELINKEINOJAOSTO HENKILÖSTÖJAOSTO SIVISTYS- LAUTAKUNTA TEKNINEN LAUTAKUNTA YMPÄRISTÖ- LAUTAKUNTA Valtuuston kokoonpano Hartolan kunnan ylin päättävä elin on kunnanvaltuusto. Kunnanvaltuusto vastaa kunnan toiminnasta ja taloudesta. Kunnanvaltuustoon kuuluu 21 valtuutettua. Kunnanvaltuuston puheenjohtajana on vuonna 2010 toiminut Jarkko Fågel (Kok.), ensimmäisenä varapuheenjohtajana Vuokko Rolig (SDP) ja toisena varapuheenjohtajana Jeremias Sankari (Kesk). Kunnanvaltuustoon ovat kuuluneet lisäksi seuraavat valtuutetut ja heidän puoluekantansa: Antikainen Kalevi Eskola Olli Hakala Heikki Heikkilä Mika Huoponen Maria Järvinen Hannu Karnaattu Markku Leisti Heikki Mamia Maija-Liisa Nenonen Mikko Nieminen Tapio Pajunen, Sanna Palm Markku Ruoppi Mikko Röksä Kari Tanskanen Matti Tilander Sirpa Virtanen Maritta Kok. SDP Kesk. Kesk Kok Kesk. SDP Vas. Kesk. Kok. Kesk. SDP Kesk Kok. Kesk. SDP Kok. Kesk. 6\n7 Vuonna 2010 valtuusto kokoontui 5 kertaa ja käsitteli 59 asiaa. Kunnanhallituksen kokoonpano Kunnanhallitus huolehtii Hartolan kunnan hallinnon ja toiminnan johtamisesta kunnanvaltuuston hyväksymien tavoitteiden mukaisesti. Kunnanhallitukseen kuuluu seitsemän jäsentä. Kunnanhallituksen puheenjohtajana on vuonna 2010 toiminut Maija-Liisa Mamia (Kesk.) ja varapuheenjohtajana Mikko Ruoppi (Kok.) Kunnanhallitukseen ovat lisäksi kuuluneet seuraavat varsinaiset jäsenet: Hakala Heikki Mattila Liisa Palm Markku Tanskanen Matti Tilander Sirpa Kesk. SDP Kesk SDP Kok. Kunnanhallituksen esittelijänä on toiminut kunnanjohtaja Raija Rissanen. Vuonna 2010 kunnanhallitus kokoontui 19 kertaa ja käsitteli 279 asiaa. Lautakunnat, toimikunnat ja johtokunnat Hartolan kunnassa toimi kertomusvuonna tarkastuslautakunta, keskusvaalilautakunta, tekninen lautakunta, sivistyslautakunta ja ympäristölautakunta sekä kaksi jaostoa; henkilöstöjaosto ja elinkeinojaosto. Alla olevassa erittelyssä on ilmoitettu toimielimen varsinaiset jäsenet. Tarkastuslautakunta Keskusvaalilautakunta Mikko Nenonen, pj Kok. Heinonen Hannu, pj Kesk. Markku Karnaattu, vpj SDP Eero Halmekoski, vpj Kok. Lea Korhonen Vas. Elisa Uussilta SDP Virve Mustonen Kesk. Hely Alakokkare VAS Kari Röksä Kesk. Anneli Mäkelä Kesk. Tekninen lautakunta Sivistyslautakunta Eskola Olli, pj SDP Hannu Järvinen, pj Kesk. Hannu Kemppi, vpj Kesk. Kalevi Antikainen, vpj Kok. Sanna Pajunen SDP Jeremias Sankari Kesk. Juha Saarinen Kesk. Pirkko Riihimäki Kesk. Pentikäinen-Laine Maija Kesk. Maria Huoponen Kok. Nina Hämäläinen Kok. Markku Karnaattu SDP Osmo Haikka Kok. Vuokko Rolig SDP Ympäristölautakunta Elinkeinojaosto ( ) Mika Heikkilä, pj Kesk. Maija-Liisa Mamia, pj Tauno Hilden, vpj Kok Matti Tanskanen vpj Maritta Virtanen Kesk. Mikko Ruoppi Jouni Hokkanen Kesk. Nina Hämäläinen Arja Nenonen Kok Markku Ihanajärvi Elisa Uussilta SDP Kalle Moisio SDP 7\n8 Henkilöstöjaosto 2010 Kaavatoimikunta 2010 Maija-Liisa Mamia, pj. Maija-Liisa Mamia, pj. Liisa Mattila vpj. Olli Eskola Sirpa Tilander Mikko Ruoppi Merja Ristikangas, palkka-asiamies Mika Heikkilä Matti Tanskanen Jarkko Fågel Antti Kailio, tekninen johtaja Tapio Tonteri, rakennustarkastaja Suvi Nirkko Ympäristötarkastaja Valtuuston poliittiset voimasuhteet Suomen Keskusta Kansallinen Kokoomus Suomen Sosialidemokraattinen Puolue Vasemmistoliitto 9 valtuutettua 6 valtuutettua 5 valtuutettua 1 valtuutettu Kunnan viranhaltijaorganisaatio on esitetty alla olevassa kaaviossa. KUNNANJOHTAJA Raija Rissanen SIVISTYSOSASTO Sivistystoimenjohtaja Merja Ristikangas alkaen TEKNINEN OSASTO Tekninen johtaja Antti Kailio HALLINTO-OSASTO Hallintojohtaja Merja Ristikangas alkaen Sivistystoimen hallinnollisten tehtävien hoito on lukien siirretty hallintojohtajalle ja yhtenäiskoulun rehtorille. Hallintojohtajan tehtävässä aloitti Merja Ristikangas, joka toimii myös sivistystoimenjohtajana. Tilivelvolliset viran- ja toimenhaltijat Kuntalain 75 :n 1 momentin mukaan tilivelvollisia ovat toimielinten jäsenet ja asianomaisten toimielinten tehtäväalueen johtavat viranhaltijat. Valtuusto on kokouksessaan määritellyt tilivelvolliset viranhaltijat voimassa olevien johtosääntöjen ja talousarviorakenteen perusteella. Tällöin on tilivelvollisiksi määritelty kunnan edellä luetellut hallintokunnat paitsi valtuusto, joka ei kuntalain 75 :n mukaan ole tilivelvollinen. Tilivelvollisiksi viran- ja toimenhaltijoiksi on määritelty 8\n9 ne viranhaltijat, joille on hallintosäännössä ja päävastuualueen johtosäännössä delegoitu esittely- ja päätösvaltaa. kunnanjohtaja hallintojohtaja tekninen johtaja sivistystoimenjohtaja maaseutuasiamies vast.eläinlääkäri toimistorakennusmestari rakennustarkastaja ympäristötarkastaja koulun johtaja/rehtori kirjastonjohtaja kulttuurisihteeri Yleinen ja oman alueen taloudellinen kehitys Maailman ja kansantalouden kehitys Suomen talous on toipunut vuoden 2009 finanssikriisistä nopeasti ja laajapohjaisesti. Valtiovarainministeriön ennusteen mukaan vuosina kaikki kysyntäerät vaikuttavat positiivisesti talouskasvuun. Vuoden 2010 BKT:n kasvu on tilastokeskuksen maaliskuun alun ennakkotiedon mukaan 3,1 %. Vuoden 2011 kasvuksi ennustetaan 2,9 % ja vuonna 2012 kasvua ennustetaan kertyvän 2,7 %. Ennusteen mukaan maailmantalous ja maailmankauppa kasvavat nopeasti. kasvun painopiste on kehittyvissä Aasian maissa ja latinalaisessa Amerikassa. Merkittävät kauppakumppanimme Saksa ja Ruotsi kasvavat voimakkaasti, mutta muuten kasvu Euroopassa jää hitaaksi. Finanssipolitiikka muuttuu elvyttävästä kiristäväksi vuonna Julkisessa taloudessa on suuri tasapainottamisen tarve, muuten julkinen velka paisuu hallitsemattomasti tulevina vuosina. rahapolitiikka on euroalueella ollut vuonna 2010 ennätyksellisen keveää. kun EKP on pitänyt perusrahoitusoperaatioiden koron yhdessä prosentissa. Ohjauskorkojen arvioidaan pysyvän nykyisellä tasolla vielä pitkälle vuoteen Työllisyys on kehittynyt odotettua paremmin ja työllisyysaste heikkenee keskimäärin vain hiukan vuodesta Vuonna 2012 työllisyysasteen ennustetaan nousevan 70 %:n tasolle. Joulukuun lopun 2010 työttömyysaste oli tilastokeskuksen mukaan 7,9 % ja sen ennustetaan laskevan taloudellisen elpymisen vanavedessä 7,4 prosenttiin vuonna Joulukuun lopussa 2010 työllisyysaste oli 66,6 %, vuoden 2009 lopussa vastaava luku oli 67 %. Yksityiset investoinnit kasvoivat vuonna 2010, joskin yksistään asuinrakennusinvestointien vetämää. Vuonna 2011 yksityiset investoinnit kasvavat jo 7 % ja nousu on laaja-alaista. Kotitalouksien kulutus on ollut suhdannetilanteeseen nähden vahvaa. Kulutuksen kasvu jäänee vuonna 2011 noin 2 prosenttiin reaaliansioiden kasvun hidastumisen johdosta. Vuoden 2010 lopulla elintarvikkeiden alv-alennuksen vaikutuksen poistuttua inflaatio kiihtyi yli kahden prosentin. Vuoden 2011 aikana inflaation odotetaan kiintyvän 2,4 prosenttiin johtuen lähinnä veromuutoksista ja kansainvälisistä hintapaineista raaka-ainemarkkinoilla. Ansiotason ennustetaan kehittyvän varsin maltillisesti seuraavien kahden vuoden aikana. Tilastokeskuksen alustavien ennakkotietojen mukaan Suomen julkisyhteisöjen velka kasvoi vuoden 2010 aikana 12,2 miljardilla eurolla 87,2 miljardiin euroon. Velan suhde bruttokansantuotteeseen nousi edellisvuoden 43,8 prosentista 48,4 prosenttiin. Julkisyhteisöjen alijämä suhteessa bruttokansantuotteeseen laski hieman, 2,5 prosenttiin, kun vuotta aikaisemmin alijäämä oli 2,6 prosenttia. Julkinen alijäämä suhteessa BKT:een pysyi siis ennakkotietojen mukaan EU:n vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisen viitearvon 3 % alapuolelle. (Lähteet: VM:n suhdannekatsaus 2/2010 ja Tilastokeskus ) 9\n10 Kuntatalouden kehitys Tilastokeskus on kerännyt kunnilta ennakkotietoja vuoden 2010 tilinpäätöksistä. Suomen talouden nopea toipuminen vuoden 2009 finanssikriisistä näkyy kuntien tilinpäätöksissä. Pelätystä lamasta ei tullut niin syvä ja vaikea kuin pahimmissa ennusteissa pelättiin. Kuntien yhteenlaskettu toimintakate kasvoi edelliseen vuoteen verrattuna 3,8 % (Hartolassa ilman poikkeuksellisia, edellisiin vuosiin kohdistuvia menonoikaisuja -1,15 %). Kuntien verotulot kasvoivat 4 % (3,22 %) ja valtionosuudet 7,3 % (13,21 % ilman harkinnanvaraista korotusta). Kuntien yhteenlaskettu vuosikate kasvoi edellisestä vuodesta 18,9 % (oikaistu vuosikate kasvoi 335 % eli yli nelinkertaistui). Yhteenlaskettu kuntien tulos kasvoi edellisen vuoden 0,29 mrd. eurosta 1,49 mrd. euroon. Tästä summasta on kuitenkin 0,95 mrd. euroa Helsingin seudun ympäristöpalvelutkuntayhtymän perustamisesta johtuvaa pääkaupunkiseudun kuntien saamaa kirjanpidollista myyntivoittoa. Tilinpäätösten ennakkotietojen mukaan Manner-Suomen kunnilla oli vuonna 2010 lainaa euroa/asukas (Hartolassa /as.). Edellisvuonna lainaa oli euroa/asukas (2.747 /as.). Kuntien ja kuntayhtymien lainakanta kasvoi 9,6 % (Hartolassa vähentyi -5,06 %), edellisenä vuonna kasvua oli 15,7 % (+2,9 %). Kuntien tulot paranivat vuonna 2010 paljolti siksi, että yli puolet kunnista korotti veroprosenttejaan. Veronkorotukset toivat kuntien kassaan runsaat 0,5 miljardia euroa. Kunnat jatkoivat myös toimintojensa tehostamista samalla kun yleinen talouden elpyminen vuoden 2010 toisella puoliskolla paransivat kuntien tuloja arvioidusta. Suuri merkitys oli myös valtion vuonna 2009 tekemillä kuntataloutta vahvistavilla toimenpiteillä (kiinteistöveron alarajan korotus, yhteisöveron jako-osuuden muutos, KELA- maksun poisto). Kuntaliitto on esittänyt huolensa siitä, että vuodesta 1997 lähtien kuntasektorin vuosikate ei ole minään vuonna riittänyt poistonalaisten investointien rahoittamiseen Näin on syntynyt ns. tulorahoitusvajetta, jota on vuodesta 1997 lähtien yhteensä jo yli 9 miljardia euroa. Väestö Hartolan kunnan asukasmäärä oli vuoden 2010 lopussa 3353 asukasta. Väestö väheni 35 hengellä eli yhden prosenttiyksikön verran. Hartolan kunnan asukasmäärän kumulatiivinen vähenemä vuosina on ollut 465 henkeä. Väestö väheneminen johtuu vanhuspainotteisesta ikärakenteesta, jonka vuoksi kuolleisuuden ja syntyvyyden ero on huomattava. Nuorten vuotiaiden osuus väestöstä on vain 13,8 % eli 463 henkeä. Syntyvyys on laskenut vuodesta 2008 lähtien jääden noin 15 syntyneeseen vuosittain. Vuoden 2010 luonnollinen väestölisäys/-vähennys oli -41 henkilöä ja muuttovoitto oli 6 henkilöä. Hartolassa syntyneitä oli 16 lasta ja kuolleita 57 henkeä. Tulomuuttoa oli 154 henkeä ja lähtömuuttoa 152 henkeä. Lisäksi kuntaan muutti 4 asukasta ulkomailta. Tulo- ja lähtömuutto ovat tasapainossa. Väestöennusteen mukaan Hartolan väkiluku laskee edelleen noin 250 asukkaalla kuluvalla vuosikymmenellä. Kunnan väkiluvun oletetaan vakiintuvan 3100 asukkaan tienoille vuoden 2020 jälkeen. (Väestötietokeskus) 10\n11 Asukasluku ja sen muutos Asukkaita Nettomuutto Syntyneiden enemmyys Asukkaita Muutos -0,92 % -1,14 % -1,28 % -0,57 % -2,72 % 0,00 % -2,97 % -2,25 % -1,03 % Rakentaminen Myönnetyt rakennusluvat vuosina kpl Vuosi Asunnot Kesäasunnot Kaikki Työllisyys Hämeen ELY-keskuksen tilaston mukaan Päijät-Hämeen maakunnan työttömyysaste oli vuoden 2010 lopussa 12,9 %, mikä on 2 prosenttiyksikköä edellisvuotta pienempi. Työttömien työnhakijoiden määrä koko maakunnassa pieneni vuodenvaihteesta 2009 vuoden 2010 vastaavaan ajankohtaan 13,1 prosentilla. Hartolassa työttömien työnhakijoiden määrä pieneni 21 henkilöllä eli 10,7 %. Hartolan työttömyysaste oli vuoden 2010 lopussa 11,9 % kun se vuotta aikaisemmin oli 13,0 %. Koko maan työttömyysaste oli saman tilaston mukaan vuoden 2010 lopussa 10,3 % kun se vuotta 11\n12 aikaisemmin oli 11,3 %. Heinolan TE-toimiston alueella työttömyysaste oli koko Hämeen korkein eli 14,1 %, vuosi sitten vastaava luku oli 16,1 %. Alueen sisällä Heinolan kaupungin työttömyysaste oli vuoden vaihteessa 2009/ ,9 % (vuotta aikaisemmin 17,2 %), Sysmän 11,1 % (12,3%). Hartolan työttömyysaste 11,9 %, mikä on noin prosenttiyksikön parempi kuin edellisessä vuodenvaihteessa, jolloin se oli 13 %. Taloudellinen huoltosuhde ilmoittaa sen, kuinka monta työvoiman ulkopuolella olevaa ja työtöntä on yhtä työllistä kohden. Vuonna 2009 ennakkotiedon mukaan Hartolan huoltosuhde oli 1,77. Huoltosuhde oli korkein Sysmässä (1,95) ja matalin Nastolassa (1,35). Koko maan huoltosuhde oli 1,35 ja Päijät-Hämeen maakunnan 1,56. Alhaisin huoltosuhde oli Uudellamaalla, missä se oli 1,07. Työttömyyden kehitys vuosina HARTOLA Työvoima Työttömyysaste 10,7 9,6 9,8 12,1 9,9 Päijät-Häme % 12,2 10,6 9, ,9 Työttömät yhteensä* joista naiset alle 25 vuotiaat yli 50 vuotiaat Pitkäaikaistyöttömät %/työttömistä 25,9 % 22,7 % 21,1 % 14,7 % 19,3 % Toimenpitein sijoitettuna* kuntaan valtiolla yksityisellä Avoimet työpaikat * *keskimäärin kuukaudessa Lähde: Työ- ja elinkeinoministeriö/tsa Olennaiset muutokset kunnan toiminnassa ja taloudessa Valtuuston vuoden 2010 aikana tekemät merkittävimmät päätökset: hyväksyi oikeusvaikutteisen Pohjois-Hartolan ranta- ja kyläyleiskaavan. Valtuusto hyväksyi terveyden- ja ympäristönsuojeluviranomaisen taksat lukien ja tarkennetut ympäristönsuojelumääräykset. 12\n13 Kesäkuun kokouksessa hyväksyttiin vuoden 2009 tilinpäätös ja myönnettiin vastuuvapaus kunnan taloutta ja hallintoa hoitaneille tilikaudelta Lisäksi hyväksyttiin henkilöstöraportti vuodelta Kunnanvaltuusto päätti muuttaa Toivola Oy:lle annetun omavelkaisen takauksen pääomaltaan 1 miljoonan euron täytetakaukseksi. - myönsi kunnanhallitukselle euron määrärahan viiden Suur Savon Sähkö Oy:n osakkeen ostoon Ida Kaarina Majalan kuolinpesältä. - myönsi Johanna Halmeelle eron luottamustoimista hylkäsi kuntajakoselvittäjän laatiman päivätyn yhdistymissopimuksen, jonka perusteella Hartola olisi voinut liittyä Lahden ympärille muodostettavaan enimmillään 9 kunnan alueelle perustettavaan suurkuntaan. Ainoastaan Lahti hyväksyi yhdistymissopimuksen. - myönsi kunnanhallitukselle euron määrärahan kuuden Suur Savon Sähkö Oy:n osakkeen ostoon Saara ja Jorma Puputilta. - myönsi omavelkaisen takauksen Itä-Hämeen kansansivistystyön säätiön euron lainalle. - myi määrä-alan tilasta Provinssi Onni-Kaluste Oy:n Onni Saastamoiselle Kunnanvaltuusto määräsi vuoden 2011 veroprosentiksi edelleen 20,50 %. - päätti määrätä kiinteistöverotuksen vuodelle 2011 seuraavasti: yleinen kiinteistövero 1 %, vakituisen asuinrakennuksen kiinteistövero 0,50 %, muiden asuinrakennusten kiinteistövero 1,10 % ja yleishyödyllisen yhteisöjen kiinteistövero 0,20 %. - siirsi kunnan ympäristöterveydenhuollon viranomaisen toimivallan Päijät-Hämeen sosiaalija terveyskuntayhtymän ympäristöterveyskeskukselle. - hyväksyi Tippavaaran ranta-asemakaavan. - päätti tarkistaa vesi- ja jätevesimaksun taksaa sekä haja-asutusalueella kunnan runkolinjan liittymismaksua. - vahvisti luottamustoimista maksettavat kokouspalkkiot vuosille hyväksyi vuoden 2011 talousarvion ja taloussuunnitelman vuosille päätti myöntää 3388 euron määrärahan Kunta -ICT:n osakkeiden merkitsemiseksi ja liittymiseksi Sitran Kunta -ICT palvelukeskuksen osakkaaksi. - hyväksyi peruspalvelukeskus Aavan kunnille valmisteleman lastensuojelun suunnitelman. - luovutti vesijohtolinjan Murakan vesiosuuskunnalle ja hyväksyi korkotukilainan ja liittymismaksujen käsittelyn - hyväksyi Itä-Hämeen kansalaisopiston sopimusmuutoksen ja merkitsi tiedoksi, että Hartola, Pertunmaa ja Sysmä ovat sopineet asiaan liittyneen eläkemaksukiistansa. - hyväksyi Eerikkalan kiinteistön myynnin n. 3,1, ha maa-alueelle perustettavan osakeyhtiön nimiin Kunnanhallituksen vuoden 2010 aikana tekemät merkittävimmät päätökset irtisanoi Heinolan kanssa solmitun sopimuksen ympäristöterveydenhuollon palvelujen järjestämisestä ja päätti hankkia eläinlääkintähuollon ja ympäristöterveydenhuollon palvelut Päijät-Hämeen sosiaali- ja terveyskuntayhtymältä vuoden 2011 alusta lukien. 13\n14 hyväksyi sopimuksen työterveyshuollon palvelujen hankkimisesta työterveyshuolto Wellamo Oy:ltä päätti jatkaa yhteistyötä Kuntaliiton hallinnoiman ja rahoittaman Pohjoinen-Etelä paikallishallinto yhteistyöhankkeen ja Iramban piirikunnan kanssa vuosina päätti jatkaa nuorten työpajatoiminta-hanketta saadun kansallisen rahoituksen turvin päätti ottaa 1,5 miljoonan euron talousarviolainan Kuntarahoitus Oyj:ltä hyväksyi 686 m2 määräalan kaupan Hartolan kylässä olevasta tilasta Provinssi Onni Kalusteelle - hyväksyi uuden toimintamallin häirinnän ja epäasiallisen kohtelun hallinnaksi Hartolan kunnassa päätti, että se velkoo eläkemenoperusteiset maksut Itä-Hämeen kansansivistystyön säätiöltä Kuntaliiton asiassa antaman lausunnon mukaisesti, joka voi kansalaisopiston toiminnan järjestämistä koskevan sopimuksen 9 mukaisesti laskuttaa eläkemenoperusteiset maksut ko. kunnilta päätti sitoutua Verkostosta voimaa hankkeeseen vuosina ja toimia edelleen hanketta hallinnoivana kuntana vastasi Joutsan kunnan tekemään kuntaliitosaloitteeseen siten, että kuntaliitostunnustelujen aloittaminen ei ole tässä vaiheessa perusteltua tai ajankohtaista - päätti tehdä rikosilmoituksen poliisille valtuutettu, sivistyslautakunnan varapuheenjohtaja Kalevi Antikaisen toiminnasta luottamustehtävässään päätti hyväksyä ympäristöterveydenhuollon yhteistoimintasopimuksen muutoksen Heinolan kaupungin kanssa hyväksyi Hartolan kunnan tietohallinnon strategian ja tietoturvan toimintaohjeet - päätti osallistua Heinola -Resort hankkeeseen hyväksyi Kalliolan alueen asemakaavamuutoksen ja asetti sen julkisesti nähtäville. - asetti vaalilautakunnan ja vaalitoimikunnan eduskuntavaaleja varten - VALTIONOSUUDET VUOSINA Muutokset valtionosuuksissa Vuoden 2010 alusta siirryttiin ns. yhden putken valtionosuuteen, jossa aikaisemmin eri sektoriministeriöiden maksamat valtionosuudet yhdistyivät valtiovarainministeriön hallinnoitaviksi. Tämä vuoden 2010 alusta käytössä ollut kunnan peruspalveluiden valtionosuus muodostuu seuraavista perusteista ja kustannuksista: - yleisen osan määräysperusteet 14\n15 - sosiaali- ja terveydenhuollon laskennalliset kustannukset - esi- ja perusopetuksen sekä yleisten kirjaston laskennalliset kustannukset - taiteen perusopetuksen ja yleisen kulttuuritoimen määräytymisperusteet - erityisen harvan asutuksen, saaristokuntien ja saamelaisten osuuden mukaan lisätyn valtionosuuden määräytymisperusteet. - verotulotasaus kuuluu järjestelmään, jolla vähennetään tai lisätään valtionosuutta. Järjestelmää täydentää talousvaikeuksissa olevien kuntien osalta harkinnanvaraisen valtionosuuden korotus. Valtionosuus myönnetään yhtenä kokonaisuutena ns. yhden putken valtionosuutena, pl. harkinnanvarainen korotus myönnettyyn valtionosuuteen. Vuoden 2010 alusta kotikuntalaskutuksen perusteet muuttuivat siten, että esi- ja perusopetuksen valtionosuudet maksetaan kunnille kouluikäisen ikäluokan koon perusteella. Kunnan on maksettava korvaus oppilaan käydessä peruskoulua toisen kunnan tai yksityisen opetuksen järjestäjän koulussa (kotikuntakorvausmeno). Kunnan on selvitettävä arviot niiden ikäluokan oppilaiden lukumäärästä, jotka käyvät koulua kunnan ulkopuolella samoin kuin omaan kuntaan muista kunnista tulevien oppilaiden lukumäärä. Muualta tulevista oppilaista saadaan säädetty korvaus oppilaan kotikunnalta (kotikuntakorvaustulo). Korvauksesta ja korvauksen perusteista säädetään laissa Tulona/menona saadaan/maksetaan valtionosuusperusteen mukainen määrä riippuen siitä, millaisesta oppilaasta on kyse. Säädöksen mukaan kotikuntakorvausmenot /-tulot kirjataan perusopetuksen käyttötalousosaan, vaikka ko. erät maksetaan/saadaan valtionosuuden maksatuksen yhteydessä. Valtionosuuksien vertailu vuosina Yleinen valtionosuus Sosiaali- ja terveystoimi Opetus- ja kulttuuritoimi Verotulontasaus Peruspalvelujen valtionosuus Muut opetus - ja kulttuuritoimen valtionosuudet -938 Yhteensä Harkinnanvarainen korotus vos:een Yhteensä VEROTULOT VUOSINA Muutokset kunnan saamissa verotuloissa Vuoden 2010 talousarviossa arvioitiin, että kunnallisveron tilitykset laskevat tai jäävät korkeintaan edellisen vuoden tasolle ansioverotukseen kohdistuvien verovähennysmuutosten vuoksi. Koko kuntasektorilla kunnallisveron muutos jäikin vuonna 2010 lievästi negatiiviseksi -0,5%. Valtion veroperustemuutokset kavensivat kuntien veropohjaa. Vaikka yleinen taloudellinen tilanne Suomessa alkoi elpyä, myönteiset muutokset heijastuvat kunnissa työllisyyteen ja sitä kautta kunnallisverotuloihin vasta viiveellä. Hartolassa kunnallisveron kertymä laski 0,145 milj. euroa. 15\n16 Kuntaryhmän osuutta yhteisöverosta korotettiin vuosille , jonka vuoksi yhteisöveron aleneminen ei ole toteutunut kuntasektorilla. Yhteisöveron tilitykset kunnille kasvoivat jonkin verran vuonna 2010, mutta epävarmuus yritysten tuloskehityksestä oli suuri. Hartolan kunnan saama yhteisöverotulo kasvoi 0,199 milj. euroa vuonna Kiinteistöverojen ala- ja ylärajoja korotettiin vuoden 2010 alusta lukien. Hartolan kunnanvaltuuston päätös korottaa kiinteistöveroprosentteja vuonna 2010 nosti kiinteistöverotulojen kertymää 0,240 milj. euroa. Kaikkien toteutuneiden veromuutosten yhteisvaikutuksena kunnalle kertyi verotuloja runsaat 9,426 miljoonaa euroa, jossa oli kasvua 3, 2 % (0,294 milj. euroa) vuoteen 2009 verrattuna. Tuhatta euroa Kunnallisvero Yhteisövero Kiinteistövero Koiravero Yhteensä Muutos edell. vuoteen Muutosprosentti 3,57 % 6,20 % 8,86 % 10,03 % -2,83 % 3,22 % Tuloveroprosentti 19,00 % 19,00 % 20,25 % 20,50 % 20,50 % 20,50 % 16\n17 1.1.4 Kunnan henkilöstö Kunnan henkilöstömäärä oli tilinpäätösvuoden lopussa 120 henkeä, josta vakinaisia oli 96 ja määräaikaisia 24. Määräaikaisesti palkattu henkilöstöä oli edellisvuotta vähemmän Maksettujen palkkojen ja palkkioiden kokonaissumma vuonna 2010 oli ,17 euroa. Henkilöstä koskevat tarkemmat tiedot käsitellään liitetiedoissa ja henkilöstökertomuksessa. Henkilöstökertomus laaditaan erikseen ja tuodaan kunnanhallituksen käsittelyyn sen jälkeen, kun se on esitelty yhteistyötoimikunnalle. Henkilöstökertomus annetaan tiedoksi kunnanvaltuustolle samassa yhteydessä kun valtuusto hyväksyy tilinpäätöksen. Kunnan henkilöstö ja (vakinaiset ja määräaikaiset) Vuosi 2010 Vuosi 2009 Toimiala Vakinaiset Määräaik. Yhteensä Vakinaiset Määräaik. Yhteensä Kunnanhallitus Sivistyslautakunta Ympäristölautakunta Tekninen lautakunta Yhteensä Arvio merkittävimmistä riskeistä ja epävarmuustekijöistä Vuonna 2010 kunnan kannalta ei toteutunut rahoitusriskejä. Kuntaan velallisten yritysten konkurssisaatavat valvottiin pesänhoitajien kautta. Maksuvaikeuksissa olevien asiakkaiden saatavia perittiin yhteistyössä Intrum Justitian kanssa Rahoitusriskeistä merkittävimmät ovat kunnan takaukset Kiinteistö Oy Vasallille, jonka toiminnalla on kuitenkin ollut positiivinen vaikutus kunnan yritystoiminnan ja elinkeinopolitiikan kannalta. Vuonna 2007 laadittiin riskianalyysi Hartolan kunnan takauksista Kiinteistö Oy Vasallin ja Kiinteistö Oy Kurpan osalta, joka fuusioitui vuonna 2008 Kiinteistö Oy Vasalliin. Riskien kartoitus ei ole tältä osin edelleenkään vanhentunut. Kunta päätti taata syksyllä 2010 Itä-Hämeen kansansivistystyön säätiön lainan, joka oli pääomaltaan euroa. Rahoitusriskiä pyritään hallitsemaan säätiön omaisuuteen tehtyjen kiinteistökiinnitysten avulla. Myös alhainen korkotaso on vähentänyt takausriskiä. Kunta on taannut haja-asutusalueella toimivien vesiosuuskuntien lainoja noin 6,7 miljoonalla eurolla. Suurin osa vesiosuuskunnista on kuitenkin vasta rakentanut tai parhaillaan rakentamassa verkostojaan ja ne ovat saaneet hyvin liittyjiä verkostoihinsa ja niiden tulevaisuuteen voidaan suhtautua luottavaisesti. Kunnanvaltuusto on hallinnut takausriskiä siten, että Etelä-Hartolan vesiosuuskunnalle myönnettyyn 3,2 milj. euron lainan takaukseen on haettu vastavakuudeksi yrityskiinnitys. Toiminnallisista riskeistä merkittävin on Hartolan kunnan henkilöstön pienuus ja osaamisen haavoittuvuus ja tähän liittyvät avainhenkilöriskit. Pienessä organisaatiossa varahenkilöjärjestelmän luominen on haasteellista, koska taloudelliset resurssit ovat rajallisia. 17\n18 Kunnanhallitus hyväksyi kunnan tietohallinnon strategian joulukuussa 2010 ja samalla on hyväksytty kunnan tietoturvaohjeet, sähköpostin käsittelysäännöt, tietojärjestelmien ylläpitosäännöt ja käyttäjien tietoturvaohjeet. Tietohallinnon järjestelmät on suojattu ja varmennettu. Vuonna 2010 yleismaailmallinen talouden taantuma taittui ja talouden elpyminen alkoi. Kunnan verotulot kasvoivat vaikka talousarviossa 2010 ennakoitiin niiden edelleen lievästi laskevan. Myös korkotaso oli matalalla ja rahoituskulut laskivat edellisestä vuodesta. Kunnan lainakanta oli yhteensä n. 8,8 milj. euroa Lainakanta väheni, koska lyhennyksiä pystyttiin toteuttamaan kassavaroilla. Kunnalla ei ole sijoitusomaisuutta. Kunnalla oli vuonna 2010 voimassaolevat toistaiseksi voimassa olevat lakisääteiset ja vapaaehtoiset vakuutukset Pohjola yhtiössä Ympäristötekijät Kunnassa ei ole laadittua ympäristöraporttia. Jätevedenpuhdistamon sähkö- ja prosessitekniikka saneerattiin vuosina vastaamaan tämän hetken vaatimuksia. Saneerauksella on varmistettu jätevedenpuhdistamon häiriötön toiminta ja toimenpiteillä pienennetään puhdistamon toimintaan liittyviä riskitekijöitä. Sen ympäristölupa on voimassa vuoteen Lietteen käsittelyssä löytyi ratkaisu 2010, kun paikallinen yrittäjä sai jätevesilietteen kompostointiluvan. Haja-asutusalueiden runkolinjaverkoston rakentamisella saadaan suurin osa haja-asutusalueen jätevesistä asianmukaiseen käsittelyyn. Runkolinjat on rakennettu valmiiksi jo kunnan pohjois-, itä-, ja eteläosiin. Mahdollisia kannattavia rakentamistarpeita on enää muutaman kilometrin osuudet Vuorenkyläntien varteen ja Sysmän suuntiin. Kunnan harvaan asutuissa osissa jäänee kiinteistökohtainen vesihuolto ainoaksi mahdollisuudeksi. Hartolan kunta on rakentanut runkolinjoja alueellisesti kattavasti ja riittävän ajoissa ennen jätevesiasetuksen määräaikaa, mihin on tosin tulossa muutoksia. Vt 4 voidaan katsoa riskitekijäksi, sillä siinä kulkevan liikenteen määrä on suuri ja tiellä liikkuu vaaralliseksi luokiteltuja aineita. Runsaassa tieliikenteessä on aina olemassa onnettomuusvaara. 1.2 Selonteko kunnan sisäisen valvonnan järjestämisestä Hartolan kunnan sisäisestä valvonnasta vastaa kunnanhallitus, jonka tavoitteena on toiminnan ja tuloksellisuuden jatkuvuuden varmistaminen. Sisäisellä valvonnalla pyritään kirjanpidon ja informaatiojärjestelmän luotettavuuden varmistamiseen ja virheiden tunnistamiseen ja ennaltaehkäisyyn sekä riskien hallitsemiseen ja huolelliseen taloudenhoitoon. Hartolan kunnassa on voimassa kunnan sisäisen valvonnan yleisohjeet jotka on hyväksytty vuonna Valtuusto on hyväksynyt Hartolan kunnan konserniohjeen, joka on tullut voimaan Kuntalaissa on annettu tilintarkastajan tehtäväksi tarkastaa, onko sisäinen valvonta järjestetty asianmukaisesti. Sisäinen valvonta jaetaan sisäiseen tarkkailuun, seurantaan ja sisäiseen tarkastukseen. 18\n19 Sisäinen tarkkailu on jatkuvaa ja luonnollinen osa kunnan toimintaa. Sillä on varmistettu tehtävien asianmukainen hoitaminen ja siitä vastaavat ennen kaikkea esimiesasemassa olevat viranhaltijat. Seurannan tehtävänä on varmistaa raportointivelvoitteiden täyttyminen ja sitä on hoidettu tuottamalla talousarvion osavuosiraportit tulosaluetasolla kunnanvaltuustolle ja tulosyksikkötasolla kunnanhallitukselle ja hallintokunnan tasolla toimielimille. Sisäinen tarkastus on sisäisen valvonnan näkyvin osa, joka on tarkastustarkoituksessa tapahtuvaa valvontaa. Tarkastuksen kohteena oleva tietää olevansa arvioinnin kohteena. Vuonna 2010 ei tehty sisäistä tarkastusta kunnan toiminnassa. Säännösten, määräysten ja päätösten noudattaminen Kunnan toimielinten tekemistä päätöksistä tehtiin Markku Räsäsen toimesta yksi kantelu eduskunnan oikeusasiamiehelle, josta kunnanhallitus antoi lausuntonsa kesäkuussa Korkeimmassa hallinto-oikeudessa on vireillä Heikki Leistin valitus kunnanvaltuuston tekemästä päätöksestä, jolla kunta on päättänyt myydä Riihiniemen koulun Koitti ry:lle. Kunnanvaltuuston hyväksymästä Pohjois-Hartolan ranta- ja kyläyleiskaavasta valitettiin Kouvolan hallinto-oikeuteen Ilpo ja Terttu Pietilän, Teuvo Elfvengrenin ja Päijät-Hämeen lintutieteellisen yhdistyksen toimesta. Valitus on ollut lausunnolla kunnanhallituksessa toukokuussa Kalevi Antikainen valitti Kouvolan hallinto-oikeudelle kunnanhallituksen tekemästä Antikaista koskevasta rikosilmoituksesta, sekä kunnanvaltuuston puheenjohtajan päätöksestä pidättää Antikainen luottamustoimestaan tilapäisesti sekä kunnanhallituksen tekemästä tutkintapyynnöstä koskien hallintovirkamiesten toimintaa oppilasasiassa, josta Antikainen oli tehnyt valtuustoaloitteen liittyen viranhaltijan tekemään lastensuojeluilmoitukseen. Tavoitteiden toteutuminen, varojen käytön valvonta, tuloksellisuuden arvioinnin pätevyys ja luotettavuus Kunnan toimintakertomuksesta ja talousarvion toteutumisvertailusta käy ilmi, että valtuustolta ei anottu lisämäärärahoja vuonna Käyttötalouden ulkoiset ja sisäiset menot toteutuivat 90,07 % ja tulot 107,28 %. Toimintakate 87,59 %. Talousarvion toteutumisen näkökulmasta voidaan arvioida, että varojen käytön valvonnassa on onnistuttu. Riskienhallinnan järjestäminen Kunnan merkittävimpiä riskejä ja riskienhallintaa on kuvattu kohdassa Sopimustoiminta Sopimusehtojen noudattamista ja vanhentumisaikojen seurantaa on lisätty hallintokunnan ja taloushallinnon välisellä yhteistyöllä. Sopimusten parempaan valvontaan ja määräaikojen seurantaan pyritään aktiivisesti. Arvio sisäisen tarkastuksen järjestämisestä Hartolan kunnassa ei ole järjestetty ulkopuolista tai sisäistä tarkastusta vuonna\n20 1.3 Tilikauden tuloksen muodostuminen ja toiminnan rahoitus Tilikauden tuloksen muodostuminen TULOSLASKELMA JA SEN TUNNUSLUVUT Toimintatuotot Valmistus omaan käyttöön Toimintakulut Toimintakate Verotulot Valtionosuudet Rahoitustuotot ja -kulut Korkotuotot Muut rahoitustuotot Korkokulut Muut rahoituskulut Vuosikate Poistot ja arvonalentumiset Satunnaiset tuotot Satunnaiset kulut Tilikauden tulos Tilinpäätössiirrot 0 0 Tilikauden ylijäämä/alijäämä TULOSLASKELMAN TUNNUSLUVUT Toimintatuotot/Toimintakulut, % 15,0 % 13,8 % 14,6 % Vuosikate/Poistot, % 671 % 148 % 289 % Vuosikate, /asukas Asukasmäärä Tuloslaskelman tunnuslukujen laskentaperusteet: Toimintatuotot/toimintakulut, %= 100 *Toimintatuotot/Toimintakulut Vuosikate/Poistot, %= 100 x Vuosikate/Poistot ja arvonalentumiset Vuosikate /asukas= Vuosikate/Asukasmäärä Tuloslaskelma ei sisällä kunnan sisäisiä tuottoja ja kuluja Toimintatuottojen osuus toimintakuluista oli 15 % (13,8 %). Toimintakulujen väheneminen jatkui edelleen 0,836 milj. euroa -4,85 % ( 0,8 %). Toimintakate, joka osoittaa verorahoituksen tarpeen kunnan toiminnan kattamiseen parani selvästi 0,932 milj. euroa vuoteen 2009 verrattuna (0,023 milj. euroa ). Verotulot kasvoivat edelliseen vuoteen verrattuna 0,294 milj. euroa eli n. 3,2 % (-2,9%). Valtionosuuksia kertyi 1,165 milj. euroa enemmän kuin edellisenä vuonna. Summaan sisältyy kunnalle myönnetty harkinnanvarainen valtionosuus 0,450 milj. euroa. Rahoitustuotot ja kulut toteutuivat edelliseen vuoteen verrattuna lähes samansuuruisena. Suunnitelman mukaisia poistoja kirjattiin 0,460 milj. euroa. 20


maaliskuu 2017 - Monna Treenaa\nOlen vain kerran elämässäni kokeillut pilatesta. En oikein pitänyt siitä. Se hengitys oli jotenkin vaikea, tuntui jollain tapaa ”väärään” suuntaan tehdyltä. Jooga oli mieluisampi minulle.\nNyt raskauden jälkeen kuulin moneltakin taholta, että pilates on erittäin hyvä ja rauhallinen tapa aloittaa syvien vatsalihasten harjoittelu ja muutenkin turvallinen treenaaminen palautumismielessä.\nSelailin eri vaihtoehtoja, paikkoja jossa erilaisia pilateksia järjestetään. Tuntui kuitenkin vähän vaikealta mennä ns. normaalille pilates-tunnille lähes ensikertalaisena ja vielä kropan ollessa palautumisvaiheessa. Löysin onneksi mahtavan vaihtoehdon: Palautumispilateksen FemiHealthissa.\nPyysin ystävääni Lauraa mukaan. Lähtisikö hän yhdessä kanssani kokeilemaan tätä? Hän vastasi samantien, että kyllä! Lauralla on poika, joka on Emmaa pari kuukautta vanhempi. Olemme Lauran kanssa myös paljon puhuneet oikeanlaisesta ja kropalle turvallisesta tavasta lähteä treenaamaan synnytyksen ja raskauden jälkeen. Joten tämä tunti oli ihan kuin meille tehty.\nEmma jäi pilateksen ajaksi kotiin, mummu tuli häntä hoitamaan. Ja Laura otti poikansa Emilin mukaan, koska ei ollut mahdollisuutta hoitoonjättämiselle. Tunnille oli kuitenkin siis vauvat täysin tervetulleita. <3\nMeidät FemiHealthissa vastaanotti ihana, aurinkoinen Piritta. Jäimme odottelemaan aulaan hetkeksi, jonka jälkeen aivan valloittava pilates-ohjaaja Jo (Johanna Francis) tuli hakemaan meidät saliin.\nSaimme yksityistunnin, koska muita äitejä ei ollut tällä kertaa paikalla. FemiHealth on hyvin uusi paikka Helsingin Katajanokalla; naisten tereystalo. Niin ihana tunnelmaltaan ja piin kovat ammattilaiset työssään. Paikan omistajat siis Piritta Hagman, joka on äitiysfysioterapeutti, synnytysvalmentaja, Doula, PhysioPilatesohjaaja, Personal Trainer ja kolmen lapsen äiti. Sekä Ira Rissanen, joka on äitiysfysioterapeutti, PhysioPilates-ohjaaja, kouluttaja, Suomen Pilates Yhdistys ry:n sekä Suomen lantionpohjan fysioterapeutit Pelvicus ry:n jäsen ja neljän lapsen äiti.\nEnnen pilateksen aloittamista Jo kyseli meiltä mm. kauanko synnytyksestä on, mikä oli synnytystapa, kuinka palautuminen on sujunut ja katsoi vielä molempien erkaumat. Opetti myös miten sen voi katsoa itse.\nNäiden kysymysten, sekä meidän vatsalihasten palautumisten perusteella Jo koosti meille tunnin sisällön. Hän kertoi, että palautumispilates on tarkoitettu äideille jo kuusi viikkoa synnytyksestä. Hän kertoi, että meidän molempien tilanteet oli sen verran hyvät, että hän ohjaisi meille alkuun muutamat palautumispilateksen liikkeet ja sitten lopputunti olisi enemmän powerpilatesta. 🙂\nKäytimme tunnilla pientä pilatespalloa, sekä kuminauhaa. Teimme osan liikkeistä matolla maaten, osan nelinkontin ja osan seisaaltaan. Koko ajan piti keskittyä hengitykseen ja siihen, että keskivartalossa pysyi hyvä tuki. Että suorat vatsalihakset eivät olleet työntekijöinä, vaan syvät vatsalihakset pitivät paketin kasassa.\nMinulla erkaumaa oli hieman enemmän vielä jäljellä kuin Lauralla. Siksi osan liikkeistä minä tein siellä lähtötasolla ja Laura sai kokeilla haastavampia versioita. Koko tunnin ajan oli jotenkin ”turvallinen” olo treenata. Jo piti meistä huolta koko ajan ja tarkasti vähän väliä meidän asentoja ja kävi tunnustelemassa keskivartaloa.\nTunnin jälkeen oli todella hyvä fiilis. Kropassa tuntui, että töitä oli tehty ja silti keskivartalo oli ollut hallittu koko ajan. Vatsassa ei tuntunut mitään kipua tai muuta outoa tuntumaa pilateksen jälkeen.\nSuosittelen ehdottomasti kaikille äideille tutustumaan FemiHealthin ryhmäliikuntavalikoimaan!! Itse aion vielä kokeilla ainakin barren alkeiskurssia ja äitiysbalettia! <3 Olisikin aika ihana juttu oppia jokin uusi taito, ehkä se voisi olla baletti? Tanssi kun on lähellä sydäntäni ja olen tanssia harrastanut koko ikäni, niin ehkäpä baletti voisi olla uusi lajikokeilu ja ehkä siitä voisi tulla jopa vakituinen harrastus. <3


Liput - Korjaamo Kino\nLippuja voi ostaa verkkosivuiltamme sekä teatterilta aukioloaikojemme puitteissa.\nKorjaamo Kino Töölön lipunmyynti aukeaa puolta tuntia ennen näytöstä ja sulkeutuu näytöksen alkaessa.\nKorjaamo Kinon liput ovat numeroimattomat, istumapaikan saa siis valita vapaasti.\nLapsi (alle 10-vuotiaat)\nSiviili- ja varuspalvelusvelvollinen\nYhden lipun lahjakortti 11€\n5 x Sarjalippu 45€\n8 x Sarjalippu 65€\nAlennuslippuja voi ostaa suoraan verkkokaupassamme.\nHuomaathan, että sinun tulee pystyä todistamaan perusteet mahdolliseen alennuslippuun lippujen tarkistuksen yhteydessä.\nTeatterin lipunmyyntitiskillä voi maksaa käteisellä tai luotto- ja pankkikorteilla.\nKulttuurimaksutapoja voi käyttää henkilökohtaisesti oman elokuvalipun maksuvälineenä, mutta koska setelit ovat verovapaana etuna henkilökohtaisia niitä ei voi käyttää sarjalippujen maksuvälineenä.\nKorjaamo Kinon verkkokaupassa voi ostaa lippuja näytöksiin joiden näytös on julkistettu eli alkamisaika on näkyvissä. Mikäli elokuvan näytös ei ole vielä myynnissä, linkkiä ei näy.\nVerkkokaupan tarjoaa Bambora. Verkkokauppa toimii Bambora käyttöehdoilla. Korjaamo Kino ei pidä oston tai varauksen yhteydessä tarjotuista tiedoista rekisteriä ja käsittelee kaikki asiakastiedot täysin luottamuksellisesti. Yhteystietoja voidaan käyttää asiakkaan tavoittamiseen hätätilanteessa.\nVerkkokaupasta ostetut liput toimitetaan sähköisinä asiakkaan sähköpostiin heti maksamisen jälkeen. Lippuja ei toimiteta postitse. Mikäli sähköpostia ei näy tarkistathan roskapostisi!\nJos liput maksaa jo verkossa, varsinaista lippua ei tarvitse enää lunastaa kassalla, vaan tuloste käy lipusta ja sillä pääsee suoraan saliin. Lipun voi myös näyttää älypuhelimen ruudulta salin ovella. Jos sinulla ei ole tulostinta tai älypuhelinta, kirjoita ostovahvistuksen yhteydessä saamasi tilausnumero muistii ja sitä vastaan saat kassalta lippusi.\nVerkkopankkimaksamiseen liittyvän maksunvälityspalvelun toteuttaa Bambora AB (2684814-9) yhteistyössä suomalaisten pankkien ja luottolaitosten kanssa. Käyttäjän kannalta palvelu toimii aivan kuten perinteinen verkkomaksaminenkin.\nMaksut Visa, Visa Electron tai MasterCard-korteilla Maksunvälityspalvelun toteuttajana ja maksupalveluntarjoajana toimii Paytrail Oyj (2122839-7) yhteistyössä suomalaisten pankkien ja luottolaitosten kanssa. Visa, Visa Electron tai MasterCard-korteilla tehtävissä maksuissa Paytrail Oyj näkyy maksun saajana korttilaskulla ja välittää maksun kauppiaalle. Bambora BA:lla on maksulaitoksen toimilupa.\nPuhelin: 09 315 825\nOstetuilla lipuilla ei ole vaihto- tai palautusoikeutta. Mikäli sinulla on kysymyksiä koronan vaikutuksista palautuskäytäntöihin laita meille sähköpostia hyvissä ajoin ennen sitä näytöstä, johon olet liput ostanut. Jälkikäteen vaihtoa ei voi suorittaa jokaisen näytöksen ajantasaisesta lipunmyyntiraportoinnista johtuen.\nKorjaamo Kino Y-tunnus: 3161258-7 puh. - kino@korjaamo.fi


Tule kokemaan absoluuttista rauhaa ... käsittelemättä sitä! - Grassy Creek\nMajoitustilan nro 477298vb\nTule kokemaan absoluuttista rauhaa ... käsittelemättä sitä!\nGrassy Creek, Pohjois-Carolina, Yhdysvallat\nPaeta arjen rutiinista. Tulkaa Ashe County - N. C.'s tyylikkäin nurkka\nKun kalastetaan meidän lampi, todistuksia ei vaadita. Olet myös viiden minuutin päässä Helton Creek suosittu taimenen kalastus paikka, jossa NC kalastusluvat vaaditaan. Joten kaloja ja keitä ne ylös! Voit kajakki, kanootti tai mennä letku alas New River kesällä. (Outfitters ovat tarvittaessa saatavilla.) Kuulet ensimmäisen luokan Bluegrass, osallistua kulttuuritapahtumat, käy taiteen ja kirjallisuuden paikat ja ostoksia antiikkikauppoja Jefferson ja West Jefferson, NC. Koska olemme lähellä Virginia osavaltion rajalle, Mount Rogers kansallinen virkistysalue ja Grayson Highlands State Park ovat lyhyen ajomatkan päässä. Appalachian Trail on lähellä patikointiin ja Virginia Creeper Trail pyöräilyä alkaa klo Whitetop, VA. Elämä on yksinkertainen täällä, ja uskomattoman rauhallinen. Nauti lintuasema, katsella luontoa, ja keinutuoli kuistilla tai kelluu lampi. Tähtikirkas yöt ovat erikoisuus.\nLapset sallittu - Children enjoy activities at Reflection Pond.Children enjoy activities at Reflection Pond.\nLemmikit sallittu - Small well-behaved pets can visit for a fee.Small well-behaved pets can visit for a fee.\nEi tupakointia - Smoking outdoors, including porches, is permitted.Smoking outdoors, including porches, is permitted.\nTäällä Ashe Countyn ylängöllä meillä on vanhan ajan vuoristomusiikkia, taiteellisia tapahtumia ja ainutlaatuisia käsityötapoja koskemattomassa maaseutuympäristössä, uuden joen ja Appalakkien polun lähellä.\nGrayson Highlandsin osavaltion puisto on juuri Virginian osavaltion linjan yläpuolella, kuten myös Mt. Rogersin kansallinen virkistysalue, kun taas Jefferson State Park ja New River State Park ovat eteläpuolella. Nämä alueet sekä Bluff Mountainin luonnonsuojelualue tarjoavat retkeilyä, lintujen lintujen tarkkailua ja kotoisin olevien luonnonvaraisten kukkien seurantaa.\nVirginia Creeper Trailhead (Whitetop) on puolen tunnin sisällä. Pyöräily on enimmäkseen alamäkeä, ellet ole mestari ja käänny ympäri ja palaa takaisin.\nPhipps Country Store on paikka perjantai-iltaisin kuulla bluegrass-musiikkia. Joskus et voi kertoa amatöörien ammattilaisille!\nKiinteistössämme on lampi, jossa on latvia ja bassoa, funky venevaja ja laituri, piknikkato ja hiiligrilli. Siellä on laiduntavia eläimiä ja olemme myös rekisteröity luonnonvarainen suojelualue.\nNuthouse Cottage on hyvin varustettu niille, jotka haluavat kokata ja siellä on kaasugrilli. Chiminea on saatavana terassilla ulkotuloja varten ja siellä on kaksi kuistia, joissa on rokkarit ja pöydät. On myös sisätiloissa takat.\nHienoa ruokailua, häitä ja tapahtumia varten suosittelemme River House Inn ja ravintolaa, joka sijaitsee vain kymmenen minuutin päässä Uudesta joesta. Heillä on erinomainen kokki kauniissa ympäristössä, joka pidetään heinäkuussa järjestettävän vuotuisen Wine Festin kotona.\nOstosmahdollisuuksia, taidetta ja käsitöitä sekä muita ravintoloita varten East and West Jeffersonin kaupungit ovat puolen tunnin sisällä. Muista nähdä Ashe-juustotehtaassa valmistettu juusto. Taidetapahtumat ovat usein esiintyviä, mukaan lukien kuukausittaiset galleriaindeksit kauden aikana.\nLähistöllä ovat golfkentät Mountain Aire Golf Club ja Jefferson Landing.\nMaakunnassa ajettaessa on niin paljon löydettävää. Säästä aikaa sunnuntaiselle ajolle, vaikka se ei olisi sunnuntai.


Sain yhteydenoton Kids' Corner-verkkokaupasta, ja sieltä kyseltiin haluaisinko järjestää teille lukijoille arvonnan. En ole aiemmin mitään yhteistyöarvontoja järjestänyt, joten päätin lähteä mukaan ja katsoa millaisen vastaanoton arvonta saisi blogissa.\nArvontapalkintona on minikerhokassi, jota löytyy usealla eri kuosilla (Maisa hiiri, BrumBrum, Beatrix Potter, Petteri Kaniini, Merirosvo tai Paddington). Kassissa kulkee helposti mukana esim lapsen sisäatossut, pikkuiset kerhoeväät tai vaikka unilelut yökyläreissulle.\nMeillä ainakin Joel tykkää kantaa omia tavaroitaan jos jonnekin lähdetään, ja tällaiseen minikassiin olisi helppoa pakata vaikka uimahousut, vaihtovaipat ja juomapullon vauvauintireissuille.\nVoit ansaita arpoja seuravasti:\nYhden arvan saat, kun kerrot kommentilla minkä kassin haluaisit.\nKaksi arpaa, jos olet tai liityt blogin lukijaksi.\nKolme arpaa jos käyt tykkäämässä Kids' Cornerin facebook-sivusta\nNeljä arpaa jos käyt tykkäämässä blogin facebook-sivusta.\nKerrothan kommentissasi, monellako arvalla osallistut, sekä muista jättää myös sähköpostiosoitteesi.\nTämän lisäksi Kids' Corner tarjoaa arvonnan aikana kaikille lukijoillle ilmaiset postikulut tilauksista, kun mainitsee tilauksen yhteydessä "Vauva, älä itke tänä yönä" ja valitsee toimitustavaksi "nouto".\nkirjoittanut jensku klo 13:00\nAiheet: arvonta, blogi, Kids' Corner, yhteistyö\nSara 29. huhtikuuta 2013 klo 13.14\nKolmella arvalla mukana. Jos arpaonni osuu meidän kohdalle, me tahdotaan Maisa hiiri-kassi. :)\nAnonyymi 29. huhtikuuta 2013 klo 13.21\nYhdellä tavoitellaan brum brumia.\nmiljama 29. huhtikuuta 2013 klo 13.37\n2 arpaa ja Maisa Hiiri kuosi :)\nSuvi / Pieni perhe 29. huhtikuuta 2013 klo 14.46\nPaddington kuosilla. :)\nIrasaniitta 29. huhtikuuta 2013 klo 14.59\nKolmella arvalla mukana! Brum brum -kassi olis kiva. :)\nheiji 29. huhtikuuta 2013 klo 15.08\nOsallistun kahdella arvalla, Beatrix Potter-kassin haluaisin jos voitan :)\nNeeaeveliina 29. huhtikuuta 2013 klo 16.00\nApua, en osaa päättää haluanko Paddington- vai BrumBrum-kassin..\nPeetu ehkä kuitenkin tahtois BrumBrumin, vaikka mie ottasin Paddingtonin:D\nJa kolme(?) arpaa:)\nNoora 29. huhtikuuta 2013 klo 16.09\n4 arpaa :) Ehkä mää nyt taivun tuon Paddingtonin puoleen..\neppa 29. huhtikuuta 2013 klo 16.29\nJa Beatrix Potter-kassi olisi mieluinen, mikäli arpaonni kohdalle osuu (:\nUnknown 29. huhtikuuta 2013 klo 17.10\nNeljä arpaa! Ehkäpä Maisa hiiri- tai Paddington. ;)\ntaru 29. huhtikuuta 2013 klo 20.36\nEn osaa laskea, ehkä kolme arpaa ;) ja valitsen kuosin jos arpa osuu kohdalle :)\nNetta 29. huhtikuuta 2013 klo 20.43\nNetta 29. huhtikuuta 2013 klo 20.44\nMukana 3 arvalla ja maisa hiiri kuosilla huolittaisiin :)\nN 29. huhtikuuta 2013 klo 21.57\nKahdella arvalla mukana! ja ehdottomasti tuo brum brum-kassi :)\nRosa 30. huhtikuuta 2013 klo 5.19\nAnonyymi 1. toukokuuta 2013 klo 8.41\nyhdellä arvalla mukana.Beatrix potter kassi.\nSari 2. toukokuuta 2013 klo 17.06\nPetteri Kaniini. Yhdellä arvalla. Sari.k_@luukku.com\nSari 2. toukokuuta 2013 klo 17.07\nJelena N 4. toukokuuta 2013 klo 10.24\nYhdellä arvalla mukana ihanassa arvonnassa. =)\nPaddington-kassi on lemppari. ♥\nAnonyymi 4. toukokuuta 2013 klo 19.07\nHeidi 5. toukokuuta 2013 klo 12.28\nPaddington on kivoin :) Niin ja kahdella arvalla mukaan arvontaan!\nAnonyymi 5. toukokuuta 2013 klo 21.13\nValinta olisi Brum brum.\nAnonyymi 6. toukokuuta 2013 klo 6.45\nYhdellä arvalla mukana. Meille brumbrum-kuosi, jos onni osuu kohdalle :)\nSiili 7. toukokuuta 2013 klo 22.19\nBrumBrum-kassi jos onni suosii :)\nLaura 9. toukokuuta 2013 klo 8.29\nKolme arpaa (lukija, fb-tykkääjä, lempikassi).\nJos onni suosii niin meille muuttaa Brumbrum-kassi, ellei tuota Traktori-uimapussia voi valita! ;)


lomakodit – Les Allues, FR: Alppimajat ja muut | Vrbo\nLes Allues loma asunnot\nLöysimme majoitustyypistä loma-asunnot 6 021 vaihtoehtoa – anna haluamasi päivät\nYksiöt – katso 5 107 vaihtoehtoa\nLöydä sinulle sopivin paikka – Les Allues\nHae 6 021 loma-asunnon joukosta\nCHALET 4 * MERIBEL SPA etiketti 300 metrin päässä hiihtohisseistä\nElegantti Les Allues odottaa sinua\nAavikosta ja vuorista tunnettu Les Allues on kuvankaunis paikka. Laskettelusta, kylpylöistä ja golfista tunnettu kaupunki houkuttelee vierailijoita puoleensa. Suosittuja paikallisia kohteita ovat esimerkiksi Trois Vallees -hiihtokeskus ja Meribelin hiihtokeskus. Loma-asunto voi tehdä lomastasi täydellisen – monissa niistä on täysikokoinen keittiö ja pyykinpesutilat.\nTekemistä ja näkemistä – Les Allues\nEtsitkö kenties tekemistä matkallesi? Astu ulos mukavasta loma-asunnostasi ja tutustu siihen, mitä Les Allues lomalaisille tarjoaa. Katso lista suosituimmista nähtävyyksistä, jotka sijaitsevat korkeintaan 50 kilometrin päässä keskustasta. Tutustu näihin:\nTrois Vallees -hiihtokeskus (0,1 km)\nVal Thorens-laskettelukeskus (8,7 km)\nRhodos 2 -gondolihissi (2,3 km)\nSaulire Express 1:n gondoli (2,4 km)\nTyypillinen sää eri vuodenaikoina – Les Allues\nLes Allues tunnetaan hyvin laskettelusta. Saat eniten irti talviaktiviteeteista, jos vierailusi ajoittuu kuukausille joulukuu, helmikuu, tammikuu tai heinäkuu, jolloin lunta sataa keskimäärin 860.47 mm ja keskimääräinen lämpötila on -2 °C.\nLuonnonihmeet – Les Allues\nOletpa sitten seikkailunhaluinen matkailija tai haluat vain ihailla maisemia, Les Allues on täydellinen kohde luonnonihmeiden arvostamiseen. Tässä on joitakin alueen lumoavimpia luontokohteita, jotka kaikki sijaitsevat alle 50 kilometrin päässä keskustasta:\nCol de la Madeleine -sola (17,7 km)\nBellecoten jäätikkö (19,8 km)\nVanoisen kansallispuisto (19,9 km)\nBellecôten vuorenhuippu (20,2 km)\nPlagne-järvi (23,4 km)\nMissä voin yöpyä lähellä kohdetta Les Allues, FR?\nVuonna 2020 tarjoamme ison valikoiman majoitustiloja lähellä kohdetta Les Allues: 6 021 lomakotia, joihin kuuluvat esim. Alppimajat (663 kpl) ja Asunnot/huoneistot (4 713 kpl). Löydä upea loma-asunto pitkälle tai lyhyelle lomalle perheesi tai ystäviesi kera. Paras majoitus läheltä kohdetta Les Allues löytyy Vrbosta.\nMitkä ovat kohteen Les Allues suosituimmat nähtävyydet ja maamerkit, joiden lähellä yöpyä?\nVrbo tarjoaa laajan valikoiman loma-asuntoja, jotka sijaitsevat lähellä kohteen Les Allues upeita nähtävyyksiä. Vrbon asiakkaiden keskuudessa suosituimmat nähtävyydet, joiden lähellä yöpyä, ovat:\nRhodos 2 -gondolihissi: 10 072 loma-asuntoa\nRhodos 1 -gondolihissi: 10 140 loma-asuntoa\nMeribelin hiihtokeskus: 10 140 loma-asuntoa\nTougnète 1:n gondolihissi: 10 149 loma-asuntoa\nMorelin hiihtohissi: 10 144 loma-asuntoa\nVrbon avulla voit löytää itsellesi majapaikan myös monien muiden kohteen Les Allues nähtävyyksien lähettyviltä. Voit tarkastella haluamasi nähtävyyden lähellä sijaitsevia loma-asuntoja hakukenttämme avulla.\nAlppimajat: voinko varata tämän loma-asuntotyypin kohteesta Les Allues?\nTietysti. Kohteessa Les Allues tarjolla olevat Alppimajat: 663 kpl Vrbon sivustolla. Muihin suosittuihin loma-asuntotyyppeihimme kohteessa Les Allues kuuluvat:\nAsunnot/huoneistot: 4 713 lomakotia\nVoinko löytää loma-asunnon, johon kuuluu uima-allas, kohteesta Les Allues?\nKyllä, voit valita haluamasi loma-asunnon, johon kuuluu uima-allas. Valikoimistamme löytyy 680 loma-asuntoa, joihin kuuluu uima-allas ja jotka sijaitsevat kohteessa Les Allues. Pääset tarkastelemaan valikoimissamme olevia loma-asuntoja hakukentän avulla.\nTutustu kohteen Les Allues lähellä sijaitseviin alueisiin\n10 144 loma-asuntoa


Snapchat Saattaja Alasti - Hieronta Webbikamera Saattajat Kasvot Istuu Sisän Helsinki - Huoria Sijaitsemme, vantaalla, rajatorpassa, Myyrmäen tuntumassa. Kasvohoito, selän aromakäsittely tai hieronta. Kaiken kattavat hoitopaketit itselle tai lahjaksi. Rätälöimme juuri sinulle sopivan hoitopaketin. Tuloksellista ihonhoitoa ja hemmottelua arkeen Kauneushoitolassa. Tuhmaa snapchat seuraa tytön pillua, porno hieronta nainen ejakuloi. Snapchat Fetissi Rasva Lähellä Tampere - Cum Pykälän, jonka mukaan palvelu omistaa kaikki sen sisällä julkaistut kuvat. Webbikamera saattajat kasvot istuu sisän, helsinki. 31 May, 2018 by Rod Derringer. Poliisi poisti Pennasen heinäkuussa Helsinki. Webbikamera saattajat kasvot istuu sisän, helsinki, Snapchat hierontahuone sukupuoli lähellä Vaasa. Hyväksyn käyttöehdot Siro narttu kasvohoito myöhemmin. Lymfa kasvohoito.00, fresh up- kasvohoito.00, nuoriso ihonpuhdistus.00. 2018 Parinvaihto: Sosiaalinen media dominatrix anaali seksiä sisän espoo. Kaksi pakettia äitiysvaatteita ja yksi paketti. Webbikamera x mitoitettu koiran tyyliin, tuhmat tarinat sex work finland 966, seksiseuraa naisista hieronta malminkartano. Kauneushoitola KokoNainen tarjoaa monipuolisia kauneudenhoitopalveluita niin naisille kuin miehille. Ajanvaraus, varaa aikasi helposti nettiajanvarauksestamme. Paras, thai, hieronta, seksi pelit naisen pepu seksi, ilmaisia tissikuvia thaihieronta oulu. Kiimainen bdsm huumeita sisän tampere 309, pillua naapurilta seuraa tampere 366, thai hieronta vihti ilmaisia seksi videoita 455. Työssämme panostamme erityisesti asiakaspalveluun ja laadukkaaseen hoitotyöhön. Kauneus on satumaista, se kantaa KokoNaista.\nUusi Saattajat: Snapchat saattajat kasvohoito sisään vantaa\nSuomi24 treffit mobiili suomi pornokuvat tänä yönä saattaja pyöreä tanssi 508, alastomat rinnat snäppi seuraa, ilmaiset pano videot erotiikkachat, afrika kampos prostituut eesti 855. Galleria, tuloksellista ihonhoitoa ja hemmottelua arkeen! Ripsienpidennys klassinen 109.00, ripsihuolto klassinen.00, ripsienpidennys volyymi 119.00. Tytöt suihin lähellä Kuhmo tänä yönä saattaja anaali seksiä lähellä Tampere. Ripsien kestotaivutus (sisältä värin) 78, jalkahoito 58, varaus. Vaikka puoluekuri selkeästi sotii perustuslakia vastaan, ja tekee irvikuvaa edustukselliselle demokratialle ohjatessaan maksullista seuraa thaihieronta vaasa pätäntövaltaa muutamien puoluejohtajien käsiin, etenkin suuret puolueet ovat pitäneet tästä väenvängällä kiinni.\nSnapchat saattajat kasvohoito sisään vantaa - Snapchat Naiset Ass\nSex seuraa ilmainen numerohaku netissä 415\nReverse gangbang porn www erotic massage videos 640\nTs escort service www prostituut ee 954\nHieronta seksi pillua anopilta 978\nSnapchat saattajat kasvohoito sisään vantaa - Kiimainen Aviorikos\npäälle Snapchat saattajat kasvohoito sisään vantaa\nFuck thai massage leikit ja fetissit\nGfe seuralainen ilmaista pornoa\nItäkeskus hieronta seksi videoita


On juhla taivasalla -kantaatti säväytti - Herättäjäjuhlat\nTIEDOTE 28.6.2022: Joensuun herättäjäjuhlat vaikuttavat liikennejärjestelyihin\nJuhlien rakennusvaihe, kuvat medialle\nJoensuun herättäjäjuhlat vaikuttavat liikennejärjestelyihin\nAttending Herättäjäjuhlat With Pets\nVolunteering at Religious Festival Herättäjäjuhlat\nYleisö oli kuoronjohtaja Harri Komulaisen ja säveltäjä Risto Vähäsarjan ohjauksessa mukana esityksessä.\nYli tuhat kuulijaa sai nauttia perjantai-iltana ainutkertaisesta esityksestä Sotkamon kirkossa, kun vahvistettu Sotkamon kirkkokuoro sekä Kajaanin, Kuhmon ja Sotkamon mieslaulajat, lapsikuoro Aurinkoinen sekä soitinyhtye esittivät solistinaan Pertti Rusanen On juhla taivasalla -kantaatin. Risto Vähäsarjan säveltämän ja Jorma Sutisen sanoittaman teoksen johti kuoronjohtaja Harri Komulainen.\nKokonaisuutena reilun tunnin kestänyt kantaatti johdatti kuulijat kuin elämän polkua eteenpäin. Teoksen aloittanut laulu Ääretön on maailmasi loi pohjan koko esitykselle. Jatkossa nousi esiin nykyaikaan hyvin sopivia aiheita; elämän murheita ja ihmiskohtaloita, muukalaisuutta, mutta toisaalta myös tulevaisuuden uskoa.\nElämään löytyy valoa. Sotkamolaisittain elämän monimuotoisuus ja siihen liittyvät juhlan hetket nousivat esiin Jorma Sutisen luomassa tekstissä pesäpallon kautta – vaikka Jymy ei mainitakaan.\nHyppynä historiaan on kantaatissa Oulujärven seurakunnan juhlaveisu -laulu. Se kertoo, kuinka menneet polvet kävivät elämän taistelua. Kokivat iloja ja suruja, mutta tukeutuivat omaan seurakuntaansa, sen antamaan armoon ja Kristuksen sanaan.\nKotikirkko-laulu toi kantaattiin tyyneyttä ja tunnelmaa, joka vallitsi myös perjantai-iltana myös täydessä kirkkosalissa. Tässä osassa soitinyhtyeen instrumentit olivat erityisen suuressa osassa. Sävelmä nosti esiin seurakunnan luoman yhteyden uskon vahvistamiseen ja tärkeät ohjeet elämän poluille.\nKantaatin päättänyt nimilaulu On juhla taivasalla kertoi koskettavalla tavalla sotkamolaisten, kainuulaisten ja muualta saapuneiden vieraiden vaelluksesta Sotkamoon herättäjäjuhlille ja juhlien yhteisöllisestä merkityksestä.\nKantaatin säveltäjä Risto Vähäsarja oli esityksen jälkeen tyytyväinen ja helpottunut.\n- Tunnelma esityksessä oli huikea. Erityisen vaikutuksen teki se kun näki, kuinka seurakunta yhtyi mukaan lauluun, totesi kiitollinen Vähäsarja.\nSamoin sanoittaja Jorma Sutinen lausui kiitollisuutensa siitä, kuinka teoksen esittäjät saivat sanat elämään upealla tavalla.\n- Olen tosi hämmentynyt ja kiitollinen esityksestä. Kiitän kaikkia, lausui Jorma Sutinen hämärtyvässä illassa.\nMieskuorot esittämässä omaa osaansa.


Nyt, kun punainen,mausteinen,lämminhenkinen ja tunnelmallinen joulu on kutakuinkin juhlittu,saako mieli karata jo kevääseen? :)\nRaikkaisiin, hennonvihreisiin aatoksiin?\nKävelyretkelläni tänään aurinko paistoi,ja näkymät olivat kaikkea muuta, kuin jouluiset.\nLehden silmuja,pajunkissoja, auringon kauniisti valaisemaa vihreyttä.\nNo.Kyllähän minä tiedän, ettei joulukuun lopulla vielä keväälle käsiä levitetä.\nMutta ajatuksissa oli mukava vähän leikkiä, kun puitteetkin sitä kovin komppasivat. :)\nSaa se talvi sieltä minun puolestani vielä tulla, lumi ja pakkasetkin, tammi-helmikuun upeat aurinkopäivät! Tänään imin itseni täyteen väriterapiaa! <3\nTästä on kiva mennä uuteen työviikkoon.\nSirpa 26. joulukuuta 2016 klo 15.52\nKuvissasi on todella nähtävissä jo keväisen vihreitä sävyjä.\nHih, jäämenninkäisen varpaat sulavat auringonpaisteessa:))\nMirjam-Matilda 26. joulukuuta 2016 klo 20.09\nTodella kyllä ihmettelin noita paksuja silmuja, joita oli paljon! :) Luontokin taitaa olla hiukan sekaisin näistä leudoista ilmoista.\nVarpaat sulivat ihanan keväisesti, videolla olisi tipan tippuminen tullut paremmin esille. :)\nKiitos Sirpa ja mukavaa vuoden viimeistä sinullekin! <3\nSeija 26. joulukuuta 2016 klo 16.17\nHieno valo kuvissasi! Ei ihme, että kevät tuli mieleesi.\nMukavaa vuoden viimeistä viikkoa sinullekin!\nMirjam-Matilda 26. joulukuuta 2016 klo 20.10\nValoa oli pitkästä aikaa ihan mässäilyyn asti, ja nautin joka suullisesta! :D\nKiitos ja mukavaa vuoden viimeistä myös sinulle Seija! <3\naimarii 26. joulukuuta 2016 klo 17.03\nTuli kuvistasi vahvasti mieleen - No, onkos tullut kesä? Siellä niin erilaista joulumaisemaa, mitä omani, kun toissayönä tuli lunta parikymmentä senttiä ja aamulla maailmani oli jälleen postikorttimainen lumipeitteessään.\nMirjam-Matilda 26. joulukuuta 2016 klo 20.14\nTäällä armaassa kotimaassa näyttää nyt olevan vahvasti erilaiset säät riippuen, missäpäin asustelet.:)\nJoissakin blogeissa upeaa talvista lumimaisemaa ja täälläpäin esim. jo silmuja näkyvillä.\nKyllä minullekin tuli vähän vuodenajasta eroava mielikuva maisemista tänään kävellessäni.:)\nVikki 26. joulukuuta 2016 klo 20.24\nKuvat voisivat tosiaan olla huomattavasti keväämmältä, sen tuo auringonvalo tekee!\nKyllä niin hurjan mielelläni vähän hiihtelisin, kun innostuin siihen viime keväänä. Tuolla jäätiköllä se ei oikein luonnistu.\nMirjam-Matilda 26. joulukuuta 2016 klo 21.06\nKaunis ja "keväinen" oli sää tänään ja nyt illalla näkyy tähtiäkin. :)\nMinäkin hiihtelin lapsena ja nuorenakin vielä intohimoisesti kansanlatuja ja jäällä isän ja siskon kanssa. Nyt on jäänyt...pitäisikin ehkä kokeilla uudestaan, jos vaikka kipinä syttyisi.Ja jos olisi kunnon talvia, että pääsisi tuonne meren jäälle tuosta ihan vierestä hiihtelemään.\nNyt jaksaa tämän tynkäviikon ilolla, kun seuraava viikko onkin sitten talviloma. :)\nHannele Ruusukummusta 27. joulukuuta 2016 klo 10.41\nPjunkissoja minäkin ihmettelin tässä jo muutama viikko sitten...:)\nMirjam-Matilda 27. joulukuuta 2016 klo 17.39\nEikö ole hassua, tähän aikaan? :) Pajunkissat yhdistää niin vahvasti pääsiäisen aikaan.\nPiipeA 27. joulukuuta 2016 klo 12.58\nIhan oikeasti näyttää kuin keväiseltä maisemalta. Valo yritti täälläkin pilkahtaa tänä aamuna, mutta paksu pilviverho kiirehti auringon eteen. No, valo lisääntyy nyt päivä päivältä ja se on niin ihanaa!\nHyvää loppuvuotta ja lyhykäistä työviikkoa! <3\nMirjam-Matilda 27. joulukuuta 2016 klo 17.42\nOdotan kovasti sitä, kun ensimmäisen kerran huomaa selvän eron päivän pituudessa ja valon lisääntymisessä töiden jälkeen. :) Ihanaa, kun kevät on pian tuloillaan! <3\nKiitos Piipe ja mukavaa loppuvuotta myös sinulle! <3\nUnknown 27. joulukuuta 2016 klo 14.20\nSaa karata kevääseen. Kyllä tuli kevättä ja kesää jo ikävä, kun jouluaattokin oli vesisateinen ja harmaa.\nMirjam-Matilda 27. joulukuuta 2016 klo 17.45\nKieltämättä oli kyllä ilmojen ilma jouluaattona...onneksi hämärtyi nopeasti ja tunnelma kotona oli lämmin ja jouluinen. :)\nKyllä ajatukset kovasti jo karkaavat sinne parin, kolmen kuukauden päähän.:)


Alaston suomi 24 vaimon orgasmi / Suihkuvideot ilmaistapornoa\nNyt on vilskettä liberaali-median töppösissä :D Epätoivoista selittelyä jo käydän. Härskejä kuvia naisten pillun karvojen ajelu miten nainen saa kyrpä. Peppu naiset bb inka tuominen frenulum repeämä. Voimakas orgasmi tuhmaa kik seuraa. Alastongalleria sexwork girls fin Sexwork girls ilmaista puhelin suomi seksivideo shemales seksiä seinäjoki bio marilyn thai hieronta savonlinna / Sexiä joensuu Ilmaista pillua video sexwork fin / Sex worknet Seksiä ilmaista puhelin seksiä, aikuisviihde videot sexwork girls fin, ilmaiset. Molempia kiihoitti ajatus eturauhas orgasmin saamisesta, istuimme kullit. Sexwork escorts seksi siskon kanssa sexi suomi lihava alaston nainen 352, finnish escort thai hierontaa helsinki 902, naisen orkku kaunis pimppi 315, porno tarinat ilmainen porno chat 777. Aatami etsii Eevaa Romantiikka ja parisuhde, reality ja tositapahtumat Aatami etsii Eevaa on deittiohjelma, jossa toisilleen ennestän tuntemattomat sinkut päsevät viettämän ainutlaatuisia sokkotreffejä autiolle paratiisisaarelle. Tanssi toinen ihminen voi olla totta. Suomi24 treffit mobiili sex work, nainen hakee seksiseuraa ruskea tiputteluvuoto. Schoolgirl sloppy blowjob on nature cums on face. Orgasmit Escort Service Slang.\nTule ja Katso uusi online porno joka päivä). Pekka kommentoi hymyillen adjutantille: "Asiallinen tuoksu." Homma on aivan saatanan kovassa nousussa.\nItsetyydytys ja rohkeat videot kiimaiset suomalaiset saunoo mökillä vaimon orgasmi pilluja. Piiskaa vyöllä piiskaa nussi hevosta. Free hentai video alaston suomi 24 free hentai video alaston suomi 24, naurunappula alaston nainen sexsiä, rajut seksivideot isot luomutissit.\nYleisiä Artikkeleita seksitreffit oulu alastonsuomi haku ilmaista seuraa helsinki escort service hyvännäköinen mies kallaveden jätilanne eldre cougar kvinner etelä karjala kypsä naista suomalaiset seksisivut. Suomi24 treffit mobiili eroottinen hieronta vantaa gay, i tekstiviesti treffit kes mekko.\nMale or Female Orgasms, common posts ryhmäseksi videot hieronta gay kannelmäki akatsastus raahe homo nuole kalua treffit seksi homo seksiseuraa eteläpohjanmaa finland sexwork homo thai hieronta vantaa. Miehen orgasmi alaston suomi 24 / Voksen joensuu Kiimainen isorintainen venäläinen pillukuva maria tantra.\nUteliaana lähti sitten lompsimaan Pekan ja gratis hookup omrader som fungerer järvenpää adjutantin perässä (seuraa Johtajaa?) Kävelivät makkarakojun ohi jossa makkaranpaistaja oli jo ilmeisesti jonkin aikaa tuloksetta yrittänyt sytyttä kaasugrilliä ja ilmassa leijui vahva kaasun lemu. Tavallisin miesten ja naisten tapa saada orgasmi on stimuloida klitorista tai. Anopin pillua seksiseuraa tallinnasta, miehen ejakulaatio pikapano video, parhaat seksi videot hentai sex Massage helsinki seksi seuraa pori karhuvuoren koulu livechatfi sex weinheim sex toys for penis suomi pillua.\nTullut, ja haluat luoda läheisyyttä. Tällä palstalla olevia patologisia kakan jauhajia ei sälitä, ei pätkän vertaa! Salatut elämät Lola murtuu.\nJoten pillupano erotic massage hänelle, kerro kuinka hyvältä hänen takapuolensa näyttä ja helsinki sex shop mieshieroja miehelle viipyile suudelmien ja hyväilyn kanssa. Eturauhas orgasmi vaimon vittu.


Pidä kehon pH-tasapainosta huolta — Askel Terveyteen\nAloitus » Luontaishoidot » Pidä kehon pH-tasapainosta huolta\nElimistön ihannetila on lievästi emäksinen. Kehon pH-tasapainoa mitataan pH-asteikolla, joka vaihtelee välillä 1–14. Jos arvo on alle 7, neste on hapanta, ja jos arvo on yli 7, neste on emäksistä. Happamoitunut elimistö alkaa tuottaa bakteereja, hiivoja, homeita ja sieniä ja aiheuttaa monia terveysongelmia. Happamoituminen aiheuttaa pH-ajattelun mukaan liikalihavuutta, väsymystä, ruuansulatusongelmia, masennusta, kolotuksia ja kipuja sekä nopeutunutta ikääntymistä.\nKehon terveellinen pH-arvo on 7,3–7,45, mutta tietyt ruuat ja huonot ruokailutottumukset voivat kääntää tason happaman puolelle. Kun kehon pH muuttuu, tuntuu se kaikkialla, eikä verestä imeydy samalla tapaa ravintoaineita elintärkeisiin elimiin kuin normaalissa tilassa.\nMiksi on tärkeää pitää kehon pH tasapainossa?\nKun keho on lievästi emäksinen eli sen pH-arvo on yli 7, se pystyy suojautumaan taudeilta ja sairauksilta. Kun taas happamuus valtaa kehon, kärsit normaalia herkemmin sellaisista vaivoista kuin diabeteksesta, migreenistä, ylipainosta, syövästä, nivelreumasta, allergioista, osteoporoosista ja muista terveysongelmista.\nRuokavalio ja kehon pH\nKaikella mitä syöt ja juot on joko positiivinen tai negatiivinen vaikutus kehon pH-arvoon. Jotkin ruuat lisäävät hapon määrää kehossa, kun toiset taas tekevät siitä emäksisemmän. Yleisesti ottaen eläinperäiset tuotteet, kuten liha ja maitotuotteet laskevat pH-arvoa. Hedelmät ja vihannekset taas tekevät kehosta emäksisemmän. Jotta kehon pH-arvo pysyisi ihannetasolla, tulisi sinun syödä monipuolisesti ja tasaisesti sekä happamia että emäksisiä ruoka-aineita. Vältä kuitenkin vahvasti happopitoisuutta lisääviä ruokia, kuten pitkälle prosessoituja aineksia ja roskaruokaa.\nNäin pääset hapokkuudesta eroon\nRuokavalion lisäksi sinun tulee ottaa huomioon ympäristön vaikutus pH-arvoihin. Vältä esimerkiksi myrkyllisiä ja kemiallisia puhdistusaineita ja suosi sen sijaan luonnonmukaisia saippuoita ja puhdistusaineita. Pidä mielessä myös seuraavat vinkit happamuuden säätelyyn:\nLisää vihreiden lehtikasvisten määrää ruokavaliossasi ja juo ainakin yksi vihersmoothie päivässä.\nOta tavaksesi juoda lasillinen huoneenlämpöistä sitruunavettä tyhjään mahaan aamuisin (sitruunahapolla on emäksinen vaikutus, vaikka se onkin happo).\nLisää kasvisten ja hedelmien määrää ruokavaliossasi, nauti niitä etenkin raakana ja suosi vihreitä kasviksia.\nVältä prosessoitujen ja rasvassa paistettujen ruokien nauttimista.\nVältä sokeria ja valkoisia jauhoja, jätä pois makeat herkut, pullat ja keksit.\nMuista juoda tarpeeksi vettä, suosittelemme etenkin tislattua vettä.\nPuhdista kotisi luonnonmukaisilla tuotteilla, kuten ruokasoodalla, sitruunamehulla ja etikalla. Tämä on helppoa ja edullista, ja näillä aineksilla tulee aivan yhtä puhdasta kuin kemiallisilla puhdistusaineilla!\nValikoi kauneudenhoitoon sellaisia tuotteita, jotka koostuvat turvallisista aineista ja vältä ylimääräisiä kemikaaleja. Suosi luonnonkosmetiikkaa niin meikissä, hygieniatuotteissa ja hampaiden hoidossa.\nKun syöt lihaa, panosta laatuun ja etsi käsiisi sellaisia lihatuotteita, joissa karjaeläimet on ruokittu ruoholla eikä rehulla. Suosi kasvispainotteisia aterioita ja syö vain vähän eläinperäistä proteiinia.\nAla lisätä ruokiisi sellaisia hyödyllisiä ravintolisiä kuin vehnänoras, ohra, cayenne-pippuri, merilevä ja spirulina.\nSekoita teelusikallinen ruokasoodaa lasilliseen vettä ja nauti päivittäin.\nJos kärsit happamasta elimistöstä, voit aloittaa ruokavaliomuutokset jo tänään – tulet huomaamaan, että pH-arvo tasapainottuu nopeasti ja tunnet olosi huomattavasti virkeämmäksi.\nKehon normaali pH-arvo ehkäisee vaarallisten sairauksien kehittymistä. Emäksiset ruoat auttavat tasapainottamaan pH-arvoa ja pitämään sairaudet loitolla. Lue lisää »


Kurkistus vuoteen 2050 - heili.fi\nJulkaistu 16.12.2020 08:01 | Päivitetty 16.12.2020 08:01\nOskar Mannelin, Juni Sinkkonen, Venla Siltovuori ja Sini Heikkala porautuvat podcastissaan tulevaisuuden näkymiin nuorten silmin. Kuva: Pasi Huttunen\nMillaista elämää Joensuussa eletään vuonna 2050? Missä ammateissa ihmiset työskentelevät, minkälaisia yrityksiä täällä on? Voiko maaseudulla elää vielä silloin? Entä miten jakselevat ympäristöasiat ja maapallo? Onko tulevaisuus mustaa synkkyyttä vai valoisaa muutosta?\nMuun muassa näiden teemojen ympärillä pyörii 2050-luvulla-podcast, joka on osa Itä-Suomen yliopiston ALL YOUTH -tutkimushanketta.\n– Hankkeen lähtökohta on selvittää, millaisia esteitä tai mahdollisuuksia nuorilla on vaikuttaa tässä yhteiskunnassa, kertoo vastuututkija Nina Tokola.\nTutkimushankkeessa on perinteisten yliopistotutkijoiden lisäksi mukana nuoria kanssatutkijoita, jotka keräävät aineistoa omilla tavoillaan.\nYhden kanssatutkijaryhmän muodostavat podcastia tekevät Venla Siltovuori, 19, Oskar Mannelin, 18, Juni Sinkkonen, 25 sekä Sini Heikkala, 18.\n2050-luvulla-podcastin jaksoissa kurkistellaan tuleviin vuosikymmeniin erilaisten tulokulmien kautta. Vuosiluku 2050 tuntuu nuorista sopivan läheiseltä ja kaukaiselta.\n– Vuosi 2100 tuntuu aika absurdilta, vaikkei siihenkään ole kuin 80 vuotta, sanoo Joensuun normaalikoulun lukiossa opiskeleva Oskar Mannelin.\nAskelmerkit vuoteen 2050 luodaan käytännössä lähivuosina. Tämän päivän poliittiset päätökset ja valinnat heijastelevat nykyisten nuorten aikuisuusvuosiin.\n– Mielestäni on varsin olennaista, että me nuoret, jotka olemme tulevaisuuden sukupolvi, olisimme mukana päätöksenteossa jo tässä vaiheessa. Me olemme se sukupolvi, joka myös joutuu elämään näiden nyt tehtyjen päätösten kanssa, Oskar Mannelin huomauttaa.\nNykyisessä julkisessa keskustelussa tulevaisuus tuntuu usein näyttäytyvän synkässä sävyssä. Lämpenevä ilmasto, lajien katoaminen, väestöräjähdys, ylikulutus, merten muovit, jakautuneet kansat... Voiko tulevaisuudessa nähdä mitään lupauksia paremmasta?\n– Moni nuori pyörittelee näitä dystopia-ajatuksia. Varsinkin ilmastoasiat huolestuttavat ja ahdistavat ihmisiä. Mutta maailmassa tapahtuu paljon hyviäkin asioita. Tätä toiveikkuutta olen halunnut tuoda esille, sanoo Juni Sinkkonen, joka on vetänyt esimerkiksi ilmastotunnepajoja ja opiskelee parhaillaan psykologiaa Itä-Suomen yliopistossa.\n– Toivosta ja unelmoinnista saa voimaa aktivismiin ja toimintaan. Epätoivoon ja synkkään tulevaisuudenkuvaan vaipuminen ei edistä mitään, Sinkkonen huomauttaa.\n– Näitä edistyksellisiä asioita haluamme nostaa esille podcastissa. Että maailmassa on toivoa ja muutos parempaan on mahdollinen.\n2050-luvulla-podcastin tekijät toivovat, että eri-ikäiset kuulijat löytäisivät valonpilkahduksia ja oivalluksia podcastin jaksoista.\n– Tulevaisuuteen on toki aina vaikea nähdä, mutta valo on nimenomaan siinä, että asioita voidaan tulevaisuudessa tehdä viisaammin ja paremmin, Venla Siltovuori huomauttaa.\nPodcastin jaksojen teemat ovat vaihtelevia: ilmastonmuutoksen lisäksi puhetta on muun muassa eurooppalaisuudesta, globalisaatiosta, nuorten poliittisista vaikutusmahdollisuuksista, taiteen tekemisestä ja elämästä maaseudulla.\nKeskinäisen keskustelun lisäksi areenalle marssitetaan vieraita, joiden kanssa tekijät kiikaroivat tulevaisuuteen.\nOnko jokin aihepiiri, minkä suhteen tulevaisuutta on mahdoton visioida?\n– Ainakin poliittisten valtasuhteiden arvuuttelu on aika turhaa. Sitä on mahdoton ennakoida, mikä puolue tai suuntaus pitää valtaa missäkin vaiheessa seuraavina vuosikymmeninä, Oskar Mannelin sanoo.\nSiitä, millainen maailma ja Joensuu ovat 2050-luvulla on tämän päivän parikymppisillä monenlaisia toiveita.\n– Toivottavasti täällä on 2050-luvulla sen ajan nuoria ihmisiä. Nuoret tuovat ympäristöönsä elämää kaikilla tasoilla, Venla Siltovuori miettii.\n– Samoin toivoisin, että luonto säilyisi täällä yhtä läheisenä ja hienona. Pohjois-Karjalassa on paljon ainutlaatuista osaamista ja tekemistä; toivon mukaan näin on vuosienkin päästä.\nJuni Sinkkosen toiveissa Joensuussa olisi 30 vuoden päästä entistä enemmän kulttuuritarjontaa.\n– Toivoisin, että saisimme tänne entistä helpommin saavutettavia kulttuuripaikkoja. Joensuussa on jo nyt ihanan monipuolista kulttuuritarjontaa ja -elämää, mutta esimerkiksi tanssille sopivien tilojen suhteen on paljon kehittämistä.\nYksi toive on myös selvä: nuorten ääni pitäisi saada kuuluviin yhteiskunnassa nyt eikä vasta vuosien päästä.\n– Kaikenlaiseen suunnitteluun ja päätöksentekoon kaivattaisiin lisää osallisuutta. Se että eri-ikäiset ihmiset pääsisivät vaikuttamaan yhteiskunnan kehitykseen, toisi paljon hyvää, sanoo Oskar Mannelin.