tyottomat | Sähkö41\nIlmoittaudu työvoimatoimistoon viimeistään ensimmäisenä työttömyyspäivänä.Sieltä saat mukaasi päivärahahakemuksen.Voit myös tulostaa sen työttömyyskassan sivulta kohdasta Lomakkeet. Samasta kohdasta voit tulostaa myös palkkatodistuslomakkeen.\nTyövoimatoimisto antaa työttömyyskassalle työttömyyttäsi koskevan lausunnon. Oikeus työttömyysetuuksiin alkaa aikaisintaan ilmoittautumispäivästä lukien.\nEnsimmäinen ilmoittautuminen tehdään aina henkilökohtaisesti työvoimatoimistossa käymällä ja täyttämällä työnhakijaksi-ilmoittautumislomake. Mukana on hyvä olla viimeisin työ- tai lomautustodistus sekä muut työttömyyteen liittyvät asiapaperit. Työvoimatoimisto antaa sinulle ajan alkuhaastattelua varten, jossa selvitetään tarkemmin työttömyyspäivärahaan mahdollisesti vaikuttavat asiat.\nTyövoimatoimiston antamia ilmoittautumispäiviä on noudatettava, koska päivärahan maksaminen katkeaa heti samana päivänä, kun työnhakukorttiin merkitty uusimispäivä umpeutuu. Työvoimatoimiston antamat lausunnot sitovat kassaa, eikä kassa voi maksaa päivärahaa, mikäli työnhakusi ei ole voimassa. Jos työnhakusi katkeaa, et voi uusia sitä takautuvasti viittaamalla esimerkiksi unohtamiseen, pitkään ilmoittautumisväliin, auton rikkoutumiseen, lapsen sairastumiseen tai muuhun inhimilliseen syyhyn.\nTäytä ensimmäinen työttömyyspäivärahahakemus vähintään kahdelta täydeltä kalenteriviikolta huolellisesti. Puutteellisesti täytetty hakemus palautetaan täydennettäväksi.\nLähetä ensimmäisen hakemuksen liitteenä:\nPalkkatodistus vähintään työttömyyttä edeltäneeltä 34 työssäoloviikolta.Todistuksessa tulee näkyä ennakonpidätyksen alainen tulo ja siihen sisältyvät lomarahat ja lomakorvaus eriteltyinä. Lomarahaa ja lomakorvausta ei siis tule ilmoittaa yhteissummana.\nJäljennös lomautus- tai irtisanomisilmoituksesta\nAvio-/avopuolison virkatodistus ja ote talonkirjasta/kotipaikkarekisteristä, jos haet lapsikorotusta avio-/avopuolison lapsista, jotka asuvat samassa taloudessa. Omista lapsista virkatodistusta ei tarvitse lähettää.\nKopio sosiaalietuudesta annetusta päätöksestä (esimerkiksi lasten kotihoidontuki, myös puolisolle maksettu)\nPalkkatodistus tai veroselvitys viimeksi valmistuneesta verotuksesta, jos sinulla on päätyön aikana alkanut toinen työ, joka jatkuu työttömyysaikana.\nAlkuperäinen verokortti, jos sinulla on niin sanottu porrasverokortti tai olet hakenut muutosverokortin verotoimistosta.Muuten verokorttia ei tule lähettää, koska työttömyyskassa saa verotiedot suoraan verottajalta. Uudet verotiedot astuvat voimaan 1.2.2010.\nMikäli maksat itse jäsenmaksusi, tarkista että ne on maksettu työttömyyden alkuun saakka. Päivärahan maksaminen viivästyy, mikäli jäsenmaksut eivät ole kunnossa.\nLisää tietoa saat Sähköliiton työttömyyskassan sivuilta.\nCopyright -Turun Seudun Sähkötyöntekijät


Uuden Lastensairaalan talotekniikan suunnittelu loppusuoralla - Ramboll Finland Oy\nSuomi Media Uuden Lastensairaalan talotekniikan suunnittelu loppusuoralla\nUuden Lastensairaalan talotekniikan suunnittelu loppusuoralla\nUuden Lastensairaalan ensimmäinen osa luovutetaan käyttäjälle Helsingin Meilahdessa ensi vuonna. Nyt Rambollin talotekniikan suunnittelijoiden pääurakka kohteessa lähestyy loppuaan, mutta rakennustyöt jatkuvat. Suunnitelmia päivitetään, täydennetään ja tarkennetaan koko rakentamisen ajan.\nYksikönpäällikkö, LVIA-tekniikka Pohjois-Suomi, sairaalahankkeet koko Suomi\nP: +358 44 598 4995\nLähetä viesti Janne Yli-Tokola\nLVIA-suunnittelun projektipäällikkö Janne Yli-Tokola Rambollista kertoo, että tässä projektissa suunnittelua ja rakentamista on tehty poikkeuksellisen paljon yhtä aikaa.\n― Ehdimme suunnitella vain vuoden, kun rakentaminen jo käynnistyi. Siirryimme hankesuunnittelusta melkein suoraan toteutussuunnitteluun, minkä vuoksi yleissuunnitteluvaihe laadittiin hyvin tiukalla aikataululla.\nYli-Tokolan mukaan yhteistyö eri suunnitteluosapuolien välillä on sujunut projektissa erinomaisesti. Lähes viikoittain pidetyillä suunnittelupalavereilla on varmistettu, että tieto tiimien välillä kulkee.\nKohteena Lastensairaala sisältää normaaleja sairaalatilojen erityispiirteitä, muun muassa puhtausluokitus P1, paljon vesi- ja viemäripisteitä, suuret ilmamäärät, useita ilmanvaihtokoneita sekä paljon sairaalakaasupisteitä. Sairaaloiden lämmitys- ja jäähdytysenergian sekä käyttövedenkulutus on tyypillisesti niin suurta, että Lastensairaalan energialuokaksi saatiin tavoitteiden mukainen C. Tarkoitus on vielä hakea rakennukselle BREEAM -ympäristösertifikaattia.\nSuunnittelua julkisuuden valokeilassa\nHankkeen synnyttämä julkinen mielenkiinto on ollut erittäin suuri sekä kohteen itsensä että sen rahoitusmallin vuoksi. Lastensairaalalle on kerätty vuosikausia lahjoitusvaroja nimekkäiden julkisuuden henkilöiden tukemana.\nKaiken kaikkiaan projektissa on ollut mukana noin 25 Rambollin LVIA-suunnittelijaa ja teknistä avustajaa. Täysipäiväisesti suunnittelu on työllistänyt kymmenkunta henkilöä. Janne Yli-Tokola on tyytyväinen mielenkiintoisen hankkeen läpivientiin tiukasta aikataulusta huolimatta.\n― Tällaista näkyvää, julkista hanketta seurataan tarkalla silmällä, mikä tuo suunnitteluun omat kuvionsa. On hieno asia, että olemme saaneet olla mukana toteuttamassa tätä.\nRamboll vastaa Lastensairaalan LVIAJ-suunnittelun lisäksi energia- ja elinkaarikonsultoinnista, huoltokirjakoordinoinnista sekä rakenne- ja geosuunnittelusta.


Radiohiilimääritykset | LUOMUS\nIlmakehään iskeytyvät kosmiset säteet osuvat ilmassa oleviin hiukkasiin (atomeihin, molekyyleihin) ja aiheuttavat ilmakehän typen muuntumisen radiohiileksi (14C). Osana ilmakehän hiilidioksidia (CO2) radiohiili päätyy yhteyttämisen kautta kasveihin, ravintoketjun kautta eläimiin ja ihmisiin ja hiilen kierron kautta koko ympäristöön. Oletetaan, että lopulta eliöihin päätyy niiden kuolinhetkeä vastaava ilmakehän radiohiilipitoisuus.\nKun eliö kuolee, hiilenvaihto ympäristön kanssa loppuu. Kun radiohiiltä ei enää vaihdu ympäristön kanssa on radioaktiivinen hajoaminen ainoa tapa, jolla radiohiilen määrä muuttuu. 5730 vuoden (14C:n puoliintumisaika) kuluttua määrästä on vain puolet jäljellä. Radiohiilipitoisuus voidaan mitata jopa noin 50000 vuoden ikäisistä näytteistä.\nLöytyneen näytteen radiohiilipitoisuus voidaan mitata huolellisen käsittelyketjun jälkeen laboratoriossa. Näytteen pitoisuutta verrataan vuoden 1950 standardinäytteen radiohiilipitoisuuteen. Arvojen suhteen ja puoliintumisajan perusteella määritetään radiohiili-ikä vuodesta 1950 taaksepäin laskien yksikössä before present (BP). Koska ilmakehän radiohiilipitoisuus on aikojen kuluessa vaihdellut, vuoden 1950 radiohiilipitoisuus ei kuvaa täysin menneisyyden arvoa, vaan radiohiili-iät korjataan vastaamaan kalenterivuosia erityisen kalibraatiokäyrän avulla.\nRadiohiilipitoisuus mitataan useimmin joko nestetuikelaskennalla tai kiihdytinmassaspektrometrisesti (Accelerator Mass Spectrometry - AMS). Luomuksen Ajoituslaboratorio käyttää yksinomaan kiihdytinmassaspektrometriaa, sillä se on tarkin käytössä olevista menetelmistä.\nLuokittelu ja evoluutio


Niin kylmää että melkein kuumaa\nEtusivu / Lapin ammattikorkeakoulu - Lapin AMK / Esittely / Ajankohtaista / Uutisarkisto / Niin kylmää että melkein kuumaa\nToisen vuosikurssin rakennustekniikan insinööriopiskelijat rakensivat saunan lumesta ja jäästä.\nLumi- ja jäärakentamisen teoriaan tutustumisen jälkeen opiskelijat suunnittelivat vaihtoehtoisia rakenteita. Suunnitelmia syntyi seitsemän, joista opiskelijat itse valitsivat yhden toteutettavaksi, ja tarttuivat rakennustyöhön. Sauna valmistui kolmessa päivässä.\nRantavitikan toimipisteen etupihalle noussut sauna oli rakennusinsinööriopiskelijoiden toisen lukuvuoden CDIO-projekti.\nSaunassa on lumikupoli, jonka sisällä on jäästä tehty kiuas jäisine kivineen sekä jäälauteet. Teosta täydennettiin saunan pihalle muutamalla lumi- ja jääveistoksella, joihin tehtiin Suomi 100 teemalla Lapille sopiva lause: tehemä yhdessä.\nLisäksi opiskelijat tekivät kaksi erillistä lumiteosta, jotka kuvaavat Suomen historiaa. Loppusilaukseksi teokset valaistiin led-valoilla. Lumena käytettiin luonnon lunta, ja jäät käytiin nostamassa Lehtojärvestä.\nOpintojakson avulla opiskelijat saivat teoreettisen ja käytännön tuntemuksen lumeen ja jäähän rakennusmateriaalina. Teos on pystyssä koulun pihalla maaliskuun loppuun saakka kelien mukaan.\nKuvat Kai Ryynänen


Asiantuntijat haluavat puhalluskokeen kaikille tapaturmapotilaille - Kotimaa - Uutiset - MTV.fi\nAsiantuntijat haluavat puhalluskokeen kaikille tapaturmapotilaille\nJulkaistu 11.09.2014 04:48\nAsiantuntijoiden mukan noin 40 prosenttia tapaturmassa loukkaantuneista potilaista on päihtyneitä. Kuvituskuva.\nKaikki päivystyspoliklinikalle tulevat tapaturmapotilaat pitäisi puhalluttaa, sanovat kansanterveystieteen dosentti Ilona Nurmi-Lüthje ja Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen erityisasiantuntija Marjatta Montonen.\nMahdollisen humalatilan selvittäminen olisi Nurmi-Lüthjen ja Montosen mukaan potilaan edun mukaista oikean jatkohoidon varmistamiseksi.Nykyisin puhalluskäytännöt ovat vaihtelevia, ja puhalluksesta voi kieltäytyä. Eduskunnan oikeusasiamies on todennut, ettei kaikkia tapaturmapotilaita tulisi kaavamaisesti puhalluttaa. Sosiaali- ja terveysalan lupa- ja valvontavirasto Valvira on samoilla linjoilla oikeusasiamiehen kanssa. Mainos (uutinen jatkuu alla)\nNürmi-Lüthje ja Montonen ihmettelevät oikeusasiamiehen ja Valviran linjauksia. Erityisasiantuntija Montonen ei löydä mitään syytä sille, miksei kaikkia tapaturmapotilaita voisi puhalluttaa.– Tarkka tieto alkoholistatuksesta on välttämätöntä esimerkiksi silloin, jos vamman hoito edellyttää anestesiaa. Sen selvittäminen on normaali osa ensihoitoa sen jälkeen kun välitön ensiapu on annettu, Montonen sanoo.Montonen ja Nurmi-Lüthje näkevät myös, että puhalluttaminen ja päihteiden käytön puheeksi ottaminen päivystyksessä ja ensihoidossa auttaisi riskikäyttäjiä.\nNurmi-Lüthjen mukaan päivystyspoliklinikoilla tehtyjen puhallustestien perusteella noin 40 prosenttia tapaturmassa loukkaantuneista potilaista on päihtyneitä. MTV UUTISET - STT\nTurun Sanomat: Riskipotilaita jää vaille lääkärin vastaanottoa päivystyksessä


Talousmatemaatikko Nassim Taleb lyttää Bitcoinin: ”Arvo täysin nolla” - Taloussanomat - Ilta-Sanomat\nMusta joutsen -kirjastaan tunnettu Nassim Taleb kyseenalaistaa myös bitcoinin taustalla olevan lohkoketjuteknologian hyödyllisyyden.\nFilosofina ja talousmatemaatikkona tunnettu kirjailija Nassim Taleb ei pidä Bitcoinia minkään arvoisena. Kuva: Dado Ruvic / Reuters\nFilosofina ja talousmatemaatikkona tunnettu kirjailija Nassim Taleb arvostelee kryptovaluutta bitcoinia kovin sanoin. Tuoreessa kuusisivuisessa artikkelissaan hän myös kyseenalaistaa bitcoinin taustalla olevan lohkoketjuteknologian hyödyllisyyden.\nTalebin mukaan bitcoin ei ole kovasta suitsutuksesta huolimatta onnistunut todistamaan, että se todella olisi täysin suvereeni valuutta. Hänen mielestään bitcoinia ei oikeastaan voi edes määritellä valuutaksi.\nTaleb väittää bitcoinin arvon olevan ”täysin nolla”. Hän myös katsoo, ettei bitcoinin kykyyn säilyttää arvoa voi luottaa. Hän ottaa vertailukohdaksi kullan ja muut jalometallit – joskin huomauttaen, ettei vertaus ole mitenkään täydellinen – ja toteaa, etteivät ne vaadi samanlaista ylläpitoa kuin bitcoin.\n– Kulta ja muut jalometallit säilyttävät arvonsa ilman, että ne vaativat jatkuvasti ylläpitoa. Ne säilyvät läpi aikojen eivätkä tuhoudu ajan saatossa, Taleb kirjoittaa.\nJotkut analyytikot ovat esittäneet bitcoinin olevan oiva sijoituskohde, jos haluaa suojautua inflaatiolta. Taleb on tästäkin eri mieltä. Hän perustelee näkemystään sillä, ettei bitcoinin arvo ole osoittautunut kovinkaan vakaaksi, ja viittaa vuoden 2020 maaliskuuhun, jolloin bitcoin syöksyi reippaasti osakemarkkinoita alemmalle tasolle.\nArtikkelissaan Taleb arvostelee bitcoinin ohella lohkoketjuteknologiaa, johon kryptovaluutta pitkälti nojaa. Hänen mukaansa teknologian väitetyistä hyödyistä ei ole minkäänlaisia todisteita.\n– Ei ole todisteita siitä, että kyse olisi huipputeknologiasta – ellei huipputeknologia sitten tarkoita aivan jotakin muuta kuin hyödyllistä.\nLibanonilaissyntyinen, sittemmin Yhdysvaltoihin asettunut Nassim Taleb on arvostettu talouskeskustelija. Hän on 1990-luvun lopulta lähtien harjoittanut aktiivisesti myös sijoittamista. Taleb nousi maailmanmaineiseen vuonna 2007 julkaistulla kirjallaan Musta joutsen: Erittäin epätodennäköisen vaikutus.\nTalebin bitcoinia koskevista näkemyksistä uutisoi Markets Insider.


Tuotteen Panda suklaalakritsirae valmistusmaa on Suomi. Se on saanut vierailijoilta pistekeskiarvon 4,47 eikä se täytä top 100 -listan kriteerejä. Katso lisäksi jäsenten arviot tuotteesta ja kaikki Panda -tuotteet. Tuote kuuluu Suklaalevyraadissa tuoteryhmiin Lakritsi & salmiakki, Sokerikuoriset.\nMinna 02.05.2011 : Ihanan suklainen ja lopuksi maistuu laku juuri sopivasti :) Kokonaisuus on täydellinen!\nMiia 19.01.2011 : Keltainen pallero, jonka sisällä maitosuklaata ja pieni lakusydän. Sopivasti suklainen ja laku tuo oman kivan vivahteen, makeusaste on sopiva eikä ole liian raskas. Tämä on hyvää! Nam! Näitä lisää!\nLaura Laitinen 31.05.2010 : Ihana suklaa lakurae joka on niin ihanaa!!\nBete 13.09.2008 : Kyllä. Tämä on todella hyvää ja aski on hetkessä syöty. Sopiva herkku mistä ei tule ylensyöneeksi.\nYAM-YAM 02.07.2008 : Rapean sokerikuoren alta paljastuu. Pandan herkullista lakua ja suklaata. Suklaan maku tulee ensiksi esille, laku tuo pienen raikkauden kokonaisuuteen. Liian pieni aski, nyt kun näitä alotti vetämään.\nsuklaasydän 24.06.2008 : Suklaarae on suussasulavan makea ja herkullinen naposteluun sopiva makeinen!\nlizah 14.04.2008 : Nämä on huippuja! Rapea karkkikuori jonka perässä hyvää pandan lakua ja sisällä sopivasti maitosuklaata. Tästä ei voi muuta sanoa!\nar 05.03.2008 : Nam\nLafayette 08.10.2007 : laku ja suklaa on saumaton yhdistelmä\nKaakaolehmä 12.06.2007 : tämähän on vanha tuote uudessa asussa! nämä on nimittäin pääsiäisen aikaan myytäviä noora noita-akka(vai mikä olikaan...)-rakeita askiin laitettuna. olis voinu pitää nä pusseissa niin näitä olis kerta-annoksessa enemmän :D tosi hyviä on, ihme kyllä suklaan ja lakun yhdistelmä toimii! nam!


Internetnetweb toivoo etiopialaisen homon elävän paljon hyödyllisempää kuin koskaan ennen.\nTytöt olivat baarissa shotteja saa tuhlata nautimme aterian ja maksetaan palvelimen kysyin sitten palvelimelle, jos atomi numero 2 haluttu etiopian homo töihin 20 pyysin häntä mennä ulos jopa tytöt 10 min jälkeen vasen siipi ja sanoa heille, että he on puhelun joku, että edellä mainittu, että he olivat tonaalinen autonsa ja että ne olisi otettava pysäköity jonnekin muualle en NÄPPÄINTÄ AUTO\nEtiopialainen Homo. Hän Sanoi, Että Valehtelit.\nSe oli lähes keskiyöllä, kun hän liukastui pois ruuvi, cushiony koko puulattiat ja tähyili osaksi hallituksen ristikkäin sali. Hänen 15-vuotias poikansa heräsi hiljaisuuteen kuin hän olisi tiennyt heliumin elävän, - istumassa hänen sylimikrokokeessaan. Tämä oli kaivata ollut hänen joka yö etiopian homo rituaali: Kun tunnit toimiva video pelit — niitattu viime axerophthol maallinen huolta aseet ja gore, Adrenaliini pumppaus — atomic numero 2 olisi tuuli pois havainnoimalla videot epätavallinen pelaajat pelaa.


Poista APT Ransomware | PC Threats\nPoista APT Ransomware\nVinkkejä APT Ransomware poisto (Uninstall APT Ransomware)\nAPT Ransomware voi näkyä tietokoneen tyhjästä; tai ainakin tämä on, miten sinusta tuntuu, kun ymmärtää, että tällaiset tiedostot, kuten kuvat, videot, Arkisto ja enemmän, älä avaa ja on uusi tiedostotunniste. Mutta itse asiassa tartuttaa järjestelmään tämän ”vakava” uhka, itse, joka voi maksaa sinulle ”life” tiedostoja. Harvoin on mahdollista, että kun maksat ransom maksu rikolliset haluavat vastineeksi salauksen ohjelmaa tai yksityinen avain, tosiasiassa ne avaavat nämä tai infektio itse toimii salauksen.\nValitettavasti jos kieroa ransomware ei ole mahdollisuus purkaa tiedostot vielä vaikka maksat. Suosittelemme voit poistaa APT Ransomware tällä hetkellä huomaat sen läsnäolon tietokoneessa. Lisätietoja riskit ja miten voit suojata tietokoneesi Lue koko raportti.\nRansomware infektioiden osalta on tärkeää, että ymmärrät, miten voit tartuttaa järjestelmään heidän kanssaan. Itse asiassa on hyvin helppoa tehdä niin. APT Ransomware, aivan kuten useimmat sen peers jaetaan roskapostin ilkeä liitteenä. Tämä on luultavasti kaikkein suosikki tapa rikollisille levittää kieroa ohjelmiaan. Itse asiassa on melko helppo harhauttaa ihmisiä asioissa, jotka saattavat liittyä kaikille todella. Nämä spams voi näyttää olevan kiireellisiä ongelmia Maksamattomat laskut väärin antaa luottokorttitiedot, ongelmia myöhässä pysäköinti, hyvin, ja niin edelleen. Jahka te hankkia moinen lähettää postissa Saapuneet tai vaikka se on Roskaposti-kansiossa, on todennäköisesti, ettette epäröi sitä. Oikein? Väärin, valitettavasti. Koska tällaista postia avatessa löydät vain viestin, että edelleen vakuuttaa teille, että sinun täytyy nähdä tämä liite, jota voisi teeskennellä olevansa kuva myöhässä olevat laskun tai hienoa kyseessä.\nVaikka ransomware-infektiot, jotka mahdollisesti poistetaan yksinkertaisesti avaamalla spam mail, useimmat näistä uhkista todella aktivoituu, kun Tallenna liitetiedosto ja suorita se. Sen sijaan väitetty lasku tai asiakirja jälkisäädös alku jalkeilla tältä uhalta. Tietenkin saatat nähdä fake lasku tai vaikka mitä, mutta kun huomaat, että tämä ei ole todellista, tiedostot on salattu ja saavuttamattomissa. Tämän vuoksi korostamme aina, että on tärkeää, että voit olla varovainen noin sähköpostiviestien. Muista, että kun poistat APT Ransomware jälkeen huomaamattaan, voit silti menettää kaikki tiedostot. Ehkäisy on keskeinen. ja tietenkin tehdä säännöllisesti varmuuskopioita siirrettävään tietovälineeseen.\nMeidän tutkijat ovat havainneet, että malware-ohjelma on rakennettu avoimen lähdekoodin infektion piilotettu repiä Ransomware. Lisäksi hankkeesta oli tarkoitus tutkimuskohteena tietoturva-asiantuntijoiden, miten ransomware-hyökkäys toimii. Jotkut rikolliset näki potentiaalin että ja ratsasti aallot. Olemme nähneet useita uhkia hylätty projekti, kuten 8lock8 Ransomware ja Uyari Ransomware tuhkasta. Tämä ilkeä ohjelma salaa kohdennettuja AES-256 algoritmi, joka on sisäänrakennettu Windows-tiedostoja. Muuttuneita tiedostoja saada ”.dll”-tunniste, joten he näyttävät ”myphoto.jpg.dll”, jonka pitäisi antaa sinulle vihjeen siitä olet tekemisissä ransomware identiteettiä.\nTämä ransomware ei korvaa työpöydän taustakuvaksi pelottava lunnaita merkille varoitus. Sen sijaan se luo ”DECRYPT_YOUR_FILES. HTML-tiedosto joka mahdollista hakemistoon luonnollisesti myös työpöydän. Joten käytännössä et edes tiedä vaarallinen uhka lyödä sinua, ennen kuin yrität käyttää salattuja tiedostoja tai huomaat lisätty ”.dll” extensions. Kun avaat .html lunnaita merkille, opit, että tiedostot on salattu RSA-4096, joka ei ole edes totta. Sinulla on 5 päivää siirtää noin 600 dollaria arvoinen Bitcoins nämä rikolliset. Saat tarvittavat tiedot Bitcoins sekä Bitmessage, jossa sinulla on lähettää lompakko osoite ja Henkilötunnuksen löydät tämän sivun. Yleensä on hyvin vaarallista lähettää rikolliset vaadittu määrä, koska on hyvin mahdollista, että ne ei häiritse purkaa tiedostot tai lähettää sinulle yksityinen avain. Kuitenkin tässä tapauksessa meidän tutkijat ovat havainneet, että haitallista koodia ei edes yhteyttä C & C (komento- ja) palvelimet, mikä tarkoittaisi yksinkertaisesti sitä, että ei ole mitään keinoa voit saada työkalu tai avain joko. Toisin sanoen tämä on huijaus ”kiireestä kantapäähän.” Siksi sinun ei tarvitse tuntikausia raastava selvittää, mitä tehdä. Koska on vain yksi asia voit tehdä: APT Ransomware ASAP on poistettava järjestelmästä.\nMiten lopettaa APT Ransomware?\nJos olet onni, joudut ehkä varmuuskopion, jonka avulla nyt. Mutta ennen kuin liität hätäisesti, ulkoinen Flash-asema tai Kiintolevy, varoitamme teitä poistaa APT Ransomware ensimmäinen, jos et halua puhtaita tiedostoja salataan liian. Voit käyttää oppaamme alla, jos haluat poistaa tämän tartunnan manuaalisesti tietokoneesta. On kuitenkin mahdollista, että sinulla on ollut tarpeeksi haittaohjelmien hyökkäykset ja nyt haluat rauhallisin mielin. Anna meidän auttaa sinua siinä suosittelemalla ammatillinen haittaohjelmamääritystiedostot ohjelma, kuten SpyHunter, joka säästää tietoturva-päänsärkyä automaattisesti käyttöön.\nOpi APT Ransomware poistaminen tietokoneesta\nAskel 1. Miten poistaa APT Ransomware Windowsista?\nAskel 2. Miten poistaa APT Ransomware selaimissa?\na) Poista APT Ransomware liittyvän sovelluksen Windows XP\nb) APT Ransomware liittyvä ohjelma poistaa Windows 7 ja Vista\nc) Poista APT Ransomware liittyvän sovelluksen Windows 8\nKlikkaa APT Ransomware liittyvät ohjelmistot\nValitse APT Ransomware liittyvän sovelluksen\nValitse APT Ransomware liittyvää ohjelmaa\na) Poistaa APT Ransomware Internet Explorer\nb) Poistaa APT Ransomware Mozilla Firefox\nc) APT Ransomware poistaminen Google Chrome\nPoistaa APT Ransomware ja valitse uusi moottori\nSisu jotta etsiä kaistale ja poistaa APT Ransomware\nLopettaa APT Ransomware ja valitse uusi palveluntarjoaja


Koskikeskus on monipuolinen kauppakeskus kaupungin keskustassa. Koskikeskuksen alimmassa kerroksessa sijaitsee viihtyisä ja erityisesti perheiden suosima elokuvateatteri Finnkino Cine Atlas. Elokuvateatterin yhteydessä toimii myös suosittu kahvio ja jäätelöbaari. Finnkino Cine Atlaksessa on neljä salia ja yhteensä 585 asiakaspaikkaa.\nKoskikeskuksessa on kymmenittäin erikoisliikkeitä sekä kahviloita ja ravintoloita.\nAsiakkaiden käytössä on 430 autopaikan lämmin pysäköintilaitos. www.finnpark.fi\nFinnkinon elokuvateatterit ovat elämyskeskuksia, joissa voit järjestää monenlaisia tapahtumia, kokouksista seminaareihin. Järjestä oma elokuvanäytös sympaattisessa Finnkino Cine Atlaksessa!\nDolby Digital 7.1 EX\nKaikki salit: 1-2 paikkaa\nSalin 1 pyörätuolipaikat ovat myynnissä vain teatterin kassalla ja pääsy on mahdollista henkilökunnan avustuksella. Saleihin 2-4 on pääsy pyörätuolilla suoraan aulasta ja pyörätuoli paikat ovat salin eturivissä.\nCine Atlaksen löytötavarat toimitetaan Suomen Löytötavarapalveluun.\nAvoinna ma-pe klo 9-17, lauantaisin puhelinpalvelu klo 10-14


Nostaako sokeri sydäntautiriskiäsi? Siihen riittää tavallinen aamiainen ja välipala | ET\nNostaako sokeri sydäntautiriskiäsi? Siihen riittää tavallinen aamiainen ja välipala Teksti Marja-Liisa Husso\nLiiallisen rasvankäytön vaaroista on kirjoitettu monen mielestä jo kyllästymiseen asti, mutta myös ylenmääräinen sokeroitujen tuotteiden nauttiminen on sydänterveyden kannalta haitallista.Amerikkalaistutkimuksessa todettiin, että mitä enemmän koehenkilöt saivat sokeria päivittäin nauttimistaan juomista, sitä huonommiksi heidän rasva-arvonsa muuttuivat. Muutos näkyi jo kahden viikon jälkeen. Sokerikuorma nosti erityisesti veren triglyseridi- ja LDL-kolesterolipitoisuuksia. Lisäksi niin sanotut apolipoproteiinipitoisuudet suurenivat, mikä viittaa lisääntyneeseen sydänsairausriskiin.Lue myös: Oletko koukussa makeaan? Sokeri varastoituu rasvaksiMiten sokeri sitten vaikuttaa veren rasva-arvoihin? Sokeri- ja rasva-aineenvaihdunta ovat kiinteässä yhteydessä keskenään.– Elimistö voi varastoida sokerin sisältämää ylimääräistä energiaa pitkäaikaisesti vain muuttamalla sitä rasvaksi. Tästä syystä osa maksaan kertyvästä sokerista muuttuu triglyseridiksi eli rasvaksi, selittää Sydänliiton ylilääkäri Mikko Syvänne.Maksa pyrkii pääsemään eroon kertyvästä rasvasta siten, että se erittää sen vereen niin sanottuna VLDL-lipoproteiinina. Se sisältää pääosin triglyseridejä mutta myös kolesterolia. VLDL puolestaan on LDL:n eli niin sanotun pahan kolesterolin esiaste, jota muodostuu, kun triglyseridit on pilkottu pois lihaskudoksessa polttoaineeksi ja rasvakudoksessa varastoitavaksi.Amerikkalaistutkimuksessa veren rasva-arvot alkoivat nousta jo silloin, kun koehenkilön sokerin saanti ylitti 10 prosenttia päivän energiasta. Se tarkoitti noin kahta tölkkiä virvoitusjuomaa päivässä. 10 prosenttia energiasta muodostuu kevyttä työtä tekevällä noin 70-kiloisella aikuisella noin 50 grammasta sokeria päivässä.– Sen määrän sokeria saa pienestä, 100 gramman suklaalevystä, tai vaikkapa vain aamiaisesta ja välipalasta yhteensä, jos aamiaisella on nauttinut purkillisen jugurttia ja puoli desiä sokeroitua mysliä sekä välipalaksi pienen jäätelötuutin ja kaksi keksiä, sanoo Sydänliiton ravitsemusasiantuntija Tuija Pusa.Jugurtissa enemmän sokeria kuin jäätelössäHarva tiedostaa, että jugurttipurkillisessa on sokeria enemmän kuin pienessä jäätelötuutissa.Sokerin merkitystä sydänterveydelle on nostettu esille ikään kuin uutena asiana, mutta sen huono ravintoarvo ja lihottava vaikutuskin on ollut tiedossa jo ennenkin. Toki tiedon määrä on lisääntynyt ja käsitys aineenvaihduntaprosesseista tarkentunut.Kiinnostava artikkeli: Ahmitko herkkuja pahaan oloosi? Onko rasva kuitenkin meillä edelleen se suurempi paha kuin sokeri?– En asettaisi rasvaa, sokeria tai suolaa mihinkään järjestykseen, vaan sydänterveyden kannalta kohtuus kaikkien niiden käytössä on paikallaan, Mikko Syvänne sanoo.Tuija Pusa ja Mikko Syvänne suosittelevat valitsemaan kaupassa Sydänmerkki-tuotteita. Niissä on suhteessa vähemmän sokeria ja suolaa sekä laadultaan parempaa rasvaa kuin vastaavissa muissa tuotteissa.Lähteenä lisäksi: Duodecim.fi\nNostaako sokeri sydäntautiriskiäsi? Siihen riittää tavallinen aamiainen ja välipala Vierailija 25.05.2015 klo 11:43 Miksi juoda sokeroituja juomia! Terveellisiä mehuja saa ilman lisättyä sokeria, tarkkana vain lukee tuoteselosteet. Kuin myös maustamattomia ja rasvattomia tai lähes rasvattomia jogurtteja on jo monia. Turkkiilainen olisi lemppari mutta tuo 10 rasvaprosenttia arveluttaa. Maustamatonta voi muilla keinoin maustaa kuin sokerilla. Ehkä vähäinen hunajakin on parempi kuin valkoinen sokeri. Viljan syönti on myös yksi paha jota tulee toppuutella. Olen itse testannut,...\nklo 11:31 | 25.5.2015\nNostaako sokeri sydäntautiriskiäsi? Siihen riittää tavallinen aamiainen ja välipala http://http://viihdefoorumi.eu/viewtopic.php?f=30&t=20&start=420/viewtopic.php?f=30&t=20&start=420 Tyydyttynyt rasva ei aiheuta sydäntautia!


Koetko ahdistusta alkavasta työviikosta? "Sunnuntaiblues" on oikea ilmiö – saapuva maanantai vie myös yöunet - MTVuutiset.fi\nKoetko ahdistusta alkavasta työviikosta? "Sunnuntaiblues" on oikea ilmiö – saapuva maanantai vie myös yöunet\nOletko aina myöhässä joka paikasta, vaivaako jatkuva kiire? Tämä lista on taatusti sinulle!\nJulkaistu 03.11.2019 18:58\nKuluttajasivuston kyselyn mukaan moni kokee "sunnuntaisurua" viikonlopun loppumisen vuoksi.\nKoetko sunnuntaina tuskaa siitä, että viikonloppu on ohi? Ilmiö on yleinen: moni kokee "sunnuntaisurua" viikonlopun loppumisen vuoksi, kertoo CNN.\nPatjoja arvosteleva kuluttajasivusto The Sleep Judge -sivusto kysyi tuhannelta ihmiseltä heidän sunnuntaistaan. Vastaajien keski-ikä oli 36 vuotta, ja kaikki olivat töissä työpaikassa, jossa työviikko alkoi yleensä maanantaina. Vastaajat esimerkiksi arvioivat kokemaansa ahdistusta asteikolla 1–5.\n81 prosenttia koki ahdistusta sunnuntaisin\nKyselyssä selvisi, että 81 prosenttia vastaajista koki ahdistusta sunnuntaisin. Maanantaikauhu oli pahimmillaan illalla, ja maanantai oli viikon pelätyin päivä. Sunnuntaisin vastaajat myös nukkuivat huonoimmin.\nAnkeuden tunne ei johdu siitä, että oma työpaikka ei olisi mieluinen. Jopa ne, jotka pitivät työstään, kokivat ahdistusta, unihäiriöitä ja olivat allapäin – tosin vähemmän kuin he, jotka inhosivat työpaikkojaan.\n95 prosenttia sunnuntaisin ahdistuneista kuitenkin uskoi, että ahdistuksen syy on työstressi.\nSunnuntai aiheuttaa "todella pahaa" ahdistusta\nSunnuntaituskaa on tutkittu kyselyin aiemminkin. Aiemmassa vuoden 2015 kyselyssä 76 prosenttia amerikkalaisvastaajista ja 42 prosenttia eurooppalaisvastaajista kertoi kokevansa "todella pahaa" sunnuntaiahdistusta.\nSunnntaimorkkikseen voi hakea apua perinteisillä tavoilla. Stressin vähentämisessä voivat auttaa esimerkiksi liikkuminen, television tai elokuvan katsominen, perheen kanssa vietetty aika ja ulkoilu.\nLähteet: CNN.com, Thesleepjudge.com\nStressi Työelämä Työ Mielenhallinta Nukkuminen Terveys ja hyvinvointi Lifestyle


OMAISHOITAJIEN KOKEMUKSET JA TUKI ALZHEIMERIN TAUTIA SAIRASTAVAN LÄHEISEN KOTIHOIDOSSA - PDF\nOMAISHOITAJIEN KOKEMUKSET JA TUKI ALZHEIMERIN TAUTIA SAIRASTAVAN LÄHEISEN KOTIHOIDOSSA\nDownload "OMAISHOITAJIEN KOKEMUKSET JA TUKI ALZHEIMERIN TAUTIA SAIRASTAVAN LÄHEISEN KOTIHOIDOSSA"\n1 OMAISHOITAJIEN KOKEMUKSET JA TUKI ALZHEIMERIN TAUTIA SAIRASTAVAN LÄHEISEN KOTIHOIDOSSA Kirsi Ainasoja - Merja Virtanen Päättötyö Syksy 1998 Diakonia-ammattikorkeakoulu Alppikadun yksikkö\n2 DIAKONIA-AMMATTIKORKEAKOULU/ HELSINGIN ALPPIKADUN YKSIKKÖ PÄÄTTÖTYÖN TIIVISTELMÄ Diakoninen sosiaali-, terveys- ja kasvatusalan koulutusohjelma Sosiaali- ja terveysalan amk-tutkinto Kirsi Ainasoja ja Merja Virtanen Omaishoitajien kokemukset ja tuki Alzheimerin tautia sairastavan läheisen kotihoidossa Diakonia-ammattikorkeakoulu, marraskuu 1998 sivumäärät 53, 1 liite Tutkimuksen tarkoituksena oli kuvata ja ymmärtää omaishoitajien kokemuksia hoitaa Alzheimerin tautia sairastavaa läheistään kotona ja kartoittaa sosiaalisen tuen merkitystä omaishoitajien jaksamisessa. Tutkimus oli laadullinen. Aineisto kerättiin haastattelemalla neljää omaishoitajaa, jotka hoitivat Alzheimerin tautiin sairastunutta läheistään kotona. Tiedonkeruumenetelmänä oli teemahaastattelu. Haastattelut nauhoitettiin. Aineisto analysoitiin sisällön erittelymenetelmällä. Omaishoitajaksi ryhtymisen perusteina olivat inhimilliset ja eettiset tekijät. Omaishoitajat kokivat läheisen hoitamisessa psyykkistä, fyysisistä ja sosiaalista kuormittavuutta. Hoitaminen merkitsi elämänpiirin kaventumista, uupumusta ja vapaaajan puutetta. Kuormittavuudesta huolimatta omaishoitajat kokivat hoitamisen kautta oman elämän merkitykselliseksi ja arvokkaaksi. Sosiaalisen tuen merkitys koettiin tärkeänä omassa jaksamisessa. Sosiaalista tukea saatiin emotionaalisena, instrumentaalisena ja informatiivisenä tukena. Tukea saatiin perheenjäseniltä ja ystäviltä. Sijaishoito antoi omaishoitajille vapaa-aikaa, lepoa ja aikaa sosiaalisten kontaktien hoitoon. Omaishoidon tuki lisäsi kokemusta työn arvostuksesta ja vaikutti kannustavasti. Omaishoitajat pitivät tiedon saantia tärkeänä. Lisätietoa kaivattiin hoidettavan sairaudesta, lääkkeistä ja läheisen kuntouttamisesta. Sosiaalisen tuen palveluista oli saatu riittävästi tietoa. Tulokset antavat viitteitä omaishoitajien työn kehittämiseen. Tulokset ovat samansuuntaisia aikaisempien tutkimustulosten kanssa. Jatkossa tulisi kehittää järjestöjen ja yhdistysten sekä julkisten palvelujen yhteistyötä omaishoitajien työn tukemisessa. Omaishoitaja, Alzheimerin tauti, sosiaalinen tuki Diakonia-ammattikorkeakoulu, kirjasto\n3 THE DIACONIA INSTITUTE OF HIGHER EDUCATION IN FINLAND/HELSINKI ALPPIKATU TRAINING UNIT ABSTRACT The Diaconal Training Programme in the Fields of Social Welfare, Health Care and Education The Social Welfare and Health Care Polytechnic Degree Kirsi Ainasoja and Merja Virtanen Experiences of and support received by family members (carers) looking after patients with Alzheimer s disease at home The Diaconia Institute of Higher Education in Finland, November 1998 pages 53, 1 appendix The aim of this study was to describe and to understand the experiences of those who care for their family members with Alzheimer s disease at home, and to discover the significance of social support to the carers well being and physical coping. The research was carried out as a qualititive study. The material was obtained by interviewing four persons who look after their family member with Alzheimer s disease at home. The interviews were carried out as theme interviews and the interviews were recorded. The material was then analyzed by searching for and separating different themes. The motives of people willing to care for their ailing family members are altruistic and humane. The carers felt their work is psychologically, physically and socially demanding. Caring for a family member is tiring and restricts the carers own personal life and limits their free time. Although the work is demanding, the carers perceived their own life had added meaning and value through caring. The carers considered the social support they themselves received as important in helping them have the strength to continue their work..the carers reported having received emotional support, help in practical aspects of everyday life and also help in the form of information. The carers reported having received support from family members and friends. Having someone to take over shortly to look after the ailing family member gave the carers some free time, time for resting and taking care of their other social contacts. Getting support also made carers feel encouraged and feel that their work is appreciated. Obtaining information was considered important by carers. More information was wanted about the disease itself and of medicine and physical therapy available for the ailing family member. Sufficient information had been obtained about support available by the social services. The result of this study give some guide lines for developing the work of carers of family members. The results follow similar lines to results in earlier studies. According to this study societies, organisations and public social services should do more work together to support the work of family carers. Carers of family members, Alzheimer s disease, social support The Diaconia Institute of Higher Education in Finland, library\n4 I TIIVISTELMÄ ABSTRACT SISÄLTÖ 1 JOHDANTO 2 KIRJALLISUUSKATSAUS Alzheimerin tautia sairastava ja omaishoito Alzheimerin tauti sairautena Omaishoitoon liittyviä käsitteitä Alzheimerin tauti omaishoitajien kokemana Omaishoitajat potilaan kotihoidon mahdollistajana Omaishoito ja kotihoito Omaishoitajien jaksaminen Omaishoitajien tuen tarpeet ja tuen muodot Sosiaalisen tuen käsite Omaishoitajien hoitamisen kuormitus Sosiaalisen tuen lähteet Emotionaalinen ja instrumentaalinen tuki Informatiivinen tuki Kokeiluja ja käytäntöjä omaishoitajien tuen järjestämisessä Sopeutumisvalmennus Omaishoidontuki Sijaishoitopaikka Tukipalvelut Yhteenveto kirjallisuuskatsauksesta 24 3 TUTKIMUKSEN TARKOITUS JA TUTKIMUSTEHTÄVÄ 25\n5 II 4 EMPIIRISEN TUTKIMUKSEN TOTEUTTAMINEN Tutkimuksen menetelmälliset lähtökohdat Haastateltavien valinta Haastattelujen suorittaminen Aineiston laadullinen analysointi Tutkimuksen luotettavuus 31 5 TUTKIMUKSEN EETTISET NÄKÖKOHDAT 32 6 TUTKIMUKSENTULOKSET Aineiston kuvaus Omaishoitajien elämäntilanne Omaishoitajaksi ryhtymisen syyt Sairauden alkuaika Sairauden vaikutus omaishoitajien elämään Omaishoitajien saama sosiaalinen tuki Emotionaalinen tuki Instrumentaalinen tuki Informatiivinen tuki Tutkimustulosten tarkastelu Omaishoitajien kokemuksia Omaishoitajien sosiaalinen tuki 43 7 POHDINTA JA JOHTOPÄÄTÖKSET Sosiaalieettisiä näkökohtia Kotihoito mahdollisuutena 46 LÄHTEET 48 LIITE 52\n6 1 JOHDANTO Suomessa arvioidaan olevan tällä hetkellä yli omaishoitajaa, jotka päivittäin hoitavat ikääntynyttä, vammaista tai sairasta perheenjäsentään tai läheistään (Purhonen & Rajala 1997, 200). Vuonna 1992 maassamme arvioitiin olleen noin keskivaikeasti/vaikeasti dementoitunutta henkilöä. Määrä nousee nopeasti tulevina vuosikymmeninä väestön vanhentuessa. (Sulkava ym. 1993, 14.) Valtakunnallisessa sosiaali- ja terveydenhuollon suunnitelmissa on tulevaisuudessa tavoitteena laitosvaltaisuuden purkaminen kehittämällä avohuoltopalveluja ja tukemalla perhe- ja omaishoitoa (Aaltonen 1996, 1-3). Useimmat ihmiset haluavat tulla hoidetuksi kotona. Tuttu ympäristö tuo turvallisuutta, inhimillisyyttä ja yksilöllisyyttä. Omaishoitajat mahdollistavat Alzheimerin tautiin sairastuneen kotihoidon. Kotihoito on raskasta ja sitovaa (esim. Viramo 1994 ja Reponen 1993). Nykyinen palvelurakenne ei ole onnistunut avohoidon kehittämisessä luomaan riittävää omaishoidon tukijärjestelmää.. Omaishoitajilla on katsottu olevan kohtuuton hoitovastuu. (Aaltonen 1996, 1-3.) Erityisesti tulisi kotihoidon kehittämisessä kiinnittää huomiota siihen, ettei omaishoitaja uuvu hoidettavan vierelle. Oma kiinnostuksemme perustui aihepiirin ajankohtaisuuteen ja omiin kokemuksiin. Toinen kirjoittajista on ollut mukana tekemässä arvioivaa raporttia sopeutumisvalmennuskurssista. Kurssi oli järjestetty muistihäiriöisille ja heidän omaisilleen. Kurssin jälkeen tutkittiin kurssilta saatua tiedon ja tuen riittävyyttä osallistujien elämään. Toisella kirjoittajista oli läheinen kosketus ihmiseen, joka sairastui Alzheimerin tautiin. Sairauden ensioireet, normaalista poikkeava käyttäytyminen huolestuttivat omaisia. Tunteet vaihtelivat epätoivosta toivoon omaisen paranemisesta. Oma osuus omaisten tukemisessa oli olla hyvänä kuuntelijana. Tässä tutkimuksessa kuvataan omaishoitajien elämäntilanteita heidän hoitaessaan Alzheimerin tautia sairastavaa läheistä kotona ja selvitetään omaishoitajien sosiaalista tukea heidän jaksamisessaan.\n7 2 2 KIRJALLISUUSKATSAUS 2.1 Alzheimerin tautia sairastava ja omaishoito Alzheimerin tauti sairautena Dementia on elimellisestä syystä johtuva laaja-alainen älyllisen toiminnan häiriö. Se aiheuttaa ammatillista ja sosiaalista haittaa. Alzheimerin tauti on yleisin dementian aiheuttaja. Mitä vanhemmista ikärymistä on kyse, sitä yleisempi tauti on. Suomessa on tällä hetkellä noin henkilöä, jotka kärsivät keskivaikeasta tai vaikeasta Alzheimerin taudista. (Sulkava, Eloniemi, Erkinjuntti & Hervonen 1993, 13, 17.) Alzheimerin taudin ensimmäinen oire on muistin heikentyminen. Aluksi mielestä häviävät viime vuosien, sitten viimeisten vuosikymmenien muistikuvat. Sairastunut alkaa kokea myös kotinsa vieraaksi ja ilmoittaa haluavansa mennä kotiin. Tämä on usein hänen lapsuudenkotinsa. Omaisten vakuuttelut siitä, että hän on kotona, eivät aina auta. Tilanteen laukaisee rauhallinen suhtautuminen asiaan ja keskustelun siirtäminen kodin arkipäivän asioihin. Toinen varhainen oire on persoonallisuuspiirteiden ja toimintatapojen muuttuminen. Sairastunut menettää aktiivisuutensa. Hän tiedostaa heikentyneen muistinsa ja toimintakykynsä ja vetäytyy tämän vuoksi vähänkin monimutkaisemmista toiminnoista Hän välttää vierailuja ja viihtyy pelkästään kotona. Kehotuksilla ja rohkaisuilla hänet saadaan kuitenkin mukaan erilaisiin toimintoihin, jotka virkistävät häntä. (Sulkava ym. 1993, ) Alzheimerin tautiin liittyvät oireet, mm. sairaudentunnottomuus, voivat aiheuttaa hämmennystä sairasta hoitavassa henkilössä. Vaikeastakin muistihäiriöstä ja toimintakyvyn heikentymisestä kärsivä sairastunut saattaa kieltää kaikki oireensa. Sairauden alkuvaiheessa on kyse siitä, että hän haluaa peitellä sairautensa oireita ja osaamattomuuttaan. Myöhemminkin hän on sitä mieltä, että hänen muistissaan ei ole huomattavampaa vikaa, vaikka hän ei muista, mitä minuuttia aikaisemmin oli sanottu.\n8 3 Kätevyyden heikkeneminen on usein varhain ilmenevä oire, joka pahentuu taudin edetessä. Esimerkiksi ruoanlaitto ja tuttujen koneiden käyttö eivät enää onnistu aiempaan tapaan. Vaikeuksia tulee myös pukeutumisessa. Kyvyttömyys havaita ja tunnistaa esineitä liittyy Alzheimerin taudin oireisiin, vaikka aistitoiminnoissa ei olisi mitään vikaa. Alzheimerin sairaudessa on tyypillistä eksyä aluksi vieraissa, myöhemmin tutuissakin paikoissa. (Sulkava ym.1993, ) Taudin edetessä sairastuneella on vaikeus tunnistaa tuntemiaan henkilöitä. Omaisten kannalta tämä on hämmentävää. Myös omien kasvojen muistikuva saattaa hävitä. Kun sairaus on kestänyt vuosia, sairastuneelle tulee näköharhoja. Hän näkee olemattomia ja tulkitsee näkemänsä väärin. Osalla Alzheimerin tautia sairastavista esiintyy aggressiivisuutta ja väkivaltaisuuttakin sairauden edetessä. Nämä eivät kuitenkaan ole tautiin liittyviä tyypillisiä oireita. (Sulkava ym 1993, ) Omaishoitoon liittyviä käsitteitä Omaishoitaja on henkilö, joka hoitaa omaistaan kotona ja huolehtii hänen päivittäisistä toiminnoistaan, tarpeistaan ja hyvinvoinnistaan. Omaishoitaja sitoutuu läheisen elämään ja hoitoon kunnioittaen hänen omaa tahtoaan ja itsemääräämisoikeuttaan. (Reponen 1993.) Omaishoidon tuella tarkoitetaan vanhuksen, vammaisen tai sairaan henkilön kotona tapahtuvan hoidon tai muun huolenpidon turvaamiseksi annettavaa hoitopalkkioita ja palveluja, jotka määritellään hoidettavan hoito ja palvelusuunnitelmassa. Omaishoidon tukea voidaan antaa, jos henkilö alentuneen toimintakyvyn, sairauden, vamman tai muun syyn vuoksi tarvitsee hoitoa tai muuta huolenpitoa, joka on mahdollista järjestää hoidettavan kotona sopimalla siitä hänen omaisensa tai läheisensä kanssa ja tarpeellisten palveluiden avulla. Sopimus omaishoidon tuesta voidaan tehdä myös muun henkilön kuin hoidettavan omaisen tai läheisen kanssa. Hoito ja muu huolenpito voidaan erityisistä syistä järjestää myös hoitajan kanssa. Hoitajan kotona järjestettyyn ympärivuorokautiseen hoitoon sovelletaan kuitenkin perhehoitajalain (312/92) säännöksiä silloin, kun myös muut perhehoidolle asetetut edellytykset täyttyvät. (Sosiaalihuoltolaki 27 a.)\n9 Alzheimerin tauti omaishoitajien kokemuksena Dementoiva sairaus ei kosketa ainoastaan sairastavaa itseään vaan se vaikuttaa myös omaisten elämään. Omaisten sairaudeksi dementia muuttuu viimeistään silloin, kun dementoitunut ei selviä enää jokapäiväisistä askareistaan. Varsinainen omaisen tai läheisen vastuu alkaa jo ensimmäisistä pelonsekaisista havainnoista, ettei kaikki ole enää kunnossa. Omaisten ahdistus pohjaa useimmiten tietämättömyyteen ja henkisen taantumisen käsittämättömiin käänteisiin. Läheisen tutun persoonallisuuden häviäminen ja henkinen murentuminen tuntuvat omaisista tuskallisilta. (Hervonen 1996, ) Jylhä, Salonen, Mäki & Hervonen (1996) toivat tutkimuksessaan esiin omaisten vapaamuotoisia kirjallisia kertomuksia elämästä dementiaa sairastavien kanssa. Raportin tehtävänä oli valottaa dementiaa ja sen hoitamista omaisten näkökulmasta ja omaisten elämää dementoituvien kanssa. Kuvaukset saatiin vastauksena Hervosen pyyntökirjeeseen, joka lähetettiin vuonna 1992 kaikkiaan 1240:lle Alzheimer keskusliiton dementiayhdistyksen jäsenille. Omaisten kirjoituksissa tuli esiin mm. miten arkinen elämä oli muuttunut läheisen sairauden myötä. Tavalliset päivittäiset toiminnot muuttuivat hankaliksi ja ongelmallisiksi. Arkinen oleminen kääntyi oudoksi ja ennakoimattomaksi. Dementiaa sairastavalta katosi itsestäänselvä, turvaa antava päiväjärjestys. Esimerkiksi nukkuminen ja valvominen eivät onnistuneet vuorokauden aikojen mukaan. Tästä aiheutui omaisille monia seurauksia, mm. mittavia käytännön järjestelyjä ja fyysisiä ponnistuksia. Omalle elämälle ei jäänyt enää aikaa eikä voimia. Omaisten arkipäivän muuttuminen vaikeutti ihmisten välisiä suhteita. Etenkin puolisoiden välisissä suhteissa yhteisten muistojen ja tulevaisuuden suunnittelussa ei historiansa kadottaneesta dementoituneesta ollut enää jakajaksi. Omainen joutui ajattelemaan tulevaisuuttakin ristiriitaisin tuntein. Dementiaan sairastuneiden henkilöiden puolisot kuvasivat monenlaisia tuntemuksia sairauden aikana ja puolison kuoleman jälkeen. Miehet ilmaisivat kirjeissään sekä positiivisia että negatiivisia tuntemuksiaan ja kokemuksiaan vähemmän kuin naiset. Myöntei-\n10 5 sinä tunteina kirjeissä kuvattiin hellyyden ja tyytyväisyyden tuntemuksia. Ilon tunne mainittiin tunteista yleisimmin. Iloa tunnettiin mm. siitä, että sukulaiset eivät karttele, iloittiin myös puolison selkeistä tilanteista ja hetkistä. Omaiset kokivat rasittavana hoitaa dementoitunutta puolisoaan. Yleisesti koettiin vaikeana dementian aiheuttamat tilanteet sekä yleensä elämä. Muita tutkimustuloksissa tulleita tuntemuksia kirjoitusten perusteella olivat mm. syyllisyydentunne, huono omatunto, väsymys, pelko, masentuneisuus, ikävä ja uupumus. (Jylhä ym ) Viitakosken (1995) tutkimuksessa haastateltiin 22 omaishoitajaa, jotka olivat hoitaneet dementoituneita läheisiään kotona keskimäärin kuuden vuoden ajan. Haastatteluhetkellä kaikkien haastateltavien läheiset olivat pysyvästi laitoshoidossa. Tutkimusmenetelmänä oli teemahaastattelu. Omaishoitajat kertoivat läheisen dementiasairauden kehittyneen vähitellen. Läheisellä ilmenneet dementiaoireet tuntuivat omaisista hämmentäviltä ja joskus jopa pelottavilta, kun ei tiedetty mistä on kysymys. Pulmatilanteita syntyi, kun läheinen ei osannut orientoitua enää aikaan eikä paikkaan. Läheinen ei pystynyt myöskään huolehtimaan mm. puhtaudestaan tai ravitsemuksestaan. Jotkut omaishoitajat olivat kokeneet hoidettavan käytökseen liittyneen aggressiivisuuden pelottavana ja hämmentävänä. Suurin osa haastatelluista omaishoitajista kuvasi kuitenkin hoidettavansa sopeutuvaksi ja rauhalliseksi. Haastateltujen omaishoitajien kokemusten mukaan dementoituneen läheisen hoitaminen vaikeutui vähitellen. Vastuu ja huoli läheisen päivittäisestä selviytymisestä muuttui ympärivuorokautiseksi. Se vaati omaishoitajilta psyykkistä ja fyysistä kestävyyttä yhä lisääntyvässä määrin. Myös omaishoitajien kanssakäyminen muiden sukulaisten ja ystävien kanssa oli vähäistä. Omaishoitajat kokivat menettäneensä läheisen sairauden myötä tasavertaisen keskustelukumppanin. Dementoituneen läheisen hoitoon liittyi myös eettisiä pulmia. Omaishoitajien oli vaikea päättää läheisensä lähettämisestä tutkimuksiin, koska läheinen itse ei kokenut tarvitsevansa apua. Muutama haastateltavista oli kokenut vaikeana läheisen osoittaman aiheettoman mustasukkaisuuden. Pulmia oli joillekin omaishoitajille aiheuttanut se, että hoi-\n11 6 dettava oli varsinkin sairauden alkuvaiheessa vaikuttanut niin terveeltä etteivät muut sukulaiset, naapurit tai työtoverit huomanneet asioiden oikeaa laitaa.( Viitakoski 1995, 16-20, 41.) Reponen (1993) tutki omaishoitoa omaishoitajien näkökulmasta. Tutkimuksen perusjoukkona oli Leppävirran kunnan terveyskeskuksen valvotun kotisai- Tutkimusnäyt- raanhoidon kirjoissa olevien 75 vuotta täyttäneiden potilaiden omaiset. teeseen valittiin 20 omaishoitajaa. Suurin osa haastateltavista omaishoitajista oli eläkkeellä olevia puolisoita tai lapsia. Tutkimusaineisto koottiin käyttäen teemahaastattelua. Myös Hervonen, Arponen & Jylhä (1994) kuvasivat dementiaa sairastavien omaisten kokemuksia elämästä läheisensä kanssa. Läheisen sairauden alkuvaiheessa omaiset joutuivat erilaisten tunteiden myllerrykseen. Omaisilla nousivat epätietoisuuden ja hämmennyksen tunteet päällimmäiseksi, kun ei tiedetty mistä läheisen aikaisemmin normaalista poikkeava käyttäytyminen johtui. Kertomuksissa kuvailtiin mm. tavaroiden etsimistä sekä toimintojen tai tapojen hidastumista. Kuvailtiin myös hoidettavan apaattisuutta ja aggressiivista käytöstä. Dementiaa sairastavan läheisen oireet säikäyttivät ystäviä ja muita omaisia. Tämä vä- hensi ystävien ja muiden omaisten välistä yhteydenpitoa. Hoidettava ja hoitaja eristäytyivät sosiaalisesta kanssakäymisestä muiden ihmisten kanssa. Omaishoitajien kertomuksissa kuvailtiin hoitovastuun omaiselle tuomista riittämättömyyden ja epäonnistumisen tunteista. Kerrottiin epävarmuudesta, ahdistuksesta, syyllisyydestä sekä psyykkisestä ja fyysisestä väsymyksestä. Samalla omaiset kuitenkin kokivat kiintymyksen ja rakkauden tunteiden sairasta läheistä kohtaan kasvavan. Kiitollisuus yhdessä eletyistä hyvistä hetkistä nousi usein tärkeäksi hoitamisessa. 2.2 Omaishoitajat potilaan kotihoidon mahdollistajana Omaishoito ja kotihoito\n12 7 Tulosten mukaan omaishoitajaksi alkamissyinä olivat läheisen avuntarpeen lisääntyminen ikääntymisen, sairastumisen tai yksinjäämisen myötä. Omaishoidon alkamisperusteina olivat sukulaisuus, yhdessä asuminen ja aviopuoliso. Puolisoilla yhteinen eletty elämä velvoitti huolehtimaan toisesta sekä hyvinä että huonoina päivinä. Lapsia sitoivat eettiset velvoitteet ja sosiaaliset paineet huolehtia vanhemmistaan. Omaishoidon taustalla olevia eettisiä velvoitteita olivat hyvän elämän turvaaminen läheiselle, läheisen oman tahdon kunnioittaminen, velvollisuus huolehtia läheisestä, vastavuoroinen huolehtiminen, lupauksen pitäminen, perinteen noudattaminen ja sopimuksen pitäminen Omaishoitajien jaksaminen Hervonen ym. (1994) tutkivat omaishoitajien kokemuksia dementoituvan läheisen kotihoidosta. Hoitajan ja hoidettavan välisellä suhteella oli tutkimuksen mukaan suuri merkitys hoitamisessa. Suhteen laatu vaikutti sekä selviytymiseen päivittäisistä hoitotehtä- että hoitoa koskevien ratkaisujen tekoon. Jos hoitajalla oli lämpimiä tunteita hoi- vistä dettavaa kohtaan, hoitaja kykeni kokemaan hoitotyön myös rikastuttavana elämäntehtävänä. Omaishoitaja näki hoidettavan hänen muuttumisensa ja taantumisensa aiheuttaman tuskan, ahdistuksen ja surun takaakin samana rakkaana ihmisenä kuin ennenkin. (Hervonen ym. 1994, 188.) Gothóni (1991) tutki omaisten ja omaishoitajien jaksamista läheistensä hoitamisessa. Tutkimus suoritettiin postikyselynä maalis- huhtikuun aikana vuonna Aineisto analysoitiin käyttäen ristiintaulukointia, t -testiä, faktorianalyysia ja varianssianalyysia. Hoitaminen muodosti tavallaan luonnollisen osan omaishoitajien elämänkaarta. Omaiset jaksoivat hoitaa vanhusta, koska kyseessä oli läheisen tarvitsema apu. Tunnesiteinä hoitamiseen koettiin kiintymys ja hyvä vuorovaikutussuhde. Kauan kestänyt melko ristiriidaton vuorovaikutussuhde oli omaishoitajien mielestä hyvän hoitosuhteen edellytys. Omaishoitajat eivät olisi valmiita nykyisillä ehdoilla auttamaan ketään muuta, kuin pitkäaikaisessa suhteessa läheiseksi tullutta henkilöä. Auttamiseen vaikuttavin tekijöin omaishoitajat mainitsivat vanhuksen sairauden tai toimintakyvyn puutteen.\n13 8 Auttamisen iloon omaishoitajilla liittyi kokemus siitä, että auttaminen oli tehtävä ja mahdollisuus. Jotkut omaishoitajat kokivat, että oli heidän vuoronsa auttaa läheistään. Mielekkäitä tilanteita, joista oli myös iloa omaishoitajalle itselleen, olivat mm. hoitamisen tärkeyden ja merkittävyyden tiedostaminen. Tunne siitä, että teki tärkeää työtä, auttoi omaishoitajia jaksamaan läheisen hoitamisessa. Omaishoitajien mukaan myös hoidettavan antama hyvä palaute osoittamalla tyytyväisyyttä ja kiitosta, kannusti ja teki auttamisesta miellyttävämmän tapahtuman. Kukaan omaishoitajista ei tuonut esille ensisijaisena syynä hoitamiseen materiaalisia tekijöitä. (Góthoni 1991, ) Reponen (1993) tutki omaishoitajan jaksamiseen vaikuttavia tekijöitä. Tulosten mukaan omaishoitajan tehtävään liittyi myönteisiä, motivoivia ja kannustavia puolia hoitamisen taakan lisäksi. Omaishoitajan oma myönteinen asennoituminen tehtävään auttoi jaksamaan ja jatkamaan. Myös läheisen myönteinen asennoituminen hoitoon ja hänen antamansa palaute palkitsivat. Motivoivana puolena huolehtimiseen tutkimustulosten mukaan oli omaishoitajan myönteinen tunneside läheiseen, rakkaus, läheisyys, välittäminen ja pitäminen. Joillekin omaishoitajille läheisen hoito oli elämäntehtävä, he kokivat oman elämänsä merkitykselliseksi ja arvokkaaksi tämän tehtävän kautta. Toisille omaishoitajille läheisen hoito kotona oli osa luonnollista elämää. (Reponen1993.) 2.3 Omaishoitajien tuen tarpeet ja tuen muodot Sosiaalisen tuen käsite Sosiaalisella tuella tarkoitetaan ihmisten välistä vuorovaikutusta, jossa annetaan ja saa- aineellista ja henkistä tukea. Siihen kuuluu arvostuksen ja tarpeellisuuden kokemi- daan nen sekä kokemus turvallisuudesta. Sosiaalinen tuki on ensisijaisesti sukulaisten ja lä- suhteessa olevien merkityksellisten ihmisten välistä vuorovaikutusta. Sosiaali- heisessä nen tuki käsittää myös ihmisten sosiaalisen suhteiden parantamiseksi tehtäviä toimenpiteitä, joilla edistetään yhteisön välistä yhteenkuuluvaisuutta. Sosiaalinen tuki jaetaan informatiiviseen, emotionaaliseen ja instrumentaaliseen tukeen. Informatiivisella tuella tarkoitetaan tietojen välittämistä sekä neuvontaa ja ohjausta.\n14 9 Emotionaalisessa tuessa on kysymys kokemusten ja tunteiden jakamisesta, kannustuksesta ja rohkaisemisesta sekä palautteen antamisesta. Taloudellinen tai välineellinen tuki ja käytännön apu ovat instrumentaalista tukea.( Heimonen & Voutilainen 1997, 121, Kumpusalo, 1991, Denvall & Jacobson 1998, 225.) Omaishoitajien hoitamisen kuormitus Reponen (1993) tutki omaishoitajien hoitamisen kuormittavuutta. Tulosten mukaan hoitamisessa ilmeni psyykkisiä, fyysisiä ja sosiaalisia kuormitustekijöitä ja omaishoitajien arvostuksen puutetta. Läheisen persoonallisuuden muuttuminen oli omaishoitajille rasittavaa. Totutun ja tutun persoonallisuuden muuttuminen vieraaksi aiheutti omaishoitajille lisääntyvää psyykkistä, fyysistä ja sosiaalista kuormitusta. Psyykkisinä kuormitustekijöinä omaishoitajat kokivat ahdistusta, surua ja pelkoa. Rasittuneisuutta koettiin mm. oman ajan ja voimien jakamisessa, muun elämänpiirin kaventumisessa ja hoitamiseen sidottuna olemisessa. Psyykkisistä muutoksista omaishoitajat mainitsivat mm. hoidettavan muistin huononemisen ja käsityskyvyn heikkenemisen, se- luopumisen oman elämän kä hallinnasta. Omaishoitajat kokivat sosiaalisena kuormittavuutena katkeruutta, turhautumista ja yksinäisyyttä. Hoitamisen kuormittavuus aiheutti omien ihmissuhteiden vähenemisen ja vapaa-ajan menetyksen. Omaishoitajat tunsivat yksinäisyyttä läheisen kanssa katkenneesta keskusteluyhteydestä. Fyysisenä kuormittavuutena koettiin uupumista, voimattomuutta ja väsymystä. Yöunen häiriintyminen ja riittämättömyys aiheuttivat omaishoitajille väsymystä Hoitotehtävien raskaus ja oman terveyden huonous aiheuttivat uupumista ja voimattomuutta. Noin puolet omaishoitajista koki, että heidän työtään ei arvostettu tai arvostettiin vain vähän. Omaishoitajien työtä ei myöskään ymmärretty tai sitä vähäteltiin. Perheenjäsenten tai sukulaisten arvostuksen puuttuminen ilmeni siten, että apua ei annettu, vaan odo-\n15 10 tettiin omaishoitajien yksin hoitavan läheisen. Jotkut omaishoitajista halusivat läheisen laitoshoitoon. Omaishoitajien mielestä julkisen arvostuksen puute osoitti sen, että hoitamista pidettiin itsestäänselvyytenä. Se näkyi mm. siinä, että omaishoitajan työ ei saanut taloudellista tukea. Jotkut omaishoitajat kokivat, että hoitamista ei pidetty yhtä arvokkaana työnä kuin muita tehtäviä. Työstä sai harvoin tunnustusta tai kiitosta. Omaishoitajat olivat ha- vainneet, että heidän työtänsä arvostettiin puheissa, mutta ei käytännössä. (Reponen, 1993, Góthoni 1991, ) Viramon (1994) tutkimuksen tavoite oli selvittää hoitajien kokemia ongelmia läheisensä hoitamisessa ja kotihoidon aiheuttamia psyykkisiä, fyysisiä, sosiaalisia ja taloudellisia seurauksia omaishoitajille. Tutkimuksessa vertailtiin keskivaikeasti tai vaikeasti demen- ja lievästi tai hyvälaatuisesti muistamattomien potilaiden omaishoitajien toituneiden hoitamiseen liittyvää kuormittumista. Aineiston muodostivat kotona asuneiden 286 tutkitun hoitajat tai lähiomaiset. Tiedot saatiin joko haastattelemalla tai postikyselyllä. 213 omaishoitajaa vastasi postikyselyihin tai osallistui haastatteluihin. Viramon(1994) tutkimuksessa dementoituneella tarkoitettiin keski-vaikeaa tai vaikeaa dementiaa sairastavaa. Hyvälaatuisesti muistamattomalla tarkoitettiin henkilöä, jolla esiintyy vähäisiä muistiongelmia ja jolla ei ole osoitettavissa muistihäiriöstä aiheutuvaa ammatillista tai sosiaalista haittaa. Lievästi dementoituneella tarkoitettiin henkilöä, jon- ka sosiaalinen tai ammatillinen toiminta oli häiriintynyt merkittävästi, mutta jolla oli edelleen valmiudet selviytyä itsenäisesti päivittäisistä toiminnoistaan. Tulosten mukaan hoitajan kokemaan rasitukseen, kuormitukseen ja henkiseen hyvinvointiin liittyviä tekijöitä olivat mm. hoidettavan dementian vaikeusaste, hoitajan ja hoidettavan välinen suhde, hoidettavan ikä ja hoitoajan pituus. Mitä vaikeampi hoidettavan dementia oli, sitä huonompi oli hoitajan kokema henkinen hyvinvointi. Mitä paremmaksi dementoitunutta hoitanut oli kokenut suhteensa hoidettavaan ennen tämän sairastumista, sitä vähäisemmäksi hän koki hoidosta aiheutuneet kielteiset seuraamukset. Hoidettavan ikääntyminen lisäsi myös hoidon rasittavuutta. Hoidosta omaishoitajille aiheutuneet seuraukset eivät olleet yhteydessä siihen, kuinka kauan\n16 11 hoitaja oli huolehtinut hoidettavastaan. Hoidettavan ja hoitajan välisessä suhteessa kokivat puolisot ja muut sukulaiset enemmän rasitusta ja kuormitusta kuin dementoitunutta hoitaneet lapset. Omaishoitajien henkinen hyvinvointi ei tutkimuksen mukaan ollut yhteydessä hoidon kestoon. Dementoituneita hoitaneet naiset kokivat korkeampaa kuormitusta ja rasitusta sekä heikommaksi koettua henkistä hyvinvointia kuin dementoituneita hoitaneet miehet. Naiset kokivat myös korkeampaa hoidosta johtuvaa kuormitusta ja rasitusta ja huonompaa henkistä hyvinvointia kuin miehet. Kotihoidon ongelmia pitivät dementoituneiden hoitajat vaikeampina kuin dementoitumattomien hoitajat. Hoidettavan vaatiman kiintymyksen ja huomion tarve liittyi muita ongelmia selvemmin dementoitunutta hoitaneen kokemaan korkeampaan rasitukseen. Tutkimuksen mukaan ne dementoituneita hoitaneet omaishoitajat, jotka kokivat itsel- esiintyneen unihäiriöitä, masennusta ja oman terveytensä heikentymistä hoidetta- lään vasta huolehtimisen vuoksi, raportoivat hoidettavallaan esiintyneen enemmän ongelmia kuin hoitajat, joilla ei ollut ongelmia omassa terveydessään. (Viramo 1994, ) Kristeri (1997) tutki omaishoitajien henkistä kuormittavuutta. Tutkimuksen perusjoukko koostui Kymen läänin ja Pohjois Kymenlaakson seitsemän kunnan alueelta kerätyistä omaishoitajista. Lopullinen tutkimusjoukko koostui 70 omaishoitajasta. Kriteerinä tutkimusjoukkoon kuulumiselle oli, että hoidettava dementoitunut vanhus kuului jonkin kunnallisen tukimuodon piiriin (kotisairaanhoito, kotipalvelu, omaishoidon tuki, intervallihoito) ja omaishoitaja toimi tutkimusajankohtana omaishoitajana. Tutkimus oli luonteeltaan kuvaileva. Tutkimusmenetelmänä käytettiin puolistrukturoitua haastattelua. Aineiston kuvailemiseen ja tulosten esittelyyn käytettiin prosentti-ja frekvenssijakaumia, jotka esiteltiin kuvioina ja taulukkoina. Tulosten mukaan omaishoitajat kokivat vapaa ajan puutteen vahvimmaksi henkistä rasittuneisuutta selittäväksi tekijäksi. Omaishoitajat kokivat mm. omien harrastustensa vähentyneen hoitamisen aikana. Omaishoitajat, jotka halusivat harrastaa kodin ulkopuolella, kokivat henkistä rasittuneisuutta. Osalla omaishoitajia ei ollut halua harrastaa mitään kodin ulkopuolella. Yli puolet omaishoitajista halusi nykyistä enemmän aikaa itsel- leen, heistä osa koki itsensä henkisesti rasittuneeksi. Henkistä rasittuneisuutta kokevien\n17 12 omaishoitajien ryhmässä koettiin myös mielialojen vaihtelua paljon tavallista enemmän. (Kristeri 1997, ) Sosiaalisen tuen lähteet Emotionaalinen ja instrumentaalinen tuki Tutkimuksissa oli yhdistetty emotionaalinen ja instrumentaalinen tukimuoto. Niitä käsiteltiin yhteisenä kokonaisuutena. Tässä tutkimuksessa niitä tarkasteltiin myös yhdessä. Reposen (1993) tulosten mukaan omaishoitajien saama tuki jakautui perheenjäsenten, ystävien, naapureiden, vapaaehtoistuen apuun sekä julkisen palvelujärjestelmän tarjoa- sosiaaliseen tukeen. Osalla omaishoitajista oli yksin hoitovastuu. Jotkut perheen- maan jäsenistä järjestivät omaishoitajalle vapaa-aikaa ja lomaa. Joissakin tapauksissa perheen- estivät jäsenten väliset ihmissuhdevaikeudet ja ymmärtämättömyys auttamisen. Tulosten mukaan omaishoitajat eivät voineet tukeutua paljonkaan ystävien ja tai naapureiden apuun läheisen hoidossa. Sitä ei ollut joko lainkaan saatavissa tai se oli hyvin vähäistä. Suurin osa omaishoitajista ei saanut yhtään apua ystäviltä tai naapureilta. Naapureiden ja ystävien apua vähemmän omaishoitajat saivat tukea muilta vapaaehtoisilta auttajilta. Vapaaehtoisen palveluorganisaation olemassaolosta tiedettiin, mutta sen palveluja käytettiin vähän. Jossakin tapauksessa ulkopuolista apua ei haluttu, koska läheinen torjui sen tai ei hyväksynyt apua. Emotionaalisen tuen lähteinä olivat perheenjäsenet, muut sukulaiset, naapurit, ystävät ja julkisen palvelujärjestelmän ammattihenkilöt. Tärkeimpiä tuen lähteitä olivat tutkimuksen mukaan perheenjäsenet ja läheiset sukulaiset. Useimmat omaishoitajat saivat tukea puolisoiltaan. Omaishoitajat, joilla oli lapsia, saivat myös heiltä tukea. Perheenjäsenet osoittivat emotionaalista tukeaan suhtautumalla vanhuksen kotihoitoon myönteisesti ja ymmärtämällä omaishoitajan työn vaikeuksia. Perheenjäsenille voi myös luottamuksel-\n18 13 lisesti uskoutua ja heidän kanssaan voi keskustella, neuvotella ja sopia yhdessä vanhuksen hoidosta. Ystävien tuki mainittiin emotionaalisen tuen lähteinä kaikkein useimmiten. Sitä seuraa- olivat naapurien ja työtovereiden tuki. Ystävät olivat merkittäviä emotionaalisen vina tuen antajia, heidän puoleensa voi kääntyä asioissa, joissa ei voitu eikä haluttu rasittaa perheenjäseniä. Ystäville saattoi myös purkaa huoliansa, ilmaista tunteitaan ja uskoutua. Heidän kanssaan voi myös virkistäytyä lomailemalla ja matkustelemalla. Samantapaisessa elämäntilanteessa olevien ystävien kanssa voi lisäksi vaihtaa kokemuksiaan. Julkisen palveluorganisaation ammattihenkilöiltä omaishoitajat saivat paitsi käytännöllistä tukea, myös emotionaalista tukea. Eniten emotionaalista tukea omaishoitajat saivat kotisairaanhoidon ja kotipalvelun henkilökunnilta. Reposen (1993) mukaan ammattihenkilöiden tuki oli sitä, että he olivat kiinnostuneita omaishoitajan työstä, hänen jaksamisestaan ja suhtautuivat myönteisesti omaishoitajan työhön. Ammattihenkilöt osallistuivat myös asiantuntijoina hoito- ongelmien ratkaisuun. He auttoivat käytännön asioissa. Ammattihenkilöt koettiin luotettaviksi ja heille voitiin purkaa tunteita. He toimivat omaishoitajan kanssa hyvässä yhteistyössä. Gothóni (1991) tutki eri omaisryhmien saamaa sosiaalista tukea. Tulosten mukaan omaiset kokivat saavansa suurimman osan emotionaalista tukea sukulaisilta. Sukulaiset olivat läheisimpiä emotionaalisen tuen antajia. Muita tärkeitä keskustelukumppaneita olivat aviopuoliso, ystävät ja samassa tilanteessa olevat ihmiset. Kotona asuvien vanhus- omaiset eivät olleet kovin aktiivisia etsimään purkautumiskanavia kokemuksilleen ja ten tunteilleen. Instrumentaalista tukea omaiset saivat eniten sukulaisilta, puolisolta, hoitajilta, lääkäreiltä ja sosiaalityöntekijöiltä. Samassa tilanteessa olevat eivät juuri auttaneet konkreettisesti. (Góthoni 1991, 59.) Robinson (1990) tutki aikuisen hoidonantajan sosiaalisia taitoja, itseluottamusta ja sosi- tuen merkitystä hoidonantajan taakan jakamiseksi. Tutkimuksessa haastateltiin aalisen 31 aikuista hoidonantajaa, jotka hoitivat huonokuntoista vanhempaa iältään vuotiaita, joilla oli todettu peruuntumaton dementia tai Alzheimerin tauti. Kriteereinä oli, että hoidonantaja oli hoitanut dementoitunutta vanhempaa huomattavan määrän ajas-\n19 14 taan. Tutkimuksessa käytettiin Rosebergin itseluottamuksen asteikkoa. Asteikko sisälsi 10 kohtaa 4:llä eri vaihtoehdolla vahvasti samaa mieltä vahvasti eri mieltä. Sosiaalisia taitoja tutkittiin Gambrill & Richey 40- kohtaisella väiteluettelolla. Se sisälsi kohtia ja esimerkkejä tilanteista, joiden uskottiin olevan tärkeitä perheen hoidonantajille. Kristeri (1997) tutki omaishoitajien sosiaalista tukea. Tulosten mukaan omaishoitajien saama epävirallinen sosiaalinen tuki koettiin vähäiseksi. Suurin osa omaishoitajista huolehti yksin dementoituneesta vanhuksesta. Osa omaishoitajista ei saanut tarviessaan sukulaisilta ja ystäviltä käytännön apua tai sijaishoitoapua dementoituneen hoidossa. Näistä omaishoitajista osa koki myös henkistä rasittuneisuutta. Sukulaisilta ja ystäviltä kai- henkistä tukea päätösten tekemisessä ja asioiden hoidossa, vuorovaikutusongel- vattiin missa dementoituneen kanssa sekä kuuntelijaa itselle ja omille tunteille. Omaishoitajat käyttivät virallisista tukipalveluista eniten kotipalvelua. Muina tukipalveluina käytettiin mm. kotisairaanhoitoa, intervallihoitoa ja omaishoidontukea. Suurin osa omaishoitajista huolehti yksin dementoituneesta vanhuksesta. Omaishoitajista lähes puolet ei saanut Tulosten mukaan omaishoitajien saamalla sosiaalisella tuella oli suuri merkitys hoitajan jaksamisen kannalta. Hoidonantajan taakan koettiin vähentyvän lisääntyneillä perheenjäsenten ja ystävien vierailuilla hoidonantajan ja hoidettavan luona. Sosiaalinen tuki paransi hoidonantajan itseluottamusta ja vähensi hoidon antamisesta aiheutuvaa taakkaa. Sosiaalisen tuen saatavuus hoidonantajan jaksamisen kannalta oli tärkeää. Hoidonantajien kannalta oli tärkeää tunnistaa erilaisia ihmisiä, joiden puoleen voi kääntyä ja luottaa eri tilanteissa. Sosiaalinen verkosto muodostui vastaajilla ystävistä ja omaisista. Ystävyyssuhteet ja perheen tuki koettiin tärkeänä tekijänä sosiaalisen verkoston toimivuuden kannalta. Jos hoidonantaja oli tyytyväinen sosiaaliseen tukeen ja sen saatavuuteen, hän ilmaisi samalla sen lisäävän vahvistusta ja selviytymistä oman jaksamisensa kannalta. Ne hoidonantajat, jotka eivät olleet tyytyväisiä sosiaalisen tuen saatavuuteen, olisivat tarvinneet enemmän tukea ja vahvistusta sosiaaliselta verkostolta. Hoidonantajan saadessa liikkeelle sosiaalisen verkostonsa ja itseluottamuksensa hänen jaksamisensa ja selviytymisensä läheisen hoidossa parani. (Robinson 1990, )\n20 15 Omaishoitajat arvioivat, että tukipalveluilla oli ollut erittäin suuri tai melko suuri vaikutus selviytymiseen kotihoidossa. Omaishoitajat eivät saaneet mielestään tukipalvelujen kautta tietoa muista tuen muodoista. Tukea kaivattiin mm. kotimiestoimintana, rahallisena ja sijaishoitona. Lisäksi kaivattiin mm. henkistä tukea, kotipalvelua, lisäyhteistyötä kotisairaanhoidon kanssa. Tukea haluttiin oman kunnan sosiaali- ja terveydenhuollolta. (Kristeri 1997, ) Informatiivinen tuki henkistä tukea lainkaan ammattihenkilöstöltä. Ne omaishoitajat, jotka olivat saaneet henkistä tukea, saivat sitä pääasiassa sosiaali- ja terveydenhuollon henkilöstöltä. Omais- kokivat myös, että he eivät voineet keskustella vaikeista asioista ammattihenkihoitajat löstön kanssa. Kolehmaisen (1994) tutkimuksen tarkoitus oli kuvata ja ymmärtää omaishoitajan tarvitsemaa ja saamaa tietoa. Tutkimustehtävänä oli kuvata, millaista tietoa vanhuksen omaishoitaja tarvitsee, millaista tietoa omaishoitaja on kokenut saavansa ja mitkä tekijät liittyvät tiedon saantiin ja omaishoitajan tiedon tarpeeseen hänen hoitaessaan vanhusta. Tutkimusnäytteeseen otettiin kaksitoista omaishoidontukea saavaa omaishoitajaa, jotka hoitivat yli 65-vuotiasta kotona asuvaa omaistaan. Aineisto kerättiin teemahaastattelulla. Aineisto analysoitiin sisällön erittely menetelmällä. Tutkimusote oli laadullinen. Tulosten mukaan omaishoitajat mielsivät tiedon kirjatiedoksi ja elämän kokemuksien kautta hankituksi tiedoksi sekä hoidettavalta itseltään saaduksi tiedoksi. Omaishoitajat tarvitsivat tietoa hoitamiseen, sairauteen ja vanhuuteen liittyvissä asioissa. Omaishoitajien mukaan esim. dementoituneen vanhuksen käyttäytymisen muutoksiin sopeutuminen olisi ollut helpompaa, jos omaishoitajat olisivat tienneet oireiden johtuvan sairaudesta. Useat omaishoitajat tarvitsivat lisätietoa sairauksista, lääkkeistä ja niiden sivuvaikutuksista. Konkreettisista tietoa tarvittiin hoitamiseen liittyvistä asioista. Lääketieteellisen tiedon lisäksi omaishoitajat tarvitsivat yksityiskohtaista tietoa, miten toimia missäkin tilantees- sa. Omaishoitajat korostivat tiedon saamista ammatti-ihmisiltä mm. hoitajilta sairauksis-


Huawein omistajat yllättyivät: kolmannen osapuolen sovellus asentui älypuhelimeen ilman lupaa – Mikrobitti\nLuvattomia GoPro-asennuksia on havaittu ainakin Hollannissa, Espanjassa, Venäjällä, Italiassa sekä Ranskassa. Quik-sovellus on asennettu ilman käyttäjän suostumusta ainakin Mate 10 Pro-, Honor 9- sekä muutamaan muuhun älypuhelinmalliin.\nHollantilaisen Android Planet -sivuston mukaan Quik ilmestyi käyttäjien puhelimiin kuin tyhjästä viime viikolla, The Next Web huomauttaa. Huawein edustajan Android Planetille antaman lausunnon perusteella kyseessä on yhtiön sisäinen virhe, eikä sovelluksen olisi koskaan pitänyt ilmestyä käyttäjien laitteille.\nOngelman laajuudesta ei toistaiseksi ole varmaa tietoa, mutta sovelluksen voi The Next Webin mukaan poistaa manuaalisesti. Quikia poistettaessa käyttäjä saa ilmoituksen, jossa varoitetaan kyseessä olevan järjestelmän toimintaan liittyvä sovellus. Se voidaan siitä huolimatta poistaa turvallisesti.\nHuawei ja GoPro ilmoittivat aiemmin tänä vuonna yhteistyöstä, jonka seurauksena Quik integroidaan osaksi Huawein omaa EMUI 5.1 OS -käyttöjärjestelmää.


Jari Järvelän Tyttö ja pommi (CrimeTime, 2014) liikkuu samalla aihealueella kuin viime vuoden puolella lukemani Arturo Pérez-Reverten Kärsivällinen tarkka-ampuja eli graffitien maailmassa. Siinä missä Pérez-Reverten kirjassa syvennyttiin taiteen määrittelyyn, Järvelän kirjassa ollaan kostoteeman äärellä. Kirjan päähenkilönä on 19-vuotias tyttö nimeltä Metro. Hänen ystävänsä Rust kuolee yöllisessä takaa-ajossa, jossa Rotat eli vartijafirman miehet jahtaavat VR:n vaunuja sotkevia Bakteereja eli Metroa ja Rustia. Metro saa selville vartijafirman työntekijöiden tiedot, ja päättää kostaa rakastamansa Rustin kuoleman. Ennen pitkää myös Metro huomaa joutuvansa takaa-ajetuksi.\nTyttö ja pommi kiihdytti vauhtiaan loppua kohden, ja oli yllättävän viihdyttävää luettavaa, vaikkei mitään päätä huimaavaa jännitystä sivuille mahtunutkaan. Viihtymiselementtien ohella kirja sisälsi aineksia, jotka kuvastivat nykyajan armotonta työilmapiiriä: pomot ajavat alaisiaan äärimmäisiin tekoihin, jotta saadaan aikaan haluttuja tuloksia. Alaiset sinnittelevät aikansa omien arvojensa puolella, kunnes antavat periksi vaatimuksille. Lopputulokset eivät vain aina ole halutunlaisia, kuten myös Tyttö ja pommi osoittaa. Työelämän kuvaus ja kritiikki oli mielestäni eräs kirjan vahvuuksia, sillä näitä en odottanut löytäväni kirjasta, jonka etukäteen mielsin dekkariksi.\n"Bakteerit eivät piittaa kylmästä, märästä, tuulesta, räntätuiskusta eivätkä etenkään säännöistä. Sen takia Bakteerit onnistuvat työssään, me emme. Tämä pampuillaan elvistelevä porukka on täynnä laiskoja, mukavuudenhaluisia, tytiseviä aladobeja, jotka viettävät mieluummin aikaa sohvannurkassa kaukosäädin kädessä kuin todellisissa töissä. Porukka jolle on täysin vierasta poistua omalta mukavuusalueeltaan. Jos hänen edessään seisovalla räkänokkaisella, niiskuttavalla, kaksoisleukojaan kasvattavalla aladobisohvasohvaperunaporukalla olisi neljäsosakaan samanlaista intohimoa työhönsä kuin Bakteereilla, olisimme saaneet töhrijät kiinni jo vuosi sitten." (s. 23)\nKirjassa seurataan rinnan Metron ja vartijafirman Jeren näkökulmaa tapahtumiin, ja Jeren osuus oli hykerryttävä ja samalla surullinen. Jere parka, millainen onkaan graffititytön kosto. Kirjan tunnelmassa nuoruuden kapina ja ehdottomuus yhdistyi suomalaiseen arkeen ja ripaukseen toimintajännäriä, ja lopputulos viehätti minua. Siinä on suurin syy sille, että päädyin antamaan kirjalle neljä Goodreads-tähteä. Juoni kun ei sujuvuudestaan huolimatta tarjonnut sellaista suurta yllätystä tai loppuhuipennusta, jota hieman odottelin.\nOnko kosto avain onneen? Ei, mielestäni Metro saavutti korkeintaan mielenrauhaa, ja myös sen koston kanssa kävi vähän niin ja näin. Kyseenalaista esimerkkiä koston autuaaksi tekevästä vaikutuksesta ei kirjassa siis anneta. Minusta on mukava spekuloida vaihtoehtoisilla juonenkuluilla, ja tässä kirjassa olisin mieluusti nähnyt hiljaiseen vaikuttamiseen perustuvan koston, joka nyt jäi pelkäksi maininnaksi. Metron valitsema toiminnallisempi tie oli silti mukavaa luettavaa, ja Järvelän kirjaa kirjaa uskallan suositella jännäreitten ja dekkarien ystäville. Kirjaa on arvostettu myös palkinnon muodossa, sillä Tyttö ja pommi sai jokin aika sitten Vuoden esikoisdekkari -kunniakirjan Suomen Dekkariseuralta.\nI Spy Challange saa merkinnän kohtaan 8. Weapon.\nMuualla verkossa: Kirjaa on luettu mm. blogeissa Luettua elämää, Kirjakaapin kummitus, Lukukausi ja TuijaTa. Lisää linkkejä löytyy googlettamalla.\nKannen ulkoasu Jussi Kaakinen\n4 tähteä CrimeTime GR25 jännitys Järvelä Jari kirjasto suomi\nSuketus 21.3.2015 9.20\nTämä oli positiivinen yllätys ja kiva kirjalöytö. Tarina etenee vauhdikkaasti ja hahmot ovat kiinnostavia, Metro ja Jere herättävät molemmat omanlaistaan sympatiaa. Järvelän tuotantoon täytyy tutustua ehdottomasti tarkemminkin.\nMarikaOksa 21.3.2015 10.21\nJärvelän kirjat alkoivat kiinnostaa minuakin. Blogeissa esillä ollut Särkyvää ei aiheensa puolesta oikein tunnu ns. omalta kirjalta, mutta Järvelän kerrontatyyli tässä Tyttö ja pommi -kirjassa miellytti minua niin paljon, että olen valmis kokeilemaan häneltä kirjaa jonka muutoin varmaan sivuuttaisin täysin. :)\nElina / Luettua elämää 21.3.2015 10.14\nTyttö ja pommi oli minulle viime vuoden ykkösdekkari. En enää lue kovin paljon dekkareita, mutta tämä oli niin vauhdikas ja kerronnaltaan hyytävän hyvä, että erottui porukasta edukseen. Pidin siitä, että hyvää ja pahaa piti tosissaan miettiä, eikä helppoa ratkaisua ollut.\nMarikaOksa 21.3.2015 10.24\nEi tämä tosiaan mikään perusdekkari ole, kaukana siitä. Minulla tulee luettua dekkareita jopa liikaa, mutta kyllä tämä silti erottui joukosta hyvällä tavalla. Hyvä ja paha eivät useinkaan ole mustavalkoisia asioita, ja tämä tuli Metron ja Jeren kautta hyvin esille.\nJonna 21.3.2015 14.17\nTyttö ja pommi oli hyvä lukukokemus! Pidin erityisesti siitä, että tarinan hahmot eivät ole vain hyviä tai pahoja vaan kirjan luettuani päädyin pohtimaan tekojen oikeutuksia.\nMarikaOksa 21.3.2015 15.13\nKirjassa riitti tasoja ja syvyyttä, ja siksi tämä oli minunkin mieleeni. Alkuvuoden yllätys, vaikka olin jo etukäteen kehuja lukenut blogeista. :)\nOmppu Martin/ Reader, why did I marry him? 22.3.2015 10.04\nTämä on mahtiteos. Pidin erityisesti teoksen yhteiskunnallisesta ulottuvuudesta, joka yhdistyy hienosti jännitystarinaan. Go Metro! Kuten omassa bloggauksessani kirjoitin, niin jos Metro olisi vaaleissa ehdolla, hän saisi ääneni oitis.\nMarikaOksa 22.3.2015 11.21\nMinun täytyy sanoa, että vaikka Metron hahmo oli hieno, en voi kannattaa hänen 'vaikuttamisen' keinojaan ainakaan sen suhteen, miten hän Jeren tapauksessa toimi. Jos kaikki alkaisivat toimia kuten Metro, täällä vallitsisi melkoinen villi anarkia. Kun ottaa huomioon, ettei Jere lopulta ollut edes syyllinen siihen mistä Metro häntä syytti (näin muistelen, sillä luin kirjan ja kirjoitin jutun alkuvuodesta), niin lopputulos olisi entistä mielivaltaisempi... Mutta pidin silti Metron kyvykkyydestä toimintaan - hän ei jäänyt sohvan pohjalle hymistelemään vaan toimi näkemyksensä mukaan.\nOmppu Martin/ Reader, why did I marry him? 22.3.2015 11.34\nMinussa asuu pieni anarkisti ja mummoiässä aion päästää sen valloilleni. *silmänisku*\nMarikaOksa 22.3.2015 12.05\nHui sentään ja hih, mikä meitä mahtaa odottaa... patoutunutta mummoanarkiaa luvassa *iso silmänisku*. :) Näin vaalien olen tosin sitäkin mieltä, että jopa anarkia olisi parempi kuin nukkuvat äänestäjät. Tämä menee jo aiheen vierestä, mutta JOS Metro olisi ehdokkaana ja innostaisi ihmisiä äänestämään, niin go go vaan minultakin. 'Jos' isolla koska ei sinne äänestyskoppiin kannata mennä kirjoittamaan 'Metro' (tai 'Aku Ankka' tms henkevää). :)\nKaisa Reetta 28.3.2015 23.59\nMinä en ole tätä kirjaa vielä lukenut,mtta enköhän pian tähänkin ehtine... Ostin Tytön ja pommin läheiselleni joululahjaksi ja hän piti kirjasta kovasti.\nMarikaOksa 29.3.2015 8.57\nTätä kannattaa kokeilla. :) Ja ilmeisesti kirjalle ilmestyy jatko-osa jo nyt kesällä. Sekin on lukulistallani, sillä tämän kirjan tarinasta jäi sopivasti langanpäitä ilmaan.


Palin, Anu-Marika (2014)\nTämän produktityyppisen opinnäytetyön pohjana toimii Bravotels Oy:n toimeksianto kehittää Hotel Degerbyn aamiaistuotetta. Tavoitteena oli kehitellä olemassa olevasta aamiaistuotteesta vaihtelevampi ja monipuolisempi. Lisäksi aamiaiseen toivottiin lisättävän mahdollisuuksien mukaan luomu- ja lähituotteita.\nTietoperustassa käsitellään aamiaisen historiaa sekä tietoa aamiaisen tärkeydestä. Lisäksi kerrotaan tuotekehittelystä ja yleistietoa työn toimeksiantajasta, nämä tiedot pohjustavat työn empiiristä osuutta. Empiirisessä osiossa käydään läpi produktiosan tekoa ja tuotekehityksen vaiheita.\nTyön produktiosa koostuu uudesta ohjeistuksesta koskien aamiaista ja sitä varten kehitellyistä resepteistä. Produktiosa oli toimeksiantajalle välttämätön, koska sen avulla koulutettiin aamiaista valmistava henkilökunta. Produktiosa koottiin 2014 toukokuun aikana ja koulutus tapahtui saman vuoden kesäkuun alussa. Aamiaiskehittely perustuu Hotel Degerbyn asiakkaiden ja henkilökunnan antamaan suulliseen palautteeseen, sekä työn kirjoittajan omaan mielipiteeseen. Aamiaisesta tehtiin myös katelaskelma, joka ei kuulu varsinaiseen produktiosaan, mutta on käsitelty raportissa osana projektia.\nAamiaiskehittelyn tuloksena oli asiakkaita miellyttävä monipuolisempi ja vaihtelevampi aamiainen, jossa lisäarvoa antoivat luomu- ja lähituotteet. Aamiaisesta saatiin luotua toimiva konsepti, jota alettiin markkinoida lisäksi hotellin uskopuolisille asiakkaille. Tulos tyydytti toimeksiantajaa sekä työn tekijää ja projekti oli kokonaisuudessaan onnistunut.


Tässä ovat ehdokkaat Suuren journalistipalkinnon 2011 saajiksi - MTVuutiset.fi\nJulkaistu 17.02.2012 10:00 (Päivitetty 27.02.2012 11:02 )\nSuuren journalistipalkinnon saajat on julkistettu. Palkintolautakunta on valinnut saamansa 343 ehdotuksen joukosta voittajaehdokkaat.\nPalkinnon jaetaan kolmessa luokassa, jotka ovat Vuoden juttu, Vuoden journalisti ja Vuoden journalistinen teko. Lisäksi yleisö saa valita tänä vuonna oman suosikkinsa ehdokkaiden joukosta.\nEhdokkaat vuoden jutuksi ovat toimittaja Lauri Martinmäen juttu Yksityisistä terveys- ja hoivapalveluista (Keskisuomalainen 17.11.2011), toimittaja Ami Assulinin ohjelma Kouluampujaksi leimattu (Silminnäkijä, YLE TV2 7.2.2011) ja toimittaja Arja Paanasen valelääkäripaljastukset (Ilta-Sanomat).\nEhdokkaat Vuoden journalistisesta teosta ovat toimittajat Ilkka Kulmala ja Tero Karjalainen, jotka lähtivät kehittämään Keskisuomalaiseen superpitkiä juttuja; päätoimittaja Mari Paalosalo-Jussinmäki ja Art Director Liisa Karttunen, jotka käynnistivät Oma Olivia -projektin sekä toimittaja Susanna Kemppainen ja päätoimittaja Markku Mantila, jotka kertoivat Kalevassa vanhoillislestadiolaisten piirissä tapahtuneista hyväksikäyttötapauksista.\nVuoden journalistiksi ehdolla on toimittaja Anu Nousiainen Helsingin Sanomien Kuukausiliitteestä, toimittaja Risto Lindstedt Suomen Kuvalehdestä ja toimittaja Esa Mäkinen Helsingin Sanomista.\nVoittajaehdokkaat esitellään MTV3-kanavan Huomenta Suomi -ohjelmassa 9.3. alkaen.\nSuuren journalistipalkinnon saajat valitaan näiden ehdokkaiden joukosta gaalassa, joka nähdään suorana lähetyksenä MTV3-kanavalla keskiviikkona 21.3.2012.


Black Sabbathin nimellä ei voi enää nauhoittaa uutta musiikkia ilman, että kyseessä ovat bändin alkuperäisjäsenet - KaaosZine\nKirjoittanut Samuel Järvinen - 14.1.2022\nMetallilegenda Black Sabbathissa ovat soittaneet alkuperäisjäsenten ohella vuosien mittaan lukuisat muusikot aina Ronnie James Diosta Tony Martiniin. Martin lauloi bändissä kuuden studioalbumin verran, kunnes hän ja muut tuolloin bändissä soittaneet savustettiin bändistä alkuperäisen kokoonpanon tieltä.\nVuosien mittaan on ollut paljon puhetta siitä, että Martinin aikaiset Sabbath-albumit julkaistaisiin uudelleen parannettuina versioina. Kitaristi Tony Iommin mukaan tämä ei kuitenkaan ole sopimusteknisesti mahdollista.\nMartin kertoo The Metal Voicelle jutelleensa Iommin kanssa 90-luvun albumien julkaisemisesta uudelleen. Iommi oli ehdottanut, että kaksikko kokoontuisi säveltämään myös uutta musiikkia.\n”Meillä oli Sabbathissa Geoff Nicholls -niminen kaveri. Hän oli kosketinsoittaja. Hän kuoli neljä vuotta sitten. Kun olimme hänen hautajaisissaan, törmäsin siellä Tony Iommiin, ja hän sanoi: ’Minulla on paljon materiaalia soitettavana sinulle. Meidän pitää kokoontua yhteen ja katsoa, voimmeko kirjoittaa uusia kappaleita. Ja sitten voisimme ehkä julkaista Tony Martin -aikakauden albumit uudelleen. Ajattelin, että se olisi hieno juttu”, Martin kertoo ja jatkaa:\n”Sen jälkeen puhelin pysyi ikuisuuden hiljaa – lukuisten kuukausien ajan Soitin hänelle takaisin, ja hän sanoi: ’Tule käymään, niin puhutaan asiasta.’ Menin hänen luokseen, ja hän sanoi: ’Emme voi tehdä sitä.’ Kysyin, että miksi. Hän sanoi, että Sabbathin jätkien kanssa on sovittu, että he voivat julkaista jotain uutta Sabbath-nimellä vain, jos siinä on mukana alkuperäiset jäsenet. Kukaan muu ei voi levyttää mitään [uutta] Sabbath -nimellä….. Hän sanoi, että voimme julkaista albumit uudelleen, mutta emme voi lisätä niihin mitään.”\nLisäksi Martin kertoo, että hänellä on tallessa lukuisia julkaisemattomia nauhoitteita, jotka olisi olisi upeaa lisätä albumien uudelleenjulkaisuille. Mukana on muun muassa Eddie Van Halenin soittamia raitoja ”Cross Purposes” -albumille. Sopimuksen mukaan kyseisten nauhojen lisääminen uudelleenjulkaisulle ei kuitenkaan vaikuta todennäköiseltä.


Kristallihelmi: VAIHTOON VAPAAT ATC-KORTTINI\nListaan tähän vapaat atc-korttini ja päivitän tätä sitä mukaa kun niitä menee...\nJos haluat että teen sinulle ylläri-kortteja vaihtoon niin sekin onnistuu.\nIlmoittele s-postilla jos haluat vaihtaa kanssani kortteja!\nHere are my Artist Trading Cards which are ready for trading. If you want me to do some surprise cards, that can also be arranged. Please contact me by e-mail if you want to make a card trade with me.\nE-mail: susanna-peltola (at) hotmail.com\nHUOM! ÄLÄ JÄTÄ VAIHTOPYYNTÖJÄ KOMMENTOIMALLA TÄHÄN POSTAUKSEEN, KOSKA EN KÄY NIITÄ TÄÄLTÄ KATSOMASSA. LAITA S-POSTIA! KIITOS! ;)\nKAUNIS MUSTA SYDÄN\n"Kolmas silmä avoinna"\n"Säkenöivä voima 1/3"\nTunnisteet: ATC-KORTIT VAPAAT VAIHTOON\nenkulin käsityöt 6. elokuuta 2013 klo 19.47\nNo nyt minäkin nään, olikohan se linkin korttien musta tausta syynä, että varatut eivät näkyneet\nMinä haluaisin seuraavat: Runsaus, Äiti ja lapsi, Erilaiset ystävät, Egypti, Suunnan näyttäjä, ja Avaa sydämesi mulle. Ihanaa iltaa sinulle\nenkulin käsityöt 6. elokuuta 2013 klo 19.50\nNiin ja tuo Pihka pliis, teen yllärikortin tilalle.\nSusanna 6. elokuuta 2013 klo 20.28\nVarattu sulle kyseiset kortit ;)Kivaa iltaa sulle myös! Lähetän huomenna korttipaketin.\nRiitta Sinikka 7. elokuuta 2013 klo 15.06\n♥ vauuu,miten hienoja!!\nPaula 7. elokuuta 2013 klo 18.03\nHaluaisitko vaihtaa Punaiset pilvet, Merenneito unelmoi, Enkelin höyhen ja Sävel kiehtova? Jos minun vapaista ei löydy sopivia, niin voin tehdä/lähettää myös yllätyskortteja :) Minulla on esim. delfiini- ja intiaaniaiheisia kortteja, joita en ole ehtinyt kuvaamaan.\nSusanna 7. elokuuta 2013 klo 20.47\nKyllä Paula haluan vaihtaa. Varailin jo sun blogistasi ne 3 vapaata uutta korttiasi ja katson lisää vapaista korteistasi ;)\nCarita Oksa alias Cassu 8. elokuuta 2013 klo 16.05\nMoikka! Onko vapaana nrot 165 ja 166 Steam Punk linnut? Jos on niin haluaisin vaihtaa kanssasi taas kerran :)\nSusanna 10. elokuuta 2013 klo 11.43\nMoi Carita! Tuo 165 on vielä vapaana. Varasin sen sinulle ;)\nCarita Oksa alias Cassu 13. elokuuta 2013 klo 12.44\nKiva juttu! Oletko löytänyt korteistani jotain mikä kiinostaa vai teenkö yllärikortin?\nCarita Oksa alias Cassu 14. elokuuta 2013 klo 9.19\nHeippa! Voisin varata tuon Ajattomat kellot toiseksi kortiksi?\nSisko 9. elokuuta 2013 klo 10.06\nNäkijä ja kukkamaljakon vartija olisivat ne jotka haluaisin jos ovat vapaana. Löydätkö Silpputehtaalta toisenkin vaihtokortin? Vastustamatonta charmia on jo sinulle varattu.\nSisko 9. elokuuta 2013 klo 10.11\nNiiiin....mun sähköpostiosoite on siskowiATgmail.com\nVaihdetaan osoitteet jne.\nSusanna 10. elokuuta 2013 klo 11.46\nHeippa Sisko! Varasin sinulle nuo kortit. Laitan sulle s-postia...\nSisko 11. elokuuta 2013 klo 22.50\nToinen maailma, suuri seikkailu ja yhteinen määränpää jos ovat vielä saatavana olisi valintani.\nSusanna 12. elokuuta 2013 klo 20.09\nJuu löytyy ja varattu sulle ;)\nvikke* 13. elokuuta 2013 klo 18.48\nLaitoin just meiliä seuraavista korteistasi:\n108. Kaukainen muisto (aivan mahtava kortti!!!!!)\nPaula 14. elokuuta 2013 klo 12.12\nSaanko vielä Hymyn ja Ajattomat kellot?\nPaula 20. elokuuta 2013 klo 22.09\nVarasin sinulle sen haaveilemasi intiaanikortin Matkalla :) Sun pinossa odottelee nyt 6 korttia. Saanko varata 206. Kokotti, 211. pienet hännät, 208. tavallinen ihminen. Kaikkia ihania uusia oot tehnyt!\nSusanna 21. elokuuta 2013 klo 7.56\nKiitti jee! 206 ja 208 varattu sulle, mutta 211 on jo valitettavsti ehditty varata, eli löydätkös jonkun tilalle?\nPaula 21. elokuuta 2013 klo 11.30\nno entäs tuo 199?\nSusanna 21. elokuuta 2013 klo 14.29\nVarattu sulle 199 "portrait" ;)\nLöysin sinun vapaat kortit, voitko vaihtaa kanssani kortin 107 Käskevä katse? Tekisin sinulle yllärikortin vaihdossa, koska blogissani ei ole paljoa vapaita, käykö se? Laitan sinulla s.postia.\nSusanna 22. elokuuta 2013 klo 7.14\nOnnistuuhan se! Kivaa vaihtaa!\nsirkkis 31. elokuuta 2013 klo 11.33\nHei! Avoinna olevaan vaihtoomme varaisin tästä postauksestasi 203 Perijätär ja 219 Dansing girl. Odottelen uusiasi, sinähän olet tuottelias. Ilkeännäköiset linnut eivät ole mun juttu, on lähes fobia niihin;)\nSusanna 1. syyskuuta 2013 klo 17.14\nOk ;) Varattu sulle nuo kaksi korttia ;)\nHeenu 2. syyskuuta 2013 klo 22.49\nHei Susanna. haluaisin varata kortin Kaikennäkevä ja Prinssi jos ovat vielä vapaana.\nSusanna 5. syyskuuta 2013 klo 22.15\nJoo nämä ovat sinulle varatut ;)\nAnemone 6. syyskuuta 2013 klo 9.27\nHei, saisinko varata nämä, Rastas rakasti mansikoita, Lintu tuo viestin laulaen, Iloinen torvensoittaja.\nJa ei ihme ,ettei jää kortit varastoon vaihdettavaksi... Niin upeita kortteja teet :)\nMukavaa päivää sinulle! Meillä täällä on ilonamme 2 ja 6 vuotiaat tytöt :)\nSusanna 8. syyskuuta 2013 klo 19.17\nHei Anemone! Varasin sinulle nuo kortit ;) Mukavaa viikonalkua ja kiitos kauniista sanoista ;)\nHeenu 24. syyskuuta 2013 klo 14.46\nHei Susanna.Varaisin kortit rosebud fairy ja mietiskele jos ovat vapaana. Mukavaa viikkoa sinulle.\nSusanna 24. syyskuuta 2013 klo 19.57\nVarattu sulle Heenu! Kivaa viikkoa myös sulle ;)\nTiinaJ 17. lokakuuta 2013 klo 8.47\nHei Susanna! Olisiko numero 252. Sinäkö siellä? - vapaa vaihtoon, jos löydät minulta mieleisesi kortin...\nSusanna 17. lokakuuta 2013 klo 18.08\nVarattu sinulle Tiina tuo kyseinen kortti ;)\nTiinaJ 18. lokakuuta 2013 klo 5.42\nKiitos kun varasit; voisin varata vielä seur. kaksi korttia: Sisäinen melodia ja 250. Lady Isadora, jos vaan vielä ovat vapaana :) Sitten onkin 3 varausta kummallakin, mutta jos katson vielä tämän vkl tuotoksesi, niin voisin ehkä varata lisääkin?\nSusanLotus 29. lokakuuta 2013 klo 8.00\nHej Susanna! Hittade jjst den här länken och det ska bli roligt att få titta ut något kort för byten sen. :)\nKram till din katt! ;)\nJaana H-V 25. marraskuuta 2013 klo 9.55\nMoikka! Haluisitko vaihtaa minun kanssani kortteja? Mä löysin sulta nämä: Ystävä, Kuningas, Rakennus ja Esirippu (ovatko vielä vaapaana?).\nLöytäisitkö sä minun vapaistani mitään mieleistä vaihdossa?\nSun kortit ovat ihania kaikki! Voit laittaa minulle sähköpostia luovavoima@luukku.com\nHane 21. elokuuta 2014 klo 0.05\nNe haluamasi kortit on vapaita ja saat ne jos haluat. Mua kiinnostaisi tästä tuo Beauty ja sit näin jossain sellaisen Marie Antoinette kortin, vieläkö sulla on se ?\nMun sähköposti on hanenkorttitalo.gmail.com\nJaana H-V 6. lokakuuta 2014 klo 11.20\nHeippa! Mä haluun sulta kolme kpl: Energiapallo, Lumottu ja Mr. Fish! Löytäisitkö vielä yhden kortin minulta ? Varasin sulle jo Lisää ja Yksinäinen kortit.\nKiva tehdä sun kanssa vaihtoa. Luitko jo sähköpostisi?\nSisko 20. lokakuuta 2014 klo 11.52\nUpeita kortteja!! Ahneus iski ihan! "Nukke ja Kissa" mietin haluanko sen vai sittenkin "Oma Nurkka"...ei kun molemmat! Hienosti ideoituja kortteja...kirjava kissa ja piirrustusta!! Ja sitten tuli vastaan"Rakastunut Kitty" jonka myös haluaisin ja vielä "Täynnä elämää" joka sekin on <3 Siis neljä korttia! Jos löydät minulta kolme sen korppikortin lisäksi vielä.\nSisko 27. lokakuuta 2014 klo 13.59\nHäsiköhän mun kommenttiyritys taas? Mulla siis on jo tuossa 4 korttia. Uusista haluaisin kortit "Uusi paita" ja "Lady Leopard" kortit. Sinun pitäisi siis löytää minulta vielä 5 korttia. Onnistuuko?\nTalitintti 9. toukokuuta 2015 klo 10.46\nMinä tykkään näistä tuosta Bingossa kävijöistä eniten. Valitettavasti en voi vielä vaihtaa, kun olen tehnyt vasta neljä amatöörimäistä teippikorttia... mutta hienoja ovat nämä sun kortit!


Uutisia henkilöstä Tyrwone Still\n28.10.2011 Miesten I divisioona A\nMiesten I divisioonan Porvoon Tarmo kohtaa perjantaina kotikentällään vahvistuneena Tapiolan Hongan. Tarmon tuorein vahvistus on Suomessa ensi kertaa kaudella 1999-2000 pelannut, 37-vuotias ja 201-senttinen Mike King.\n3.4.2010 Miesten I divisioona A\nPorvoo voiton päässä paluusta Korisliigaan\nPorvoon Tarmon otti vahvan kiinnityksen Korisliigan suoraan nousuun, kun se voitti lauantain toisessa divisioonafinaalissa Korikobrat. Porvoolaiset hakivat Lapualta 88-84 (30-36) –voiton ja siirtyivät ottelusarjassa 2-0-johtoon. Tarmo pääsee kokeilemaan nousun varmistamista maanantaina kotikentällään.\n26.9.2007 Suomen Cup\nLapua pudotti Katajan Suomen cupista\nMiesten I divisioonajoukkue Lapuan Korikobrat järjesti keskiviikkoisten Suomen cupin neljännesvälierien suurimman yllätyksen. Lapua pudotti liigajoukkue Joensuun Katajan pois leikistä voittamalla vieraissa reiluin 100-74-lukemin. Muut Korisliigan joukkueet pitivät pintansa divisioonatasojen haastajiaan vastaan.\nKorikobrien nippu divisioonaan muodostumassa\nLapuan Korikobrat on solminut tukun sopimuksia. Miesten I divisioonassa pelaavaan lapualaisryhmän vahvuuteen on kiinnitetty kaikkiaan 11 pelaajaa. Yksi Korikobrien uusista pelureista on viime kaudella Kauhajoen Karhun paidassa ylivoimaisesti divisioonan levypallokuninkuuden voittanut Baboucarr Bojang.