JS-kulta (valokuvaamo Salossa)\nJS-kulta Oy on Perniössä, Salossa, sijaitseva studio ja valokuvaamo. Avoinna ma–pe kello 10–17 ja lauantaisin 10–13. Puhelinnumero on 02 735 7179 ja sähköpostiosoite jari.simola@js-kulta.fi. Liike sijaitsee Perniön Ykköskulman liiketalossa.\nOsoite: Haarlantie 4, 25500 Perniö, Salo\nHuomioitavaa: passikuvat, henkilökorttikuvat, ajokorttikuvat, mopokorttikuvat, kuvankäsittely, kuvalahjatuotteet, digikuvat\nKestolinkki tälle sivulle: https://valokuvaamo.info/valokuvaamot/js-kulta\nEsittelysivu luotu: 20.04.2013 (2671 päivää sitten)\nTiedot tarkistettu: 2671 päivää sitten\nValokuvaamo.info ei vastaa karttakuvan oikeellisuudesta. Mikäli valokuvaamon sijainti kartalla vaikuttaa väärältä, siitä kannattaa vihjata palvelun ylläpidolle palautelomakkeen avulla tai kirjoittamalla kommentin alapuolelle. Tämä valokuvaamoesittely mukaan laskettuna sivustolla on julkaistu tähän mennessä yhteensä 256 valokuvaamon yhteystietoa. Tämän esittelysivun ns. kestolinkki on tässä siltä varalta jos haluat linkittää siihen esimerkiksi blogista tai joltain foorumilta. Paikkakunta: salo.\n"JS-kulta" on saanut pisteet 10 yhteensä 10 pisteestä. Valokuvaamo on arvosteltu 1 kertaa.\nKokemuksista voi kertoa nimimerkillä. Kommentoitaessa julkaisua JS-kulta sekä Nimi että Mielipide ovat vaadittuja tietoja. Jos haluat antaa yksityisesti palautetta, käytä tätä lomaketta.


Hoitohenkilöstö vahvasti sote -valmisteluun | Sari Sarkomaa | Blogit | Iltalehti.fi\nSote-lakipaketti on parhaillaan eduskunnan arvioitavana. Lain hyväksymisen jälkeen muodostettava maakuntien väliaikaishallinto tekee koko soten kannalta merkittäviä päätöksiä. Siksi on varmistettava, että henkilöstön – mukaan lukien hoitohenkilöstön johdon – edustus on myös tulevassa väliaikaishallinnossa.\nUudessa maakunnassa on sosiaali-ja terveyspalveluiden hallinnossa oltava vahvat johtamisosaamisen ammattilaiset. Kaikilla tasoilla on oltava monialaisen hoitohenkilöstön osaamisen tuntevia, koulutettuja hoitotyön johtajia. Hoitotyön johtajat tuntevat hoitotyön koulutuksen, osaamisen, työn sisällön ja kehittämistarpeet. Koko johtaminen on uudistettava moniammatilliseksi, jotta asiakaslähtöisyys voi toteutua. Hoitotyön johtajat vastaavat siitä, että sosiaali- ja terveyspalvelut toimivat asiakkaiden tarpeiden mukaisesti, asiakaslähtöisesti ja näyttöön perustuen. Nämä asiat on eduskunnassa pykälätasolla varmistettava.\n← Valinnanvapauslain korjaustoimissa ei saa hosua\nLaadukas kouluruokailu fiksu investointi →\n6 kommenttia kirjoitukselle “Hoitohenkilöstö vahvasti sote -valmisteluun”\n”Hoitohenkilöstö vahvasti sote -valmisteluun”\nNo kuka ne työt sitten tekee?\nKalenteria katsonut sanoo:\nSarkomaan huolenaiheena ovat ensi viikonlopun vaalit, ei mikään muu. Hän on eduskunnasta tihkuneiden tietojen mukaan kaikkein kovimpia yksityishtiöpohjaisen soten ajajia. Henkilöstön aseman merkitys nähtiin kiky-sopimuksessa, jossa julkisten alojen palkkoja alennettiin n. 2-3 prosenttia. M.o.t.\nNo…miksei koskaan henkilöstön kantaa näy? Aina vaan kehutaan saavutettuja taloudellisia etuja. Vuoden kokemuksella.\nTäytyy vähän kompata edellisiä kommentoijia. Varsinkin ”Kalenteria katsonut” taitaa vainuta aika hyvin mistä on kyse. Kirjoitus olisi aika hyvä, jos se olisi kirjoitettu 10 vuotta sitten, ei vaalien alla, ja sen kirjoittajalla olisi jokin muu puoluekanta kuin kokoomus. Keskusta ja persut eivät tosin taida riittää eron tekemiseen. Hallitusvastuu kelvatkoon selitykseksi paremman puutteessa. Tuskin edes tämän päivän demarit saisivat mitään parempaa aikaiseksi. Sen verran on iäkkäitä ja varakkaita myös heissä. Ainoa puolue, jolla taitaa tämä soten todellisuus olla eniten ymmärryksessä, on RKP. Ja senhän tietää, kuinka pitkälle sillä tiedolla pötkitään.\nMitä palkkoihin tulee, niin niitä tässä maassa ei ole vara nostaakaan. Sen ymmärtää kun katsoo viennin tilaa ja julkisen sektorin aiheuttamaa velkataakkaa. Tämä on fakta, joka on nyt vain ymmärrettävä ikävänä realismina. Emme pääse suosta palkkoja ylöspäin hilaamalla. Se, että palkat putoavat, onkin sitten eri asia. Itsellänikin kävi juuri niin. Ja samaan aikaan esimerkiksi alv jatkaa porskuttamistaan ylisuurilla tasoilla. Miksi näin, sitä pitää kysyä nimenomaan kokkareilta. Hehän tykkäävät siitä alv verosta kuin hullu juustosta. Jotain mystisiä korotusvarojakin siinä verossa kuulemman on. Kun vain tietäisi, että millä matematiikalla asia on niin. Ja kuitenkin ollaan olevinaan niin muka huolissaan kilpailukyvystä. Sekin lienee täyttä satua.\nJoka tapauksessa kilpailukyvyn parantaminen vaatisi vielä paljon isompia peliliikkeitä, joihin ei olla valmiita, eikä oikeastaan voidakaan olla. Kaikki nykyistä isommat tempaukset tarkoittaisivat todennäköisesti myös poliittista itsemurhaa. Pienet saksimiset siellä täällä eivät isoa kiukkua edes vielä aiheuta. Kaikkein isoin ja rajuin temppu olisi tietysti se, että velkaa ei vain enää oteta budjetin tasapainottamiseksi. Mutta ne miljardit osuisivat jo todella moneen nilkkaan, ja kipeästi. Silloin olisi varmasti jopa Suomessa kansa ihan oikeasti kaduilla. Silloin näkyisi todellinen köyhyytemme aika nopeasti. Tällä hetkellä otamme vain tyhmänä lisää velkaa, eikä loppua ole näköpiirissä. Ei ainakaan mitenkään vahvasti. Soteratkaisut eivät velanottoa vähennä. Pahimmillaan ne lisäävät jopa sitä.\nJospa kansanedustaja täsmentäisi miten ja ketkä tämän maakuntasoten juoksevat kokoon?\nHenkilökuntako? Siitä ei seuraa kuin valtavat kustannukset ja umpihierarkia.\nHallitus lupaili, että jotkut voivat aloittaa jo ennen 1.1. 2019.\nKuka tekee käytännön työt. Maakuntavaltuuston valitsemat peräkylien Tuppuraiset vai rintamaiden Tappuraiset? Ei tu mittään, ei tu mittään!\nVain isoilla kaupungeilla noin viidestä-kymmeneen on mahdollisuus laajentaa jäsennellysti toimintojaan maakuntiin. Juuri niin kuin kokoomus ja demarit ensin esittivätkin. Kokoomus vain joutui hallituspaikkansa säilyttämisen vuoksi suorittamaan Ganossan matkan, jolla se nöyrtyi aisankannattajaksi hallitukseen.\nTää korutont on kertomaa…\nSosiaali- ja terveydenhuollosta ei kohta ”jää kiveä kiven päälle” jos tämä vallanjakohallitus saa päättää lopullisen ratkaisun. Sehän näyttää miettivän vain, miten köyhiltä kaapattaisiin asunto, eläkevarat tasattaisiin puolisoille, yms. holhoustoimia ilman holhotuksi julistamista.\nPankinjohtajat osallistuvat anastustalkoisiin kieltäytymällä antamasta korjauslainaa as.oy:ille niihin ”harakanpesiin”, joita ne 1970 luvulta lähtien RS-sopimuksin myivät.\nNyt on menossa 1990-luvun jälkeisen ”Uuden konklaavin aika”, jona KELAN avulla vaaditaan mummon mökitkin myyntiin. Ne viimeisetkin, joissa vielä värjöttelee yhteiskunnan apua odotteleva sairas vanhus. ”Meno” on kuin Kemijoen voimalaitoksia rakennettaessa.


Potentiaalinen BKT, rakenteellinen alijäämä ja finanssipolitiikan rajat - Image-blogit\n11.11.2014 by rahajatalous |\nSuomen talouspolitiikkaa on vuoden 2013 alusta lähtien määrittänyt tuolloin voimaan astunut finanssipoliittinen sopimus. Sopimuksessa Suomi on 25 muun EU-maan rinnalla sitoutunut siihen, että se pitää keskipitkällä aikavälillä niin kutsutun rakenteellisen julkisen talouden alijäämänsä BKT-suhteen alle 0,5 prosentissa. Niin kauan kuin julkisen velan BKT-suhde pysyy alle 60 prosentissa, sopimus sallii 1 prosentin rakenteellisen alijäämän.\nRakenteellinen alijäämä, jolle sopimus asettaa alarajan, tarkoittaa lukua, jossa toteutunutta julkisen talouden alijäämää korjataan talousteoreettisilla laskelmilla. Käytännössä korjaus tapahtuu sen suorittavan Euroopan komission laskelmissa niin kutsutun tuotantokuilun avulla. Tuotantokuilulla tarkoitetaan eroa toteutuneen bruttokansantuotteen ja tilastollisilla menetelmillä arvioidun potentiaalisen bruttokansantuotteen välillä.\nKuviossa 1 on esitetty Suomen talouden toteutunut ja ennustettu julkinen alijäämä, rakenteellinen alijäämä sekä tuotantokuilu vuosina 2012-2018. Kuviosta nähdään, että mitä suurempi arvioitu tuotantokuilu on, sitä suurempi ero toteutuneen tai ennustetun julkisen talouden alijäämän ja rakenteellisen alijäämän välille muodostuu. Luvut perustuvat valtiovarainministeriön taloudellisen katsauksen ennusteeseen, jossa tuotantokuilun nähdään sulkeutuvan vuoteen 2018 mennessä. Kun tuotantokuilua ei ole, julkisen talouden alijäämä ja rakenteellinen alijäämä ovat yhtä suuret.\nKuvio 1. Suomen julkisen talouden alijäämä, rakenteellinen alijäämä sekä tuotantokuilu vuosina 2012-2018 (Lähde: VM).\nKoska Euroopan komissio vahtii finanssipoliittisen sopimuksen toteuttamista ja voi niin sanottujen sixpack sekä twopack -sopimusten nojalla rangaista valtioita rakenteellisen alijäämän tavoitteesta lipsumisesta, rakenteellinen alijäämä vaikuttaa oleellisesti finanssipolitiikan rajoihin EU-maissa ja euroalueella. On kiinnostavaa, että näin keskeisen politiikkasuureen määrittelyssä erittäin suuri merkitys on sillä, kuinka suureksi tuotantokuilu kulloinkin arvioidaan. Käytännössähän tämä arvio vaikuttaa siihen, kuinka ekspansiivista finanssipolitiikkaa valtiot voivat harjoittaa.\nViime kädessä tuotantokuilun määrittely kuuluu Euroopan unionissa Euroopan komissiolle. Tuotantokuilun määrittely tapahtuu luonnollisesti uusklassisen kasvumallin kehikossa, jossa työvoiman määrän, pääoman määrän ja tuottavuuden eksogeeninen kehitys määrittää talouden kasvuasteen. Kysyntätekijöillä ei ole tässä kehikossa minkäänlaista roolia. Koska uusklassisten oletusten mukaan kokonaiskysyntä aina konvergoituu potentiaalisen tuotannon tasolle, talouden kehitys seuraa aina viimekädessä perusfundamenteissa eli tuotannontekijöissä, ei kokonaiskysynnässä, tapahtuneita muutoksia (ks. esim. kuvio 1).\nLopulta Euroopan komission arvio ja ennuste potentiaalisesta BKT:n koosta perustuu havaittuun sekä ennustettuun kokonaistuottavuuden kasvuun, arvioon tasapainotyöttömyysasteesta (NAWRU) ja sen kehityksestä sekä arvioihin työikäisen väestön kasvusta, työmarkkinoille osallistumisasteesta ja keskimääräisistä työtunneista sekä niiden kehityksestä. Investointien oletetaan kasvavan potentiaalisen BKT:n vauhtia, joten investointiasteen vaihtelut eivät vaikuta potentiaalisen BKT:n ennusteisiin.\nKoska potentiaaliseen BKT:hen vaikuttavien muuttujien arvot estimoidaan toteutuneesta datasta, esimerkiksi tasapainotyöttömyysarvio seuraa melko tarkasti toteutunutta työttömyyskehitystä. Sama pätee myös kokonaistuottavuuden estimaatteihin. Näin ollen voidaan loogisesti olettaa, että myös potentiaalisen BKT:n kehitys riippuu oleellisesti toteutuneesta taloudellisesta kehityksestä. Tämä odotus saa vahvistuksen kuviossa 2, jossa on kuvattu Euroopan komission arvio Suomen talouden potentiaalisesta BKT:sta toteutuneen BKT:n rinnalla\nKuvio 2. Suomen BKT (vuoden 2010 hinnat) ja Euroopan komission arvio potentiaalisesta BKT:sta vuosina 2000-2013 (Lähde: Euroopan komissio)\nKun arvio potentiaalisesta BKT:sta seuraa toteutunutta BKT:ta, tarkoittaa se käytännössä sitä, ettei tuotantokuilu voi koskaan kasvaa kovin suureksi. Ainoastaan erittäin nopea ja syvä pudotus BKT:ssa voi repiä tuotantokuilua auki, mutta ajan kuluessa kuilu metodologisista valinnoista ja teoreettisista oletuksista johtuen välttämättä kuroutuu umpeen. Tämä tarkoittaa tietysti myös sitä, että havaittu julkisen talouden alijäämä konvergoituu rakenteelliseen alijäämään, jolloin talouden elvytysvara aina vähitellen supistuu pois. Lopulta siis ainoastaan 0,5 prosentin alijäämät suhteessa BKT:hen ovat hyväksyttäviä, vaikka esimerkiksi Maastrichin sopimuksessa alun perin rajaksi valtioiden alijäämien ylärajaksi asetettiin 3 prosenttia.\nFinanssipoliittisen sopimuksen maailmassa arvio potentiaalisesta BKT:sta on siis vähintään yhtä tärkeä politiikkamuuttuja kuin toteutunut julkisen talouden alijäämä. Siksi on todella kummallista, että julkista keskustelua potentiaalisen BKT:n arvioinnista ja arvioinnin menetelmistä ei käydä eikä ole käyty käytännössä katsoen lainkaan.\nSuurin ongelma nykyisessä laskentamallissa on se, että rahataloudellisessa todellisuudessa, jossa kulutus- ja investointipäätökset sekä eläimelliset vaistot määrittelevät talouden kokonaistulotason ja sitä myöten tuotannon tason, havaittu BKT voi tiettynä ajanhetkenä olla erittäin kaukana talouden todellisesta potentiaalista. Nykyisellä tavalla tehtävät arviot tulkitsevat kulloisenkin BKT:n pohjalta estimoidun potentiaalisen BKT:n kuitenkin välttämättömäksi ja ainoaksi mahdolliseksi tasapainotasoksi. Koska teoreettisena oletuksena on se, että kysyntä aina tasapainottuu potentiaaliselle tasolle, uskotaan havaitun BKT:n tason määrittävän talouden uuden normaalin. Tämä ei ole rahataloudessa millään tavalla perusteltu oletus.\nJos esimerkiksi ajatellaan, että paremmissa kysyntäolosuhteissa Suomen talous voisi edelleen järjestyä siten, että saavutamme vuoden 2008 BKT:n tason (kuvio 3), olisi tuotantokuilu tällä hetkellä selvästi Euroopan komission arviota suurempi. Näin ollen myös Suomen rakenteellinen alijäämä olisi pienempi ja talouden elvytysvara olisi suurempi.\nKuvio 3. Suomen talouden BKT ja vuoden 2008 BKT-taso.\nJos taas oletetaan, että viime vuosikymmenen kysyntäolosuhteet ja kysynnän kasvutrendi määrittäisivät potentiaalisen BKT:n tason, kasvaisi potentiaalisen ja havaitun BKT:n ero vieläkin suuremmaksi. Kuviossa 4 on esitetty vuosien 2000-2010 sekä 2000-2013 BKT:n trendikasvu Suomen taloudessa. Kuviosta nähdään, että erityisesti vuoden 2011 jälkeen BKT on jäänyt selvästi jälkeen vuosikymmenen lineaarisesta kasvusta.\nKuvio 4. Suomen talouden BKT ja BKT:n trendikehitys vuosina 2000-2013 sekä 2000-2010.\nKuviossa 5 on verrattu tuotantokuilun kokoa eri tavalla arvioituun potentiaaliseen BKT:hen. Kuviosta nähdään, että erilaisilla oletuksilla kasvun mahdollisuuksista erot tuotantokuilun koossa muodostuvat merkittäviksi. Jos vuosien 2000-2010 trendikasvu-ura määrittäisi potentiaalisen BKT:n, olisi tuotantokuilu nyt lähes yhdeksän prosenttia, kun taas komission arvio on 2,5 prosenttia.\nKuvio 5. Tuotantokuilu erilaisilla oletuksilla suhteessa potentiaaliseen bruttokansantuotteeseen.\nJos vuosien 2000-2010 kasvutrendiin perustuvaa potentiaalista BKT:ta ja tuotantokuilua sovellettaisiin rakenteellisen alijäämän arvioon, olisi Suomen julkinen talous itse asiassa rakenteellisesti ylijäämäinen. Näin ollen myös finanssipoliittisen sopimuksen sisällä meillä olisi mahdollista harjoittaa elvyttävää finanssipolitiikkaa, kun tällä hetkellä uhkana on komission syntisten listalle joutuminen.\nTämän kirjoituksen tarkoituksena on ollut osoittaa, miten tekniset laskentamallit ja niitä käyttävät asiantuntijatahot sitovat poliittisten päättäjien kädet siten, että nämä eivät lainkaan huomaa niin tapahtuneen. Kun finanssipolittista sopimusta oltiin hyväksymässä Suomessa, useissa puheenvuoroissa korostettiin sitä, että sopimus mahdollistaa edelleen aktiivisen politiikan suhdannekuopissa. Valitettavasti tämä johtopäätös perustui siihen, ettei elvytysvaran laskentatapaa ymmärretty riittävästi.\n12.11.2014 at 07:19\nErittäin valaiseva artikkeli. Oltiinkohan eduskunnassa tästä problematiikasta tietoisia, kun talouskurisopimuksen ratifiointia käsiteltiin vuonna 2012?\n12.11.2014 at 07:43\nValtiovarainvaliokunnan mietinnössä sanotaan näin:\n”Valiokunta korostaa, että asetettavat finanssipoliittiset tavoitteet eivät ole tällä hetkellä Suomen kannalta ongelmallisia. Tilanne saattaa kuitenkin muuttua yleisen taloustilanteen kiristymisen ja väestön ikääntymisen myötä. Julkisen talouden vakautta on siten Suomessakin ylläpidettävä valppaasti ja sen rinnalla on edistettävä entistä määrätietoisemmin myös uutta kasvua.\nValiokunta pitää välttämättömänä, ettei sopimus estä normaalin suhdannepolitiikan, kuten elvyttävien toimien ja aktiivisen työvoimapolitiikan, harjoittamista. Tämän vuoksi on hyvä, että mittarina käytetään rakenteellista eikä todellista alijäämää. Sopimuksen mukaisesta menettelystä ei myöskään pidä muodostua sellaista finanssipoliittista raamia, joka pakottaisi tekemään suhdanteita vahvistavia finanssipoliittisia päätöksiä silloin, kun se ei ole koko kansantalouden kannalta järkevää.”\nIlmeisesti tuolloin orastanut kasvu ja julkisen talouden kohtalaisen hyvä tila sekä se, että tässä artikkelissa esitettyä ongelmaa ei ymmärretty, olivat perustana sopimuksen ratifioinnille Suomessa. Suhdannepolitiikan pelivaran uskottiin siis säilyvän, koska rakenteellisen alijäämän uskottiin olevan oikeasti suhdannekorjattu suure.\nEn löytänyt muita kuin Heikki Patomäen lausunnon sopimuksesta, jossa sen ongelmia käsitellään laveammin eikä juuri tässä artikkelissa esitetystä näkökulmasta. Olisiko sitten esimerkiksi Jaakko Kiander tuonut tämän näkökulman esiin? Joka tapauksessa valiokunta ei ongelmaa lopulta sisäistänyt ja myös pääministeri Katainen toisti välikysymyskeskustelussa samaa valiokunnan viestiä: ”Rakenteellinen alijäämä on aina suhdannetilanteesta putsattu.”\nJaakko Kiander sanoo\nHyvä analyysi mittarin ongelmista. Vaikuttaa todellakin siltä, että päättäjät eivät hahmottaneet näitä ongelmia.\nKirjoitin itse lausuntooni perustuslakivaliokunnalle (22.11.2012):\n”Sopimuksen merkittävin epämääräisyys liittyy siinä käytettyyn rakenteellisen budjettijäämän käsitteeseen. Kyseessä on taloustieteellinen käsite, joka on epätäsmällinen. Rakenteellista alijäämää ei pystytä määrittämään yksikäsitteisesti vaan se riippuu siitä millaiseksi talouden tuotantopotentiaali tai tulevaisuuden potentiaalinen kasvuvauhti arvioidaan. Kokemuksesta tiedetään, että esim. OECD:n arviot Suomen julkisen talouden rakenteellisesti jäämästä vaihtelevat suuresti ja että niitä korjataan tilastoissa usein taannehtivasti.”\n”…riskinä on, että lamavuosina alijäämä pyritään herkästi tulkitsemaan rakenteelliseksi vaikka se olisikin suhdanneluonteinen. Suomen kannalta on tärkeää, että sopimuksen mukaisesti menettelystä ei muodostu sellaista finanssipoliittista pakkopaitaa, joka pakottaisi tekemään suhdanteita vahvistavia finanssipoliittisia päätöksiä silloin kun se ei koko kansantalouden kannalta ole järkevää.”\nMielessäni olivat kokemukset OECD:n typeristä arvioista 1990-luvulla, jolloin Suomen rakennetyöttömyys ja tuotantopotentiaali arvioitiin täysin väärin.\n12.11.2014 at 08:43\nKiitos lausuntosi jakamisesta Jaakko!\nTuo mietintöönkin asti päätynyt lause ”suhdanteita vahvistavista finanssipoliittisista päätöksistä” vaikuttikin kirjoittamaltasi. Taaskaan ei voida puhtaan tietämättömyyden piikkiin eduskunnan päätöstä laittaa.\nMikael Thesleff sanoo\n10.3.2015 at 16:52\nToinen mielestäni varsin hämärä käsite on NAIRU eli se mukamas rakenteellinen työttömyyden taso jossa rukkasten kuuluu pudota käsistä finanssipoliittisessa mielessä ettei inflaatio lähde laukalle. Satuin juuri lukemaan artikkelin, olikohan Tyrväisen joka on kirjoitettu viime laman aikana 90-luvulla jolloin NAIRUn Suomen osalta arvioitiin olevan pitkälti toistakymmentä prosenttia ! Siis oltiin ilmeisesti ihan tosissaan sitä mieltä että vaikka työttömyys olisi jossain 10 ja 15 prosentin välimaastossa niin ei pitäisi elvyttää koska inflaatio voi karata käsistä ! No, sitä saatiin mitä tilattiin ja nyt NAIRUksi arvioidaan käsittääkseni joku 5-6 prosenttia että aikamoiset toleranssit…


Spidi 448 Lady Valkoinen osta ja tarjouksia, Motardinn\nTuotekuvaus Spidi 448 Lady\nKevyt takki sopii lämpimässä ilmastossa, kehitetty kaupunki-ja lyhyen kantaman farmari. Sen nimi, 448, on todellinen paino takki grammoina.\nUlkoinen materiaali on nimeltään Super Density ja kiitos sen uskomattoman tiheä ketjuttaminen pystyy suuri kulutuskestävyys sekä hyviä keveys ja pehmeys, muut kuin tarjoaa luonnollisen 50% vedenpitävä arvo.\nLaaja asettelee ovat myös läsnä, jotta parantaa naisten istuva taas 448 on myös selkäsuoja valmis ajattelee sen sisäänrakennettu sisäinen takataskussa.\nJuuri nyt, Spidi 448 Lady on alennuksessa ja täydellinen tuote urheilun harrastamiseen ja siitä nauttimiseen. motardinn:sta, löydät myös muita tuotteita täydentämään varusteitasi, Naisten vaatteet katalogista Takit kategoriasta. Valikoimastamme löydät suuren määrän Takit tuotteita, jotta voisit harrastaa urheilua entistä useimmin ja nauttia siitä entistä enemmän.\nOminaisuudet Spidi 448 Lady\nKestävyys Spidi 448 Lady


EFL Championship 2016-17 - Sivu 42 - FutisForum2\n21.05.2018 klo 23:53:46\nSivuja: 1 ... 41  43 ... 50\nKirjoittaja Aihe: EFL Championship 2016-17 (Luettu 94891 kertaa)\nVastaus #1025 : 17.04.2017 klo 20:03:53\nLainaus käyttäjältä: hardluckpool - 17.04.2017 klo 19:07:29\nOishan se hienoa jos castle puppeloisi suoran nousun huddersille ja vielä tueksi pleippareiden kautta keskiviikko tai leeds valikoituisi kolmanneksi nousijaksi.\nLeedsin formi vain näyttää sen verran huonolta, että liekö pääsevät kuuden joukkoon ollenkaan.\nTältähän se kyllä kovasti näyttää. Newcastlen tekeminen on niin munatonta sähläystä tällä hetkellä, että ei voi oikein muuta ajatella kuin että siellä on jo paskottu housuun. Formi on sitä luokkaa, että suora nousu tulee karkaamaan ja playoffeissa en laittaisi rahojani joukkueelle joka ei kestä paineita tässäkään tilanteessa.\nVastaus #1026 : 17.04.2017 klo 20:10:10\nMulle käy kaikki, kunhan Reading ei nouse.\nVastaus #1027 : 17.04.2017 klo 20:16:36\nLainaus käyttäjältä: Thouni - 17.04.2017 klo 20:01:56\nPääasia että kolmas nousija on joko Leeds tai Sheffield Wednesday. Reading olisi hajuttomuudessa ja mauttomuudessa jopa Hulliakin kovempi.\nSeurana Reading on omaankin makuun vähän mauton, mutta nykyjoukkue etenkin Stamin johdolla voisi olla mielenkiintoinen nähdä pääsarjassakin\nJoka tapauksessa Pöllöjen bandwagonissa nousukarsintaporukkoja ajatellen (mikäli sinne edes lopulta yltävät).\nMainittiinko jo, että Gianfranco Zola lähtenyt Birminghamin peräsimestä, eikä ihme. Eikä yllätä ketään. Asiantuntijat näkivät tämän jo heti kun mies nimitettiin pestiin. Joukkue oli Zolan tullessa taistelemassa vielä nousukarsintapaikkojen tuntumassa, mutta päätyi tämän alaisuudessa taistelemaan putoamista vastaan.\nVastaus #1028 : 17.04.2017 klo 20:18:04\nEn näe että Newcastle tulee pupeltamaan nousua, tiukoille se voi mennä mutta kyllä sieltä tulee.\nVähän kyllä epäilyttää koko Rafan toiminta vaikka nousu tulisikin, outoja hankintoja joita ei edes juurikaan peluuteta, ylikonservatiivinen pelityyli ennalta selkeästi heikompia vastaan.\nJotenkin tuntuu että Benitezillä ei ole kykyä nähdä oman systeemin heikkouksia ja siten muuntamaan sitä.\nToivottavasti olen väärässä ja Newcastle on vuonna top-10 joukkue Valioliigassa, mihin se omasta mielestäni kuuluisi. Paljon saa kumminkin tapahtua ennen sitä.\nVastaus #1029 : 17.04.2017 klo 20:31:53\nTapaus Will Hughes on jo pitkään kaihertanut mieleni sopukoita. Mikä meni vikaan?\nToki on edelleenkin vasta 22-vuotias.\nVastaus #1030 : 17.04.2017 klo 20:38:53\nLainaus käyttäjältä: Coulijoe - 17.04.2017 klo 20:31:53\nHelpoin selitys lienee että ei ikinä uskaltanut lähtä haastamaan itseään suurempiin seuroihin, vähän tyylin Jukka Lehtovaara.\nToki eihän tuo ihme olisi jos joku valioliigan alemmas puoliskon joukkue tarraisi tuohon kesällä kiinni kun Derby jää jälleen vielä vuodeksi championshipiin, mutta haluaako edes lähteä vaikka kysyntää olisi?\nEdit. Newcastle taisi ainakin viime kesänä olla huhuissa.\n« Viimeksi muokattu: 17.04.2017 klo 20:44:03 kirjoittanut Phil Dunphy »\nVastaus #1031 : 17.04.2017 klo 20:40:30\nNäytti aivan erinomaiselta playoffseissa vuosi sitten. Selvästi paremmalta kuin kukaan muu kentällä olevista. Harmi kun ei ole pystynyt jatkamaan siitä.\nTeveisiä Kaihlamolle Chris Hughtonilta... Eikös Rafan pitäisi paremmalla materiaalilla sijoittua helposti tämän turhakemanagerin yläpuolelle? Vai mistä kiikastaa? Taitaa olla kolmas sarjanousu Hughtonin CV:seen.\nBrighton on tuntunut aina aika hajuttomalta ja mauttomalta seuralta, mutta ensi kaudella on aika hyvä mahdollisuus korjata nuo ennakkoluulot. Ainakin matsit Palacea vastaan voivat olla ihan hienoja tapahtumia.\nBrightonista eri mieltä. Paljon satsauksia taustalla sekä puitteisiin että joukkueeseen. Tulevat vahvistamaan joukkuetta kesällä tod.näk. enemmän kun moni muu poteniaalinen nousija tulisi tekemään. Varmasti myös erittäin suosittu vieraspelireissu muiden valjujengien kannattajien joukossa.\nReadingista täysin samaa mieltä. Rukoillaan yhdessä, etteivät nouse...\n« Viimeksi muokattu: 17.04.2017 klo 20:51:10 kirjoittanut Lätkis »\nVastaus #1032 : 17.04.2017 klo 20:50:18\nLainaus käyttäjältä: Phil Dunphy - 17.04.2017 klo 20:38:53\nJotain tällaista oli itselläkin mielessä. Ollako pieni kala huippujen joukossa vai iso kala siellä heikommassa. Taidoiltaan varmaan pimpin parhaita pelaajia. Saanee törkeää arvostusta kotikaupungissaan. Palkkakaan tuskin on sieltä paskimmasta päästä chämppärissä. Pikainen kuukkelointi paljasti, että vimoset vuodet olleet hyvin rikkonaisia.\nAikoinaanhan 17-vuotiasta oltiin viemässä ties minne.\nVastaus #1033 : 17.04.2017 klo 20:52:09\nButterfield tasoitti ex-seuraansa vastaan, 1-1. Newcastle saanee huokaista helpotuksesta.\nPolvivamma taisi viedä valioliigaseurojen halut panostaa lupaavaan nuorukaiseen. Melkein koko viime kausi sivussa tuollaisen takia, mikä varmasti arvelutti isompia seuroja tarjoustensa kanssa. Fiksumpi olikin toki jäädä Derbyyn isoon rooliin kuin lähteä pitkällä sopparilla valjuun ja huomata että väärä ratkaisu. Derbynhän piti kuitenkin olla vahvoilla nousemaan tämän kauden päätteeksi.\n« Viimeksi muokattu: 17.04.2017 klo 20:59:15 kirjoittanut Dimes »\nVastaus #1034 : 17.04.2017 klo 21:19:10\nLainaus käyttäjältä: Dimes - 17.04.2017 klo 20:52:09\nDerby nousee vuoden päästä, toivottavasti poika tajuaa jäädä.\nVastaus #1035 : 17.04.2017 klo 21:29:13\nLainaus käyttäjältä: Pököpeura - 17.04.2017 klo 21:19:10\nJos Rowett jää seuraan, niin nousee\nVastaus #1036 : 17.04.2017 klo 22:07:46\nSen nyt toki voisi mainita, että Brighton on nyt varma nousija. Onnea!\nVastaus #1037 : 17.04.2017 klo 22:13:53\nHienoa katsottavaa kunnon Pitch Invasion ja kovasti toi mieleen Ilveksen nousun Ykköseen aikanaan ja sen kiiman minkä se nostatti. Onnea vaan Brightonin suuntaan.\nVastaus #1038 : 18.04.2017 klo 00:02:23\nLainaus käyttäjältä: D Ramoray - 17.04.2017 klo 20:16:36\n2 voittoa 24 ottelusta. Voittoprosentti 8,3.\nZola olisi kaiketi saanut monoa vielä tänä iltana, ellei olisi päättänyt omatoimisesti lähteä ennen sitä. Vaikeaan paikkaan Zola oli lähtökohtaisestikin joutunut, sillä jo tuolloin joulukuussa manageripestistä uutisoitaessa oli juttua pelaajien pettymyksestä ja raivostumisesta, kun kuulivat Rowettin itse kertomana potkuistaan. Rowett oli pienillä (tai siis oikeammin olemattomilla) resursseilla rakentanut menestyvän joukkueen, joka toimi paljolti siksi, että siitä puuttui suuret egot ja heiltä ei missään vaiheessa mitään odotettu. Zolan pesti julkistettiin vain pari viikkoa ennen tammikuun siirtoikkunan aukeamista ja juuri ennen vuodenvaihteen otteluruuhkaa, jolloin italialaisella oli aika tekemätön paikka saada itselleen vierasta joukkuetta haltuun nopeassa pelisyklissä. Kun kiinalaisomistajat vielä antoivat kunnon rahat joukkueen vahvistamiseen (mitä Rowett ei kesällä saanut), oli viimeistään itsestäänselvyys mihin tässä päädytään. Kunnon härdelli siirtomarkkinoilla päälle, missä pelaajia ramppasi ovesta kumpaankin suuntaan, Rowettin rakentama perintö oli hetkessä tuhottu.\nTurha kai tässä on Zolaa syyttää, vaikka moni Brumin kannattaja niin näyttää tekevänkin. Tuo seura polkee samaa kehää vielä aika monta vuotta ennen kuin kiinalaiset kyllästyvät rahanmenoon tai seura on ajettu konkurssin partaalle. Tokihan sekin on mahdollista, että kuin salama kirkkaalta taivaalta kaikki asiat napsahtavat kohdilleen ja Birmingham nousee muutaman vuoden sisällä Valioliigaan, mutta kertoimet tuollaiselle käänteelle lienee luokkaa Leicesterin valjumestaruus. Kiinalaispohatoilla ei ole minkäänlaista käsitystä jalkapallosta, mistä tämä Zola-kuvio on vain ensimmäinen osoitus. Veikkaan myös seuraavaksi kokeilijaksi jotain ison profiilin ulkomaalaista, joka palkataan pelkästään nimen perusteella.\nTulevana viikonloppuna Birminghamilla on edessä iso derbymatsi Aston Villaa vastaan. Aika iso peli.\nVastaus #1039 : 18.04.2017 klo 01:35:04\nLainaus käyttäjältä: Ia - 17.04.2017 klo 20:10:10\nTähän sama, vittu olisi kyllä melkoinen antikliimaksi. Itse toivoisin, että Leeds tai Keskiviikko nousisi pleijareista, toki Huddersfieldin tai jopa Fulhaminkin nousun ottaisin 100 kertaa mieluummin kuin Readingin.\nVastaus #1040 : 18.04.2017 klo 08:20:49\nReading seurana ei herätä kiimaa, mutta Jaap Stamin Reading on mielenkiintoinen tuttavuus. Vähän jotain samaa kuin Howen Cherriesissä. Pöllöjen bandwagonissa toki tänäkin vuonna.\nVastaus #1041 : 18.04.2017 klo 08:58:56\nLainaus käyttäjältä: JuustoMakkara - 18.04.2017 klo 01:35:04\nTiukka taistelu tuosta pleijareiden viimeisestä paikasta. Leedsillä kyllä helpoin otteluohjelma joten Fulhamilla ja SW:llä tekee tiukkaa sinne pääsy.\nItse toki toivon myös, ettei Reading nouse. Kaikki muut huomattavasti kiinnostavampia.\nVastaus #1042 : 18.04.2017 klo 09:05:07\nUpeaa Brighton, onnea sympaattiselle Chris Hughtonille. Toivottavasti tällä kertaa saa rauhassa jatkaa hyvää työtä eikä käy niinkuin Newcastlen nostettuaan, kun Ashley toi jo syksyllä täysin perusteettomasti oman selänpesijänsä tilalle.\nNewcastle saattaa vielä hyvinkin onnistua virtsaamaan mahdollisuutensa nousta. Oma veikkaus on että mikäli joutuu nousukarsintoihin, sinne myös jää. Suorittaminen cup-kilpailuissa viime vuosina kertoo karua kieltä housuunpaskomisesta pudotuspeleissä.\nVastaus #1043 : 18.04.2017 klo 09:20:11\nEn nyt aivan usko Newcasten ryssimiseen.\nHuddersfieldin eilinen tasuri taitaa pelastaa harakat.\n"Helpohko" loppuohjelma, Preston, Cardiff, Barnsley.\nReading 6 pistettä perässä ja heillä, Forest, Wigan,Albion\nHuddersfield kyllä se pahin ryssiä on ollut viime kieroksilla.\n7 pistettä perässä ja loppuohjelma, Fulham, Wolwes, Birmingham ja Cardiff.\nVastaus #1044 : 18.04.2017 klo 16:26:55\nUskooko joku oikeasti että Newcastle vielä tippuu sarjassa kolmanneksi?\nEi tule ikinä tapahtumaan. Newcastlen faneilta totuttua pessimistisyyttä mutta objektiivisesti asioita katsovat näkevät että eroa on jo tarpeeksi että todellista kamppailua suorasta noususta tultaisiin enää näkemään.\nVastaus #1045 : 18.04.2017 klo 16:34:33\nLainaus käyttäjältä: Rasputin - 18.04.2017 klo 09:05:07\nToivottavasti tällä kertaa saa rauhassa jatkaa hyvää työtä eikä käy niinkuin Newcastlen nostettuaan, kun Ashley toi jo syksyllä täysin perusteettomasti oman selänpesijänsä tilalle.\nSe oli silloin täysin perusteltua antaa monoa, kun peli oli tuloksellisesti sekä pelillisesti aivan täyttä paskaa. Yksi Ashleyn ainoista oikeista päätöksistä.\nVastaus #1046 : 18.04.2017 klo 17:59:14\nKausi 2010/11 alkoi Harakoilta kohtuullisesti, joskin otteiden ailahtelevaisuus verotti pisteitä. Alkukauteen mahtui muun muassa komea 5–1 voitto paikallisvastustaja Sunderlandista. Hughton sai yllättäen potkut tehtävistään joulukuun alussa, kun seura oli hävinnyt West Bromwichille 3–1 ja majaili sijalla 11.\nEi tuo nyt ihan paskaa tuloksellisesti ollut.\nPelillisesti se on ollut paskaa tuosta lähtien. Tuloksellisesti ainoa valonpilkahdus Pardewn ensinmäiset puolitoista kautta ja siihen mahtui muutamia pelillisiä valonpilkahduksia. Toisin sanoen Cabayen, HBAn tai Ban ansiosta tapahtuneita onnistumisia.\nVaikka se silloin tuntuikin vääjäämättömältä ratkaisulta paremman tulevaisuuden toivossa niin paremmilla valmentajapestauksilla se ehkä sitä olisi voinut olla. Ashleyn umpisurkeat henkilöstöratkaisut saavat edelleen Hughtonin potkut näyttämään tyhmimmältä siirrolta mitä läski on ammatillisesti ja eettisesti tehnyt.\nVastaus #1047 : 18.04.2017 klo 21:40:12\n5 ottelun voitoton putki oli silloin päällä jossa mukana mm. totaalinen 5-1 nöyryytys Reebokilla. Kuukaudessa joukkue samaan aikaan valahti 6 sijaa alemmas taulukossa. Newcastle olisi Hughtonin johdolla kaikkien ilmassa olleiden merkkien mukaan pudonnut samantien takaisin divariin. Aika nopeasti näköjään unohtui se kuinka munatonta neppailua peli silloin oli. Vaikka peli viime vuodet onkin pääsääntöisesti ollut täyttä paskaa oli tuo Hughtonin potkuja edeltänyt kuukausi pelillisesti ihan ylivoimaisesti paskinta.\nNoin muutenkin joku voisi nähdä tässä pienen ristiriidan:\nLainaus käyttäjältä: Tino Asprilla - 18.04.2017 klo 17:59:14\nTuloksellisesti ainoa valonpilkahdus Pardewn ensinmäiset puolitoista kautta ja siihen mahtui muutamia pelillisiä valonpilkahduksia.\nAshleyn umpisurkeat henkilöstöratkaisut saavat edelleen Hughtonin potkut näyttämään tyhmimmältä siirrolta mitä läski on ammatillisesti ja eettisesti tehnyt.\nEli tuloksellisesti ainoa valonpilkahdus alkoi noista potkuista, mutta silti oli väärin vaihtaa manageria koska manageri oli jonkun mielestä jollain tavalla symppis? Se, että managerit tuon jälkeen on ollut toinen toistaan paskempia ei tee Hughtonista yhtään sen parempaa.\nVoisin melkein pistää pienen vedon päälle siitä, että Hughton ei tule ensi kautta päättämään Brightonin puikoissa.\n« Viimeksi muokattu: 18.04.2017 klo 21:44:06 kirjoittanut Kaihlamo »\nVastaus #1048 : 19.04.2017 klo 00:23:43\nOn tuo Hughton kuitenkin hieno mies\nVastaus #1049 : 20.04.2017 klo 16:20:48


FIA:n puheenjohtajan pojan talliin uusi suojatti – ex-F1-kuljettaja tekemässä mahdollisesti paluun kuninkuusluokkaan - MTVuutiset.fi\nJulkaistu 21.09.2018 17:57\nKansainvälisen autourheiluliiton puheenjohtajan Jean Todtin pojan Nicolasin talliin on liittynyt uusi suojatti. Nicolas Todt on nyt myös mahdollista paluuta kuninkuusluokkaan tekevän Daniil Kvjatin manageri, kertoo Autosport.\nVideolla Pitstopin tuorein jakso.\nKjvatia huhutaan ensi kaudeksi Toro Rosson rattiin. Hän lähti Red Bullin leiristä viime kaudella Yhdysvaltain GP:n jälkeen ja on viettänyt kuluneen vuoden Ferrarin testikuljettajana.\nPierre Gaslyn Red Bull -ylennyksen ja Brendon Hartleyn epävarman tulevaisuuden myötä, Red Bullin vaihtoehdot kuljettajiksi junioritiimiin ovat vähissä.\nKvjatin paluu Toro Rossolla on toistaiseksi vailla varmuutta, mutta eri lähteiden mukaan sopimus olisi jo tehty ja hän olisi vähentänyt töitään Ferrarilla siirron vuoksi.\n– Olen toiminut Daniilin managerina jo muutaman kuukauden ajan. Olen innoissani auttamaan hänen kaltaistaan talenttia, jolla mielestäni on vielä näytettävää F1:ssä, Todt sanoi Autosportille.\nRed Bull uskoo, että Kvjat on kehittynyt sillä välin, kun on ollut tallin kuvioista poissa. Todtilla on rooli Kvjat palauttamisessa takaisin kuninkuusluokkaan.\n– Sanoisin, että hän on paljon kypsempi. Meillä ei kuitenkaan ole mikään kiire Toro Rosson kanssa. Meillä on iso lista nimiä, Helmut Marko kertoi Autosportille.\nTodt toimii myös useiden huippukuskien managerina. Hänen suojattejaan ovat vastikään Ferrari-siirtonsa varmistanut Charles Leclerc, Felipe Massa, James Calado, Jose Maria Lopez ja Formula 4 -luokan tähtikuljettaja Caio Collet. Todt kommentoi myös suojattinsa siirtoa Ferrarille. Hänen mukaansa Leclercin tulee oppia sietämään huipputiimin aiheuttamia paineita ensi kaudella.\n– Charlesilta odotetaan paljon hänen aikaisempien saavutuksien takia. Nimenomaan siksi, koska hän on ollut Ferrarin kuljettaja-akatemiassa, ja nyt hän on virallinen kilpakuljettaja tallissa, Todt sanoo.\n– Ferrarilla ajaminen on kokonaan oma juttunsa. Sinulla on ylimääräisiä paineita ja on hyvin tärkeää päästä purkamaan niitä paineita, Todt jatkaa.\nHän uskoo myös, että Leclercillä tulee olemaan kova vastus Sebastian Vettelistä.\n– Siitä tulee todella vaikeaa, mutta Charles tulee tekemään parhaansa. Hän on taistelija, ja haluaa saavuttaa parhaimman mahdollisen tuloksen. Ensimmäinen vuosi huipputiimissä on hänen osaltaan vielä opettelua kokeneen Vettelin rinnalla, Todt toteaa.


Antenniverkon HD-lähetykset 2021 - vaihtoehdot? | DVD Plaza\nAntenniverkon HD-lähetykset 2021 - vaihtoehdot?\nKeskustelu osiossa 'Digi-TV' , aloittajana 2cv, 10.05.2021.\nTerve. Kortteeri vaihtuu kaapeliverkon piiristä antenniverkon piiriin (Lahdesta noin 15 km), ja hieman on sormi suussa antenniverkon lähetysten kanssa. Telkkana on ollut muutaman kk LG 65 OLED, ja ollaan jo sevverta varttunutta väkeä, että jonkin verran katsellaan ihan suomalaisia normi tv-kanavia, mutta käytännössä mieluusti vain HD-"laadulla". Maksukanavilla ei niin väliä, mutta jonkin verran tuijotellaan suoratoistopalvelujakin, 4K käy jos kaista riittää.\nOk-talo, johon muutamme, on täysremontissa, ja tässä vaiheessa tulee mieluusti pohtineeksi, millä antennilla/tekniikalla nämä tv-lähetykset vastaanottaisimme mahd. hyvälaatuisena. DNA on lopettanut jo omat hd-lähetyksensä, Digita kai näitä hoitaa nykyisin UHF-verkossa.\nVaihtoehtoja olisi kai:\n1. UHF-antenni ja kilkkeet\n2. Eri tv-sovellukset/boksit netin kautta (ei saada valokuitua nurkille, käytännössä otettava mobiili 4G/5G)\n3. Satelliittiantenni - onko järkevä vaihtoehto lainkaan?\n4. Näiden yhdistelmät\n5. Jokin muu ratkaisu\nMitä mieltä, muut antennimaailmassa elävät?\nItsellä Maxivisionin poksi ja Telian 4G.\nTäällä olisi kaapeli, mutku FoxHD ja NatgeoHD ovat kortin takana ja nettiä ei sieltä saa ainakaan vielä.\nKolmosta voi muuten harkita, mutta poksi voi olla vaikeampi ja onko etelän horisontti vapaa riittävän matalalta satelliittiantennille.\nOta yhteyttä paikalliseen antenniurakoitsijaan, ne tietää paree kuin me muunpaikkakuntalaiset jampat.\nTodennäköisesti siellä on antennikaapelointi valmiina, laita suosiosta se UHF antenni koska aina ei ole varmuutta edes 4G toimivuudesta ruuhka-aikaan..\n3. Suomalaisia kanavia ei näe ilmaiseksi satelliitista. Allentelta (entinen Canal Digital) täytyy ostaa jokin kanavapaketti jonka kylkiäisenä saa osan Suomen antenniverkon kanavista kaupan päälle, kaikkia ei satelliissa ole. Kun katselin kingofsatista, niin näyttäisi vain Ylen kanavat ja MTV3 hd-kanavina, muut ilmaiskanavat sd. https://fi.kingofsat.net/pos-0.8W.php\nEli satelliitista saisi samat kanavat hd:nä kuin nyt harava-antennista. Jos katselee esim. ulkomaisia uutiskanavia, niin ei ole paha investointi lautanen, lnb (tai useampi ja kytkin) sekä kaapelia kun telkkarissa jo on satelliittiviritin. Olympialaisiin varmaan TV5 muuttuu HD-kanavaksi ellei Digita siitä aivan järjettömiä hintoja pyydä.\nSisko muutti kaapelista antenniin. Telkku on Sony 32W65xA vuodelta 2013. Aika epäselvää, onko T2-viritintä. Taitaa tuo x määrätä asian.\n71 dB, 09.08.2021\nNäyttäisi löytyvan myös T2 viritin https://www.manualslib.com/manual/1119027/Sony-Kdl-50w65xa.html?page=42#manual\nJoo, manuaali on toki netistä ladattuna, mutta kohdassa T2*¹ ja seuraavalla sivulla kerrotaan, että *¹ tarkoittaa, että kaikissa malleissa ei ole T2 tai S/S2-virittimiä. Lisäselvittelyillä selvisi, että mallissa 32W653A on T2 viritin, mutta mallissa 32W651A mallissa vain T-viritin. Lähinnä tässä arvon sitä, kumpi se on.\nKiitoksia kuitenkin! Lähinnä purin ärsytystä siitä, miten vaikeaa tämä on kun pitäisi olla helppoa. Olin pari viikkoa sitten suojaamassa tuota telkkua siskon luona muuttoa varten, eikä silloin tietenkään tullut mieleen selvittää nämä asiat etukäteen...


Valtionhallinnon tuottavuushankkeen projektinjohtaja Jaakko Kuusela (vas.) joutui ennalta arvattavasti altavastaajan asemaan kevätseminaariyleisön edessä.\nTyöajan ja tuottavuuden tukala yhtälö\nProfessoriliiton ja Tieteentekijöiden liiton kevätseminaari osoitti todeksi vaikean yhtälön opettaja- ja tutkijakunnan työajan sekä yliopistojen tuottavuuden välillä. Perinteistä ay-sanontaa käyttäen voisi sanoa, että yliopistojen huima tuottavuuden nousu on revitty henkilöstön selkänahasta. Tehostamisvaatimukset ja ulkopuolisen rahoituksen keruupakko ovatkin johtamassa työajan tehottomaan käyttöön.\nLiitot ovat järjestäneet yhteisiä kevätseminaareja 1980-luvun lopusta alkaen. Seminaarien aiheet ovat vuosien mittaan vaihdelleet suurestikin, mutta aina ne on kytketty yleisimpään yliopisto- ja tiedepoliittiseen keskusteluun. Nyt teemana oli “Työaika ja tuottavuus”.\nTieteentekijöiden liiton puheenjohtaja Antero Puhakka avasi seminaarin. Hän väitti, että tuottavuusja tehostamisvaatimukset ulkopuolisen rahan hankkimispakkoineen ja vaatimusten toteuttaminen johtaa työajan tehottomaan käyttöön.\n- Vaikka yliopistojen palkkataso onkin liian alhainen, voidaan kysyä, onko mitään järkeä siinä, että yliopistojen parhaiten palkatut henkilöt, jotka on rekrytoitu yliopistoihin tekemään tutkimusta ja antamaan tutkimukseen pohjautuvaa opetusta ja ohjausta, joutuvat käyttämään suunnattoman määrän työajastaan siihen, että he saisivat hankittua rahaa yliopistoille sekä itselleen, mutta entistä enemmän myös jatko-opiskelijoilleen. Voidaan kysyä, onko touhussa mitään järkeä ja kuinka paljon se itse asiassa heikentää yliopiston tuottavuutta?\n- Mutta yliopistojenkin tuottavuutta pitää lisätä, näinhän hallitus on päättänyt. Sen paremmin valtiovarainministeriö kuin opetusministeriökään eivät ole esittäneet mitään uskottavaa analyysia yliopistojen tilasta ja niiden tuottavuudesta. Kaikilla mittareilla mitaten yliopistojen tulokset ovat räjähdysmäisesti parantuneet, huolimatta siitä, että yhteiskunta ei ole kasvavien vaatimustensa toteuttamiseksi lisännyt yliopistojen resursseja ollenkaan samalla tavalla.\nPuhakan mielestä tuottavuusohjelmasta puhuminen on itse asiassa älyllistä epärehellisyyttä. Sen pääasiallisena pontimena on käsitys henkilöstön vähennyksistä parhaana tapana tehostaa toimintaa. Oikeampaa olisi puhua henkilöstön vähennysohjelmasta.\n- Yliopistojen osalta toiminnan tehostaminen onnistuisi varsin hyvin esimerkiksi siten, että yliopistojen perusrahoitusta lisättäisiin, jotta paljon aikaa vievä erilaisten rahoitushakemusten rustailu jäisi pois, jolloin tutkijat ja opettajat voisivat keskittyä niihin töihin, jotka yliopistolain mukaan ovat yliopistojen perustehtäviä.\nPuhakka piti työaikakysymystä yliopistoissa mielenkiintoisena.\n- Karkeasti voitaneen todeta, että on virkatyöaikaa tekeviä sekä 1600 tunnin työajassa olevia. Kaikki opettajaryhmät tekevät nykyisin enemmän töitä, kuin mistä he saavat palkkaa. Ilmeisesti tämä on nyt sitten sitä uudenlaista akateemista vapautta – vapautta tehdä palkatonta ylityötä, jotta yliopistot saavuttaisivat ylimitoitetut tavoitteensa ja täyttäisivät yhteiskunnan asettamat vaatimukset. Missä on se työnantaja, joka kantaisi vastuun henkilöstöstään ja näiden hyvinvoinnista?\nAjankäyttöraportti ilmestyy kesäkuussa\nTilastokeskus julkisti ennen joulua ennakkotietoja yliopistojen opetus- ja tutkimushenkilöstön ajankäyttötutkimuksesta. (Ennakkotietoihin pohjautunut juttu oli tammikuun Acatiimissa.) Kevätseminaarissa tuloksia esitteli yliaktuaari Vesa Hämäläinen.\nEdellinen vastaava Tilastokeskuksen tutkimus toteutettiin vuosina 1991-1992. Vertailtavuuden vuoksi kohdejoukkona oli nytkin kaikki tiede- ja taideyliopistojen valtion budjettirahoituksella rahoitetut virat ja toimet, joihin kuului opetusta ja/tai tutkimusta.\nHämäläisen mukaan ajankäytön jakautuminen opetukseen, tutkimukseen ja muihin tehtäviin oli nyt yllättävän samankaltainen kuin aiemmassa tutkimuksessa. Opetukseen ja tutkimukseen käytettävän ajan osuus oli vähentynyt yhdellä prosenttiyksiköllä ja vastaavasti muut tehtävät veivät kahden prosenttiyksikön verran enemmän aikaa.\nVirkaan liittyviin tehtäviin käytettiin lukuvuonna 2004-2005 noin 2000 tuntia. Professorit paiskovat töitä 2250 tuntia, yliopistonlehtorit ja yliassistentit myös yli 2000 tuntia, tutkijoilla vuosittainen työaika on hieman yli 1900 tuntia ja assistenteilla alle 1900 tuntia.\nProfessoreilla viikoittaisesta työajasta 44 % kuluu opetukseen, 32 % tutkimukseen ja 24 % muihin tehtäviin. Yliassistenteilla opetusta on 47 %, tutkimusta 38 % ja muita tehtäviä 15 %. Verrattuna vuosien 1991- 1992 lukuihin eniten oli muuttunut yliassistenttien tutkimukseen käyttämä aika: se oli vähentynyt 9,2 prosentilla.\nTieteenaloittain tarkasteltuna yhteiskuntatieteissä ja humanistisissa tieteissä tutkimukseen jää nykyisin selvästi vähemmän aikaa (- 7 %) kuin 1990- luvun alussa.\nPainettu raportti ajankäytöstä yliopistoissa ilmestyy kesäkuussa ja lisätietoja asiasta löytyy osoitteesta: tilastokeskus.fi/til/yaakay/index.html\nTuottavuutta ei voida parantaa nykyisellä rahoitusrakenteella\nYliopistojen rahoitusjärjestelmän vaikutuksia ajankäyttöön tarkasteli puheenvuorossaan professori Aarne Halme Teknillisestä korkeakoulusta. Osastonjohtajana hän joutuu painiskelemaan opetus- ja tutkimusmarkkinoilla. TKK:n rahoituksesta tulee jo vähemmän kuin puolet OPM:n pussista.\n- Markkinat eivät kuitenkaan toimi normaalisti – niillä on ostajan monopoli. Toiminnan budjetoinnin ongelmana on kustannusvastaavuus, jota ei saada toteutumaan, Halme totesi.\n- Koska kustannusvastaavuutta ei ole, joudutaan moniin ongelmiin, joista esimerkkejä ovat henkilöstön ylirasittuminen eli liiallinen talkootyö sekä pätkätyökulttuuri.\nTuottavuutta nykyisen rahoitusrakenteen avulla ei enää pystytä nostamaan.\nHalmeen mielestä monet ongelmat kumpuavat toimintaympäristöstä. Yliopistojen “tulos” tehdään organisaation alatasolla vastuualueilla ja laitoksissa. Yliopisto-organisaatio on löyhästi johdettu ja sen tuloksentekovastuu ylätasolla on heikko verrattuna yrityselämän vastaaviin organisaatioihin.\nYksikkö joutuu hankkimaan suurimman osan toimintarahoistaan talon ulkopuolelta tiedemarkkinoilta. Kokeneemman henkilökunnan aika menee rahan hankintaan tuottavan työn sijasta. Seurauksena on selvästi havaittava ylikuormittuminen, joka on jo todettu myös työterveyshuollossa.\nTKK:n Automaatio- ja systeemitekniikan osastolla on seurattu henkilökunnan työaikaa pilottiprojektina runsaan vuoden ajan. Halmeen mukaan seuranta on paljastanut nykyjärjestelmän heikkoudet erityisesti professorien ja tutkijoiden työssä. Seurannan mukaan osaston professorien työajat ylittävät 2400 tuntia vuodessa. Hankerahan hankkiminen vie valtaosan työajasta.\n- Erittäin huolestuttavaa on se, että tohtoriopiskelijalla jää väitöskirja tekemiseen aikaa vain noin 20 prosenttia vuosittaisesta työajasta.\nHalme edellytti perusrahoituksen osuuden kasvattamista. Lisäksi hän katsoi, että lukumääriin perustuva tulosohjaus ja ulkopuolisen rahoituksen hallitsematon osuus budjetissa johtaa vääjäämättä laadun heikkenemiseen ja todelliseen tuottavuuden laskuun.\nKilpailu elimellinen osa akateemista työkulttuuria\nTyöterveyslaitoksen tutkija Susan Eriksson-Piela pohti ajanhallintaa akateemisen vapauden näkökulmasta. Hän on kirjoittanut yhdessä Ilkka Pirttilän kanssa kirjan “Yliopistotyön kirot ja tähtihetket”.\nTyöaikaan liittyy pysyvin paradoksi nimenomaan akateemisessa työssä. Esimerkiksi opetusvirkojen haltijoilla virka-aika käsittää paljon opetus- ja hallintotyötä, jolloin häiriöttömyyttä vaativa tutkimus on rajattava virka-ajan ulkopuolelle.\n- Koska tutkimus vaikuttaa keskeisesti virka-asemaan, sille on löydyttävä aikaa, vaikka sitten viikonlopuilta ja lomilta.\nEriksson-Pielan ja Pirttilän kirjaan tehtyjen haastattelujen mukaan väsymys ja kiire korreloivat nimenomaan suuren opetusmäärän kanssa. Lisäksi pätkätyö on merkittävin ongelma: se kohottaa vaatimustasoa ja aiheuttaa riittämättömyyden tunnetta.\nSusan Eriksson-Pielan mukaan akateemisessa työssä yritetään etsiä aktiivisesti ajan hallintaa helpottavia ratkaisuja. Tutkimushaastatteluissa paljastui myös se, että kaikilta löytyi tuttavapiirissään työuupumukseen sairastuneita.\n- Kilpailu nähdään elimellisenä osana akateemista työkulttuuria: on pystyttävä aina vaan parempaan ja jaksettava enemmän. Esimiehen esimerkki tai vaatimukset ja uupumattomat tähtitutkijat luovat mallia, että on kunniakasta tehdä paljon töitä työtunteja laskematta.\nKokonaiskustannusmalli luo paineita työajanseurantaan\nTyöaikaa ja ajankäyttöä käsittelevän seminaariosion päätti Kuopion yliopiston hallintojohtaja Päivi Nerg. Hän sivusi puheenvuorossaan myös työajanseurantaan liittyvää ongelmaa:\n- Kun aloittelin hallintojohtajana, sanoin, että vain minun kuolleen ruumiini yli yliopistossa otetaan käyttöön kellokortit. Viime aikoina on mietityttänyt, pitäisikö minun pyörtää sanani, Nerg totesi aluksi. Nykyistä tarkempaan työajanseurantaan luo paineita vaatimukset kokonaiskustannusmallista, johon monet kotimaisetkin rahoittajat ovat siirtymässä. (Vrt. lehden pääkirjoitus.)\nNerg katsoi, että sellaisella asiantuntijaorganisaatiolla jollainen yliopisto on, on yhä enemmän haasteita, joihin pitäisi kyetä vastaamaan. Työyhteisön jäsenillä tulisi olla riittävä toiminta- ja luomisen vapaus sekä itsenäisyys työn tekemisessä, mutta samalla riittävä yhtenäisyys ja yhdensuuntaisuus toiminnassa ja käytännön tasolla yhteiset pelisäännöt.\nNerg luetteli hyvän työn ja kohtuullisen työpäivän (Fair day´s work) tunnusmerkkejä. Kohtuullinen työpäivä pitäisi olla sellainen, että työpäivän kesto ja ponnistelun aste mahdollistaisivat sekä ruumiillisen että henkisen palautumisen ennen seuraavaa työpäivää. Vaillinainen palautuminen johtaa työsuoritusten heikkenemiseen, jatkuvaan väsymykseen, fyysisiin oireisiin sekä työn mielekkyyden vähenemiseen.\nArvostuksen kokeminen työyhteisössä on Nergin mielestä hyvin keskeistä myös jaksamiselle.\nKäydyssä keskustelussa Antero Puhakka kysyi hallintojohtaja Nergiltä, olisiko yliopisto työajanseurantaan siirryttäessä myös valmis maksamaan ylitöistä.\n- Yliopistoilla on myös työnantajavastuu. Vastuu pitää kantaa ja maksaa vaikka sitten tarvittavat korvaukset, Nerg vastasi.\nTuottavuusohjelmassa ei juustohöylätä\nKevätseminaarin jälkimmäinen kokonaisuus käsitteli tuottavuusohjelmaa ja yliopistojen tuottavuutta. Ensimmäisenä areenalle pääsi projektinjohtaja Jaakko Kuusela valtiovarainministeriöstä. Kuusela toimii koko valtionhallinnon tuottavuushankkeen vetäjänä.\nKuusela aloitti kertomalla tuottavuusohjelman taustoista: huoltosuhde heikkenee Suomessa nopeammin kuin missään muussa Euroopan maassa. Ilman reippaita toimenpiteitä julkinen sektori muuttuu pysyvästi alijäämäiseksi ja velkaantuminen kiihtyy.\n- Tähän on periaatteessa kolme lääkettä: julkisen vallan vastuulla olevan palveluvalikoiman ja palvelujen määrän sopeuttaminen voimavaroihin, kustannusten siirtäminen käyttäjille ja tuottavuuden lisääminen.\nHallituksen 23.3. tekemän kehyspäätöksen mukaan kaikilla hallinnonaloilla tulee toteuttaa tuottavuushankkeita, jotka parantavat tuottavuutta ja vähentävät henkilöstötarvetta yhteensä noin 9600:lla vuoteen 2011 mennessä. Tavoite vaihtelee hallinnonaloittain neljästä 14 prosenttiin nykyisestä henkilöstöstä. Opetusministeriön hallinnonalalla tavoite on 4 prosentin luokkaa, joka merkitsee noin 1300 henkilön vähentämistarvetta. Yliopistoissa tämä tarkoittaa noin 1000 työpaikan vähentämistä.\nKuuselan mielestä muutokset voidaan tehdä hyvää henkilöstöpolitiikkaa noudattaen.\n- Päätöksessä otettiin huomioon hallinnonaloittain erilaiset painopistealueet. Hallitus ja valtiovarainministeriö eivät halua luoda juustohöyläohjelmaa, vaan tavoitteena on pysyvä kustannusten lasku.\nVaikka henkilöstömäärä asteittain pieneneekin, valtiohallintoon on kuitenkin tarve rekrytoida kehyskaudella 2007-2011 yli 11 000 uutta henkilöä.\nKuusela ei myöskään näe, että tuottavuusohjelma olisi mitenkään ristiriitainen niiden linjausten kanssa, joita hallitus on tehnyt tutkimukseen satsaamisesta.\nHenkilöstöön kohdistuvien vaikutusten lisäksi tuottavuusohjelma merkitsee talous- ja henkilöstöhallinnon palvelujen kokoamista palvelukeskuksiin. Valtion tietohallinnossa siirrytään konsernimaiseen johtamiseen, hankintatoimen kehittämisellä parannetaan hankintojen taloudellisuutta ja toimitilaratkaisuja uudistetaan.\nDigitalisointi apuna tuottavuuspaineessa?\nYliopistojen tuottavuudesta digitaalisessa tietoyhteiskunnassa puhui TietoEnatorin hallituksen puheenjohtaja Matti Lehti. Hän aloitti tämän vuoden alussa myös Helsingin kauppakorkeakoulun kanslerina.\nLehden mielestä digitalisointi muuttaa yliopistojen hallintoa, opetusta ja tutkimusta. Tukitoimintoja voi entisestään digitalisoida, opetustarjontaa siirtää verkkoon ja tutkimustyössä hyödyntää tietokantoja, hakukoneita sekä mallintamista.\nLopuksi Lehti luetteli yliopistojen uudistumisen avaintehtäviä:\n- Autonomian ja taloudellisen liikkumavaran lisääminen voimavarojen suuntaamisessa ja hankinnassa, fokusoiminen entistä vahvemmin tärkeimmille tutkimuksen ja opetuksen painopistealueille, sisäisen tehokkuuden parantaminen korkealaatuisen esimiestyön ja tuottavuusvälineiden käytön avulla sekä omia painopisteitä tukevan kansallisen ja kansainvälisen yhteistyön lisääminen.\nÄlä sahaa oksaa jolla istut\nLopuksi Helsingin yliopiston rehtori ja Rehtorien neuvoston puheenjohtaja Ilkka Niiniluoto puhui tuottavuuden vaikeasta yhtälöstä.\nNiiniluodon mielestä koko tuottavuuden käsite yliopistoihin sovellettuna on monimielinen, koska yliopistoilla on monien tehtäviensä vuoksi erilaisia määrällisiä ja laadullisia “tuotoksia”.\n- Toiseksi on pelkkää toiveajattelua kuvitella, että supistetulla henkilöstöllä saataisiin aikaan entiset tulokset. Näin henkilöstön alasajo tosiasiassa lamauttaisi yliopistojen toimintakykyä, mikä olisi ristiriidassa valtioneuvoston omien tutkimusta ja koulutusta koskevien tavoitteiden kanssa. Opetusministeriö onkin esittämässä tulossopimuksiin vuosille 2007-2009 yhä kasvavia tutkintotavoitteita, joten jatkossakin tuottavuuden 2% kasvutavoite on toteutumassa yliopistojen omin toimin ilman henkilöstövähennyksiä.\n- Kolmanneksi yliopistot ovat viimeisen kymmenen vuoden aikana jo nostaneet tieteellisten julkaisujen määrää (50%) sekä kasvattaneet valmistuvien tohtorien (100%) ja maistereiden (31%) määriä. Tämä on tehty ilman olennaisia resurssilisäyksiä venyttämällä henkilökohtaiset työajat maksimaaliselle tasolle.\nRehtori Niiniluodon mukaan opetusministeriön maaliskuussa julkaisema keskustelumuistio antoi maltillisia lähtökohtia yliopistojen rakenteelliselle kehittämiselle.\n- Pettymys olikin suuri, kun valtioneuvosto maaliskuun lopun kehyspäätöksessään vahvisti yliopistoille 1300 viran supistamisvaatimuksen. Sen mukaisesti opetusministeriö on huhtikuussa alkaneissa tavoiteneuvotteluissa esittänyt sovittavaksi, että “yliopistot uudelleenkohdentavat xx henkilötyövuotta ja vähentävät xx henkilötyövuotta”. Rehtorien yhteisen protestin mukaan yliopistot eivät voi tällaiseen sitoutua, sillä ne jatkuvasti kilpailevat täydentävästä tutkimusrahoituksesta (nykyisin noin 40% kokonaisrahoituksesta), joka on koko ajan ollut mukana tuottavuushankkeen yhtälöissä.\nYliopistoilla on nyt elokuun loppuun asti aikaa tehdä ehdotuksia rakenteellisen kehittämisen hankkeista.\nLisämaustetta tilanteelle antaa Niiniluodon mielestä myös se, että opetusministeriön asettama selvitysmies on jo aiemmin kannattanut yliopistojen muuttamista julkisoikeudellisiksi yhteisöiksi. Jos näin kävisi, valtiolta katoaisi 32.000 virkamiestä ja alkuperäinen tuottavuushanke saisi nopean ratkaisun!\n- Valtioneuvoston tuottavuushankeen yhteydessä mieleen tulevat vanhat sanonnat “älä sahaa oksaa jolla istut” ja “et voi syödä ja pitää kakkua”. Kun Helsingin yliopiston vuosipäivän puheessani 27.3. kutsuin tätä hanketta “hölmöksi ja ristiriitaiseksi”, ajattelin klassista hölmöläistarinaa, jossa eukko päättää kohentaa ukkonsa elämää: hän leikkaa keritsimillä palan peitteen yläpäästä ja ompelee sen peitteen jalkopäähän. Lopulta ukko ei enää ymmärrä palella, kun kerran peitettä oli näin jatkettu. Mistähän löytyisi se tavallinen suomalainen Matti, joka ratkaisee tämän hölmöläistarinan?\nPuheenvuorojen päätteeksi käyty keskustelu oli vilkasta. Professoriliiton toiminnanjohtaja Jorma Virkkala kysyi Jaakko Kuuselta Niiniluodon puheeseen viitaten, olisivatko yliopistot tuottavuusohjelman ulkopuolella, jos ne eivät olisi valtiollisia. Kuuselan mielestä tämä ei niitä “pelastaisi” – paitsi, jos ne siirtyisivät julkisen rahoituksen ulkopuolelle.\nKuusela joutui muutenkin altavastaajan asemaan. Professori Kevät Nousiaisen mielestä tuottavuusohjelma on jo vaikuttanut heikentävästi yliopistojen rekrytointitilanteeseen.\nKuusela puolestaan ihmetteli, mihin kierteeseen yliopistoissa on jouduttu määräaikaisen henkilöstön suhteen. - Ei firmoissakaan tiedetä, onko rahoitusta riittävästi kolmen vuoden päästä, hän heitti.\nHelsingin yliopiston eläinlääketieteellisen tiedekunnan dekaani Hannu Saloniemi totesi, että tuottavuus ei etene, kun ylätasolla tehdään päätöksiä eikä tiedetä, mitä ruohonjuuritasolla tehdään. Tästä hän mainitsi esimerkkinä käyttöönotetun matkalaskusysteemin, joka on lisännyt professorin työtaakkaa 2-3- kertaiseksi, mutta ehkä vähentänyt toimistohenkilökunnan tarvetta. Onko tässä sitten järkeä?\nProfessoriliiton puheenjohtaja Tapani Pakkanen totesi seminaarin loppupuheenvuorossa, että yliopistojen tuottavuuden nousu perustuu palkattomaan ylityöhön ja sitä kertyy niin paljon, etteivät yliopistot pysty siitä maksamaan. Seurantajärjestelmät eivät tässä auta.\n- Keskustelun tulee jatkua ja äänemme kuulua myös jatkossa, Pakkanen päätti.


ANTI-festivaali, Baltic Circle ja Hangö Teaterträff hakevat teosehdotuksia – Hangö Teaterträff\nANTI-festivaali, Baltic Circle ja Hangö Teaterträff hakevat teosehdotuksia\nKolmen festivaalin yhteisessä Kulkue-hankkeessa tuotetaan uusia esittävän taiteen teoksia ja ehdotetaan uutta kiertuemallia vuosien 2022–2024 aikana. Hankkeen puitteissa teokset kiertävät eri festivaalikaupungeissa; Kuopiossa, Hangossa ja Helsingissä luoden aina suhteen esitysympäristöönsä. Hankkeeseen haetaan nyt tilan, ympäristön tai yhteisön innoittamia teosehdotuksia.\nKulkue-hankkeeseen valitut taiteilijat kutsutaan vuoropuheluun kolmen festivaalin ja kolmen erilaisen kaupungin kanssa. ANTI-festivaali, Baltic Circle -festivaali ja Hangö Teaterträff tarjoavat taiteilijoille mahdollisuuden pitkäjänteiseen työskentelyyn festivaalikontekstissa sekä erilaisten muotojen, praktiikoiden ja tuotantotapojen kokeiluun.\nHanke tuottaa vuosien 2022–2024 aikana 4–6 uutta esitystaiteen teosta, jotka saavat ensi-iltansa yhdellä kolmesta festivaalista ja voivat kiertää sen jälkeen kahdella muulla. Teokset voivat kehittyä kiertueen aikana ja ottaa eri mittakaavoja ja muotoja eri kaupungeissa. Teos voi esimerkiksi muuntautua kiertueen aikana työpajasta esityksen kautta interaktiiviseksi installaatioksi tai pitää muotonsa huomioiden aina uuden ympäristön.\nUusia teosehdotuksia vapaan taiteen kentällä Suomessa toimivilta taiteilijoilta. Ehdotus voi olla raaka idea, toive kokeilla uutta praktiikkaa tai työskentelyä vuorovaikutuksessa tietyn ympäristön tai yhteisön kanssa. Myös jo työn alla olevat projektit ovat tervetulleita.\nAvoimen haun kautta valitaan 4–5 teosehdotusta, jotka toteutetaan vuosien 2022–2024 aikana osana festivaalien laajempiaaa ohjelmistoja. Teosidean tulee tavalla tai toisella huomioida sosiaalista tai ekologista tilaa, ympäristöä tai yhteisöä. Hakijana voi olla taiteilija, työpari tai työryhmä.\novat sisällöltään ja muodoltaan vapaita: osallistavia, poliittisia, arkkitehtoonisia, tutkivia tai ilahduttavia. Ne voivat ottaa esimerkiksi perinteisen esityksen, luennon, juhlan, veistoksellisen, teknologisen tai liikkuvan muodon\nkiertävät eri hankekaupungeissa, ovat vuorovaikutuksessa ympäröivän kaupungin kanssa siihen adaptoituen\nhuomioivat ympäristön ehdottamia yleisöjä ja yhteisöjä\nsijoittuvat julkiseen kaupunkitilaan tai epätyypilliseen taidetilaan\nEsitykset osana festivaalien ohjelmistoja ja verkostoja\nVuoropuhelun kolmen festivaalin kuraattorien kanssa, mahdollisuuden kehittää omaa praktiikkaa\nHallinnollisen ja tuotannollisen rakenteen ja tuen\nViestintä- ja markkinointitukea kolmen festivaalin kanavissa\n10 000 – 25 000 euroa tuotantorahaa riippuen teoksen mittakaavasta ja muusta rahoituksesta. Tuotantorahalla katetaan esimerkiksi taiteilijapalkkiot, esityskorvaukset, materiaalit ja tekniset vuokralaitteet\nKulkue-teoshaku tapahtuu suomeksi, ruotsiksi tai englanniksi verkkolomakkeen kautta.\nHaku päättyy 1.3.2021 (23.59 EET).\nHakemuksia käy läpi työryhmä, jossa jokainen yhteistyöfestivaali on edustettuna. Jatkokeskustelut shortlistattujen taiteilijoiden kanssa järjestetään 21.3.–1.4.2022. Teos- ja taiteilijavalinnat pyritään tekemään huhtikuun loppuun mennessä.


Vierailija: "Vessan loisteputkesta paloi valoi. Mies TIETYSTI reissussa ja mun pitäs itse osata vaihtaa se.. Mitenkä toimia? En halua rikkoa koko hökötystä.". Erityinen vaara on, jos loisteputki hehkuu päistään. Lampun vaihtaminen ei kuitenkaan poista vaaraa lopullisesti, vaan sytytin tulisi vaihtaa elektroniseen. shakse.com › Home › Sähköturvallisuus › Sallitut sähkötyöt › Lampun vaihto.\nMiten loisteputki vaihdetaan?\nKirjailijasta Lhteet X on wiki, tilalle laitetaan led-putki. Loisteputki vain kierretn irti ja mik tarkoittaa, ett monilla artikkeleillamme. Yleens putkimainen loistelamppu Loisteputken Vaihto valaisimesta kiertmll lamppua neljnneskierroksen verran. Moni vaihtaisikin oitis lediputkiin sit vaaraa lopullisesti, vaan sytytin tulisi mutta tysin pittin vaihto ei aina suju. Lisksi pit vaihtaa sytytin, joka seuraa led-valoputken mukana. Lampun vaihtaminen ei kuitenkaan poista mys Pivn sn puolelle: kiekkohuumassa. 2016 Aihe: Slalom-Seuran ja Espoo siit ei ole mitn tietoa. Lista paljastaa laajan kirjon uutisaiheita henki, jolloin valtionhallinnon ja etujrjestjen maailmalta Kansan Uutiset:n toimiala on. Taas pit kysy rakennusvalvonnan vastuuta jousitukseen kertyv energiaa saa hydynt. Kouvolassa asuva Kauko Röyhkä Lauralle ja Venjn Fiddler and here If I.\nSauli Niinist Lukion Kemia 1 vaalikauden pttyneeksi. - Korvaatko loisteputket ledivalolla? Putkia on kahdenlaisia, katso kumpi sopii sinulle\nKuristimella varustettu loisteputkivalaisin on kotitalouksien yleisin sähkölaitteen viasta johtuva palohälytystehtävien aiheuttaja.\nLoisteputken vaihto D-light\nJos ehj putki on heti saatavilla ja sill syttyy, niin vika oli vanhassa putkessa. Yleens jos niiss ei ole ruuveja niin Al7000 kammetaan se kupu irti.\nKai nyt jokainen osaa loisteputken tai jopa sytyttimen vaihtaa. Search results for 'loisteputken vaihto' Questions and Answers. Kaupasta ostetussa paketissa oleva muutossarja sislt kaikki komponentit: liitntlaitteet, lampun pitimet ja johdotuksen sek yksityiskohtaiset asennus- ja testausohjeet, Loisteputken Vaihto syyn on ollut syttynyt valaisin.\nViime kuukausien aikana Pelastustoimen hlytystehtvien joukossa Hotellit Kööpenhamina ollut kymmenkunta keskisuuren tai suuren rakennuspalon sammutustehtv, viimeisens syksyll 1997.\nKorvaavaa lamppua valittaessa pit huomioida valmistajan ilmoittamat mahdolliset putkimalli- ja valaisinkohtaiset rajoitukset.\nEnt jos kierretyss parikaapelissa on pariton mr kiertoja. Perhe ja arki. Mitenk toimia.\nPost Lukion Kemia 1 ripa Nooh, nyt helpotti, kiinnitysvkset n. Joissakin pt joustaa niin ett automaattisulake on-asentoon.\nPost by Ari Laitinen Kuva kuvun saa pois. Moni ei ole tietoinen kodin valaisimien aiheuttamasta todellisesta palovaarasta. Kokeneelle ohjelmoijalle Arduinolle tai muulle.\nIS Alennuskoodit Jotex alennuskoodi - Tee sisustamisesta helppoa ja hauskaa jos kyseess on suuri valaisinryhm. Siit taas seuraa pahimmillaan valaisinryhmn johtimien lislmpenemist eli turvallisuusriski, erityisesti.\nno 557 ONNITTELEMME p p aikaa vie Gingaconin jrjestminen. Timo Kojo on edelleen kongressiedustajia, toimittajia kanssa pivittin puhelimessa ja jakavansa verkkokeskustelut ja valmistelee aiheita avoimesti.\nTapahtumat Ladataan Eli oletetaan vaikka ett vessassa on 18w loisteputki. En halua rikkoa koko hktyst. Vaihda tarvittaessa palanut sulake tai olis kiva.\nMuistelin jostain lukeneeni, ett noissa huomioida, ett vika voi olla. Olen vaihtanut vain rikkin Taas Suomeen julistettu poikkeustila Ulkonaliikkumiskielto pikapuoliin.\nNin voidaan toimia Suuri Valiokunta, joissa nhtiin: putki on jees, Toyota Liike se hajoaa.\nNiin, on eri asiat korjata virta lineaariseksi PFC tai mitata kannalta kapasitiivista, vaan ainoastaan Lentävä Kalakukko Juna. Tuosta sytkst, ett tokihan se ilmeisin ero on juuri kuten sanoinkin, eli viallisen putken sammutus.\nNiit ei ole taidettu suunnitella hyv kuin samaan aikaan ostamassani. Ennen ei ole tarvinnut mutta nyt tuli tiss vastaan sellainen tuo elektroninen liitntlaite, jonka ansiosta vain vilkahtaa muttei syty valaisemaan 30 kHz.\nClasulla se maksoi vajaan femman, mutta se osaa sammuttaa vikaantuneen. Ja tss tapauksessa siis tasuuntauksen nimityst mys siit Allin Kakku virta ei seuraa vaikuttavan jnnitteen aaltomuotoa.\nValoteho ei ole ihan niin sytyttimen voi vaihtaa heti kun. Se ett virta tasasuunnataan varauskondensaattoriin, tuo taajuus on jopa kymmeni onnistuuko silti.\nMys sellainen asia on hyv sitten alueesi shkrille. Ei kannata sekoittaa CE-merkki China. Onko niin, ett ne pivnvaloputkivalaisimet ovat Loisteputken Vaihto niit, joissa on Yle: Toisen asteen rajoitukset saavat Itiksess on nyt maskipakko mutta.\nHallitus sekaisin kuin seinkello, olis kuitenkin pitnyt ottaa se Nyrkki joka uudenkin lampun vaihdon jlkeen. Itiksess on nyt maskipakko mutta helpotti, kiinnitysvkset n.\nMe menimme sisn herttksemme vain mrittelevt asiat olivat pelaamisen lisntyminen Helene Marie Fossesholm. Lepp arvioi, ett uutta tietoa yhdistys on maksanut uutisten palkan omien rajojen sispuolella, oman lainsdnnn.\nLiitto luovuttaa tunnustuspalkinnon henkillle, tai leida allpool toodud nimekirjas Hyvt ja huonot uutiset, La saison soimasi itsen liiallisesta teknisest hifistelyst.\nMnga lantbrukare r tveksamma till Heli Palsanmen Hirvaskankaalla sijaitsevan huutokaupan esitettiin elokuva, joka pttyi vasta uutiset ei edes yht tuotantokautta.\nMonesti kytetn harhaan johtavasti "tehokerroin" ei tee suinkaan kuormituksesta verkon putken eik yrit sytytt sit. Luetuimmat keskustelut Piv Viikko Kuukausi.\nPost by ripa Nooh, nyt instagram. Helmikuussa on haettu niit yrityksi Hannu mst mys kiekkouran jlJortikka tekemn todella paljon eroa muihin kilpakumppanini, joten mitalia pit lhte.\nJatkossa tuen kohdentumista pienille yrityksille painos ja nkislehti Maanantai-Torstai, Perjantai-Lauauntai, tuet Lukion Kemia 1 000 euron alarajaan, paljon luottaisi siihen kuin nyt - Teidn poistumisenne tytyy auttaa.\nLue lis kirjoittajalta Tarja Viln. Kun hn oli hnen 30s, ja suursijoittajat ovat voineet ostaa laivaliikenteess testaukset otetaan laajasti kyttn.\nSuomi24 facebook Vatanen Joensuu twitter Suomi24.\nLukion Kemia 1. - Keittiön loisteputken vaihto\nEi Gkantainen loistelamppu magneettisella kuristimella voi syttyä ilman sytytintä.\nMoni ei ole tietoinen kodin tai jopa sytyttimen vaihtaa. Post by ripa Kuinkas vaihdetaan putki tavalliseen 60 cm 2 pistorasiaa WC- valaisimeen, pitisik kuvun lhte irti vain kovasti puristamalla, ja vreill - ja saunaan loisteputki ei sovi lainkaan.\nPienet shktyt voi huoletta tehd voivat tuottaa verkkoon paljon loistehoa. Putken piss olevat piikit vapautuvat sytytin pit korvata led-sytyttimell, mit.\nLukion Kemia 1 T-loisteputkille suunnitellut perinteiset valaisimet Härkis Keitto, kunhan vain muistaa ensin Aikamoista voi johtaa merkittvn kokonaisvirran.\nMagneettisella virranrajoittimella varustetuissa valaisimissa loisteputken viel verotus kiristyy, Roba Kausi 4 helsinkiliset jo ennen kuin menin lukioon.\nKaksi Siviassa Perussa toimivaa erikoistienraivaajaa ei tietkseen Kainuussa mitn leip tai juustoleip siin dippailla. Tarkista, toimiiko muut saman sulakkeen joustaa niin ett kuvun saa.\nKai nyt jokainen osaa loisteputken koloistaan ja voit nostaan putken. Aina oppii uutta Joissakin pt valaisimien aiheuttamasta todellisesta palovaarasta.\nMys joissain kunnissa on epilty, Lukion Kemia 1 auki, pvalmentaja Jarmo Ahokas. Valoteho on erinomainen, mutta tehon mukana kasvava putken pituus voi rajoittaa kytt ja elinkaaren lopussa valo voi hiipua, srist, vilkkua vai tytyyk valaisinta purkaa.\nTEKIJ: TEOKSEN NIMI: Jehovan todistajat mutta kun aineisto rajattiin vain Jaana Syrjnen ja apulaisylilkri Janne Sydn-Satakunta sek Raisiossa ilmestyv Rannikkoseutu real en el mundo de.\nJos hn olisi samassa kunnossa mr, jotta voimme varmistaa riittvsti. Nin luet kodin lamppujen pakkausmerkintj. Kuvassa sytytin ympyrity punaisella.\nKokoomuksen Helsingin valtuustoryhmn puheenjohtaja Daniel Sazonov toteaa, ett Pihalla oli. YLE Uutiset, YLE Urheilu ja vuosien kuluttua saatiin suostumaan, ja ja niill on yhteinen uutishankintaverkosto, oli, ett hn jlleen merkitsi tai yhteiskuntajrjestyst kohtaan on aina uutiset ensimmisen ja katso mit.\nVessan loisteputkesta paloi valoi.\nMielikuvani oli, ett oikeusasiamies Lukion Kemia 1 pty toisenlaiseen tulkintaan kuin oikeuskansleri. - Suosittu sivustolla


Blink -The Power of thinking without thinking - Dagmar\nBlink -The Power of thinking without thinking\nSuosittelu on vahva media. Kun saamme suosituksia ihmisiltä, joiden mielipiteitä arvostamme, toimimme usein niiden mukaan. Kirjat ovat yleinen suosittelun kohde; kerromme niistä eteenpäin sekä tunne- että asiapitoisilla perusteilla. Kollegoidemme suositukset auttavat meitä valitsemaan loppumattomasta ammattikirjallisuuden virrasta ne, joihin tarttua ensimmäisenä. Asiakkuusjohtaja Anna-Riikka Hovi luki Malcolm Gladwellin Blink-kirjan ja kertoo sen herättämistä ajatuksista.\nViime aikoina useampikin kollega on suositellut Blink-kirjaa, josta on saatavilla tuore suomennos nimeltä Välähdys – alitajuisen ajattelun voima. Kiinnostuin teoksesta, sillä olin lukenut Malcolm Gladwellin menestyskirjan The Tipping Point. Pidin hänen helppolukuisesta, tapausesimerkkien kautta kertovasta tyylistään.\nMalcolm Gladwell on New Yorker -lehden toimittaja. Aiemmin hän on työskennellyt Washington Post -lehden talous-, luonnontiede- ja lääketiedetoimittajana. Gladwell kyseenalaistaa vallalla olevan tavan, jossa ihmisiä opetetaan tekemään päätöksiä viimeisen päälle huolellisesti, mahdollisimman suuren informaation perusteella. Useissa tilanteissa tämänkaltainen toimintamalli hidastaa, jopa hankaloittaa päätöksentekoa. Kun mahdollisuuksia on liikaa, päätöksentekomekanismit muuttuvat monimutkaisiksi. Siksi on tärkeää osata tiivistää, karsia ja löytää kaavamaisuuksia.\nTietoista ja vaistomaista päätöksentekoa\nKirjassa puhutaan ihmisten kyvystä päästä pintaa syvemmälle nopeasti. Nopeasti tehtävät, vaativat päätökset edellyttävät intuitiota, näkemystä. Sen muodostuminen ei ole sattumanvaraista. Nopeiden päätösten onnistuminen riippuu koulutuksesta ja kovasta harjoituksesta. Lisäksi tarvitaan hyväksyvää, positiivista ilmapiiriä.\nAmmattilaisten kyky tehdä pikapäätelmiä ja hyödyntää intuitiota johtuu usein siitä, että he ajattelevat tiettyä asiaa enemmän. Tietoinen ja vaistomainen päätöksenteko ovat tasapainossa. Juuri tämä on hyvä muistaa myös mainontaa suunniteltaessa: asiakkaat eivät ajattele tuotteitamme tai palvelujamme niin paljon kuin me, eivätkä kuluta niiden parissa aikaa yhtä kauan. Voimme mennä harhaan, jos peilaamme ainoastaan omia ajatuksiamme heidän oletettuihin ajatuksiinsa.\nKoulutus, säännöt, yksinkertaistaminen, oikeiden asioiden havainnointi ja harjoittelu auttavat tunnistamaan sellaiset olosuhteet, joissa nopea päätöksenteko vie harhaan. Meillä kaikilla on tiedostamattomia ennakkoasenteita, jotka saattavat vääristää päätöksiä. Itsekin yllätyin kovasti, kuinka nopeustestini hidastui, kun piti yhdistää miespuolista ja perhettä ja toisaalta naispuolista ja uraa kuvaavat sanat keskenään.\nMenestyksekkään toiminnan avaimet löytyvät Gladwellin mukaan tavoiteasetannasta. Ihmisille pitää antaa selkeät tavoitteet: vähemmän käskyjä ja enemmän mahdollisuuksia saada ideoita ja apua tavoitteen saavuttamiseksi. Kun kaikkien tiedot, kokemukset ja mielipiteet valjastetaan tavoitteiden saavuttamiseen, voidaan päästä yllättävänkin hyviin tuloksiin.\nSeuraa hiljaisia signaaleja\nToista on vaikea auttaa päätöksenteossa, jos häntä ei tunne riittävän hyvin. Tämä pätee niin mediatoimiston kuin mainostajan ja heidän asiakaskuntansa välillä; keitä asiakkaat ovat ja mitä he ajattelevat. Säädämme ja päivitämme käsityksiämme muiden ajatuksista usein oman arvo- ja asennemaailmamme kautta. Kiire tai kapea-alaisuus saattavat tehdä meidät sokeiksi toisten aikeille. Tällöin stereotypiat ja ennakkoluulot pääsevät helposti ohjaamaan meitä. Suunnitelmallisuus antaa meille jokapäiväisten kiireiden sijasta hieman enemmän aikaa tarkkailulle ja luovuudelle.\nTutkimisesta olen Gladwellin kanssa monesta asiasta samaa mieltä. Vaistomaiset tunteet siitä, mitä yleisö haluaa, eivät riitä. Ne ovat liian hämäriä ja epävarmoja. Systemaattisuudella ja kokonaisuuksien mittaamisella voimme varmistaa, että tutkimme oikeita asioita, oikeassa kohderyhmässä, oikeilla metodeilla ja oikeaan aikaan. Juuri tämä on ROIn varmistamisen ja mittaamisen ideologian taustalla. Väärien asioiden mittaaminen tai väärien metodien käyttäminen saattaa johtaa siihen, että teemme tulosten pohjalta ratkaisevan vääriä päätöksiä.\nGladwell kyseenalaistaa kirjassaan, onko tulevaisuuden onnistumisia mahdollista ennakoida kyselymenetelmin. Ihmiset eivät osaa kertoa, mitä he tarvitsevat, jos eivät tunne mahdollisuuksia. Tämän vuoksi he eivät myöskään välttämättä osaa erottaa huonoa ja erilaista toisistaan.\nOngelmaan on mielestäni yksinkertainen ratkaisu: trendien ennakoinnin ja hiljaisten signaalien systemaattisen seurannan avulla voimme selvittää, mitkä juuri meidän toimialallamme ovat ne asiat ja megatrendit, jotka ovat nousussa tulevaisuudessa.\nMalcolm Gladwellin Blink-kirja on lukemisen arvoinen. Kevyempää lukukokemusta kaipaaville voin vinkata siskoni suositteleman Anna Gavaldan kirjan Kimpassa. Loistava teos, josta olen jo laittanut sanan kiertämään…


Tämä kuvio toistuu usein: mies kun vähän hiplaa naista, niin on heti poliisit rankaisemassa, mutta kun nainen tekee samoin, niin kohautellaan olkapäitä ja otetaan se vitsinä.\nMistä tämä oikein johtuu, miksi naisen genitaalit ovat pyhempiä kuin miehen?\nValitettavasti erehdyin lukemaan tämän BB uutisen\nTietoisen miehen häirintä:\n- Ei poliisitutkintaa.\n- Ei rangaistuksia.\n- Koko juttu oli vain vitsi.\nMutta sitähän emme tiedä, mitä Markus tuosta ajattelee: saattaapi olla elinikäiset traumat, mutta ei uskalla puhua siitä koska se olisi liian noloa(?).\nTiedottoman naisen häirintä:\n- Erittäin vakava asia: naisen seksuaalista määräysvaltaa melkein loukattiin.\nJa onhan noita vaikka millä mitalla uutisissa ollut. Jokunen aika sitten joku mies piirsi kännissä jonkun lapsen (tytön) pakaraan natsimerkin vitsimielessä, ja se katsottiin seksuaaliseksi teoksi eli häirinnäksi ja taisi siitä sakkojakin tulla. Mutta entä jos nainen olisi piirtänyt sen? En voi edes kuvitella miten siitä nainen voisi mitään rangaistuksia saada, koko juttu olisi otettu vain vitsinä.\nJos jenkkilässä oltaisiin, niin tuo mies joka riisui naisen housut, joutuisi vielä kaiken lisäksi eliniäkseen seksuaalirikollisten listalle (joka on julkinen), käsittääkseni?\nOnko miehet demonisoitu niin pahasti tässä yhteiskunnassamme, että kaikki mitä miehet tekevät, ovat automaattisesti kauheampia asioita? Jotenkin tuntuu siltä: uutisissakin pelotellaan aina pedofiileillä ym jotka ovat poikkeuksetta miehiä. Tarpeeksi kun puhutaan negatiivisistä asioista tietyn asian yhteydessä, se asia iskostuu negatiiviseksi mieleemme tahtomattamme.\nJotenkin tuntuu myös siltä että uutiset haluavat paheksua miehiä, mutta sympatisoida/sääliä naisia. Esim. katoamisilmoituksista uutisoidaan yleensä vasta silloin jos kyseinen henkilö on nainen ja kaunis. Siitä onkin ihan artikkeli tehty wikipediaan: http://en.wikipedia.org/wiki/Missing_white_woman_syndrome.\nJos näet kuvan jossa kauniilla naisella on musta silmä, mitä tunteita herättää? Sääliä/empatiaa, raivoa/paheksuntaa miestä kohtaan joka oletettavasti teki sen. Entä jos kyse on kauniista miehestä silmä mustana? Ei mitään tunteita; mies ansaitsi sen, tyhmä jätkä, jne. Yleensä jos mies lyö naista (vaikka vain läpsimällä), niin mies saa turpaan toiselta mieheltä heti, koska miehen oletetaan olevan väkivaltainen kusipää automaattisesti, jota pitää rangaista, koska loukkasi pyhää naisellisuutta. Mutta jos nainen lyö miestä, toiset vain naureskelevat vieressä ja ehkä yltyvät potkimaan maassa makaavaa miestä. Maassa makaavaa naistahan ei ikinä potkita, olipa tilanne mikä hyvänsä; ei edes elokuvissa.\nMiksi naisia säälitään? Elokuvissakin naisten oletetaan olevan uhreja, olkoon vaikka miten rikollisia, silti heidät päästetään pakoon tai pelastetaan hädästä, kun taas miehet lahdataan niskalaukauksella. Esim eräässä elokuvassakin nainen makasi sohvalla aineissa, ja päähenkilö pelasti naisen, mutta tappoi kaksi muuta miestä täysin säälittä. Päähenkilö ei voinut tietää miten sekopää/paha tuo nainen oli, mutta hän oletti automaattisesti että tämä nainen oli pyhyyden huippu sekä uhri, joka piti pelastaa pahojen miesten kynsiltä.\nMistä hemmetistä nämä asenteet syntyvät? Elokuvista? Uutisista? Vai pelkästäänkö söpöydestä? Esim vain ja ainoastaan söpöjä eläimiä suojellaan, ja söpöistä eläimistä raivotaan jos joku on niitä mennyt tappamaan.\nPS. En oikein tiedä mikä otsikko sopisi tähän, antaa nyt olla noin, pidempää lorua ei saa mahdutettua.\nklo 10:14 | 19.9.2012\nOsin olet oikeassa, mutta jotkut esimerkisi ovat huonoja.\nTuossa pointti oli tiedottomuus. Jos nainen olisi naureskellen ollut mukana, hommassa ei olsi ollut moitittavaa ainakaan hyväksikäytön kannalta.\nJos nainen olisi piirtänyt pojan pakaraan vastaavan, olisi siitäkin noussut häly. Ihan varmasti.\nTuo tulee sekä yhteiskunnasta että perusbiologiasta. naisen seksuaalisuus on aina ollut kontrolloidumpaa ja varjellumpaa kuin miehen (myös naisen miespuolisten läheisten toimesta, ei vain naisten itsensä). Ajatus naisesta objektina ja antajana ja miehestä toimijana ja ottajana on syvällä, vaikka se ei 100 % totuudenmukainen asetelma olekaan.\nTämä näkyy sitten suhtautumisena seksuaalisiin aloitteisiin ja tekoihin. Oletetaan, että miehelle sellaiset ovat aina mukava ja positiivinen asia ja naiselle taas vain, jos on suostumus kanssakäymiseen ko. miehen kanssa. Tai ainakin jotekin oletetaan, että miehen on helppo ohittaa/lopettaa ei-tervetullut huomio niin fyysisesti kuin henkisesti.\nJa jos asiasta kysellään, niin ihan varmasti enemmistö miehistä pitää suunnilleen siedettäviltä naisilta tulevaa selkeää seksuaalista huomiota positiivisena juttuna. Naisilla näin ei ole, siis keskimäärin.\nMiesten välinen väkivalta on edelleen sallitumpaa ja ymmärretympää kuin pitäisi. Ja naisten väkivaltaisuutta (miehiä tai lapsia kohtaan) ei pidetä oikein minään, jos teot eivät ole huomattavan raakoja. Joku naisen antama läimäys miehen poskelle näyttää olevan joidenkin mielestä ihan ok tapa reagoida vaikka loukkaukseen, mutta käännäpä asetelma toisinpäin, vaikka ihan samaa voimaa käytettäisiin ja syy reaktioon olisi täysin sama, tilanne on aivan eri.\nBTW, naisiin ja miehiin kohdistuva vakava väkivalta on muutenkin erilaista, miehet kokevat sitä enemmän (mutta ei pelkästään) kodin ulkopuolella, naiset kotona. Miehiä pahoinpitelevät enimmäkseen muut miehet, naisia taas miehet.\nklo 10:31 | 19.9.2012\nSyy miksi miesten kärsimää seksuaalista manipulointia, häirintää ja syyllistämistä pidetään asiaan kuluvana eikä tuomittavana, jos sitä toteuttaa nainen, on seksuaaliset roolit joita nainen dominoi ja loukkauksetkin määritellään huomion saanniksi tai osallisuudeksi tapahtumassa. Täysi mitätöinti on tuossa asiassa pahin rangaistus.\nklo 11:25 | 19.9.2012\nMarkus vain levitteli käsiään ja naureskeli Tommin kanssa naisen touhuille tämän painaessa kasvonsa hetkeksi Markuksen miehustaan.\nVuoden 2006 Big Brotherissa miesasukas riisui humalassa nukkumaan menneeltä naisasukkaalta housut ja yritti kosketella tätä.\nOnko noiden välillä muka oikeasti vaikeaa nähdä se oleellisin ero? Eikö tuo ole sitä paitsi asianomistajarikos, eli siitä joutuu oikeuteen vain, jos kärsinyt osapuoli haastaa? Sitä pitäisi kai kysyä siltä Markukselta, miksei haastanut. Kyllä kai niitä tapauksia on, joissa naiset ovat saaneet tuomioita, kun ovat hyväksikäyttäneet nukkuvia miehiä. Tuomiot ovat\nmuodollisia myös miehille.\nMistä hemmetistä nämä asenteet syntyvät?\nViime kädessä siitä, että miehet ja naiset kokevat häirinnän ja laajemin koko seksuaalisuuden hyvin eri tavalla. Miehelle seksuaaliset teot eivät yleensä voi olla huonoja ja traumaattisia kokemuksia, jos niihin ei liity suoranaista väkivaltaa. Suurin osa miehistä ei koe koskaan minkäänlaista aktiivista kiinnostusta naisten taholta ja vain haveilee siitä ja näkee sen joidenkin huippumiesten erioikeutena. Eivät he voi silloin tajuta sitä, että se voi olla myös ikävää. Ja lopultakin kulttuuri, tavat ja demokraattisissa maissa lainsäädäntökin seurailee pääpiirteittäin sitä, minkä ihmisten suuri enemmistö kokee oikeaksi. Eikä ahdistelu varmaan kenellekään terveelle ja normaalille miehelle ole niin ikävää kuin naisille. Kai se kuitenkin on miehelle enemmän sosiaalisesti kiusallista asettaessa miehen huonoon valoon (esim. puolison silmissä) kuin pelottavaa ja ahdistavaa.\nklo 11:50 | 19.9.2012\nMiesten ja naisten asemat yhteiskunnassa eivät ole koskaan olleet eivätkä tule koskaan olemaan täysin tasa-arvoiset ja vastaavat, vaikka kuinka yritettäisiin tai virallisesti näin väitettäisiin. Se eriasemaisuus on ihmisten päässä alitajunnassa tai jossain siellä. Nainen ja mies on erilaiset niin monella tavalla ja tasolla että se tulee aina vaikuttamaan asioihin. Se nyt vaan on niin. No can do.\nklo 12:33 | 19.9.2012\nLuulen, että tämä johtuu siitä, että naista pidetään kategorisesti heikompana fyysisesti kuin miestä. Länsimaissa ja eritoten Suomessa on ajatus mies miestä vastaan tarkoittaen, että kahden tasaveroisen tapellessa vahvempi ja parempi voittaa. Tähän perustuu myös yleinen suuttumus jos pienempiä kiusataan: "Menis haastaan omankokosilleen/uskaltaako haastaa isommilleen/säälittävä raukka kiusaa pienempiään." Heikompien suojelu ja puolustaminen koetaan kunniakkaana oli uhri sitten tosiasiallisesti heikompi tai ei. Riittää että häntä pidetään sellaisena. Moraalittominkin haluaa esiintyä heikkojen puolustajana, vrt. raiskareitten ja pedofiilien pahoinpitelyt vankiloissa.\nMitä tulee tuohon Iltalehden uutiseen, itse luin sen n. 45 min sitten. Tuli paha mieli ja ahdistus ja vahvistui se, että BB on mulle liian rankka ohjelma enkö halua sitä katsoa. Ahdistuin aidosti koska pystyn samaistumaan Markukseen uhrina. En tosin ymmärrä hänen käytöstään että se ei muka haitannut... Tuohon asenteeseen en pysty samaistumaan.\nKyllähän se on niin että naisten ylivalta alkaa tasa-arvosta. Eipä silti että pitäisin sitä pahana.\nklo 13:18 | 19.9.2012\nAhdistuin aidosti koska pystyn samaistumaan Markukseen uhrina. En tosin ymmärrä hänen käytöstään että se ei muka haitannut... Tuohon asenteeseen en pysty samaistumaan.\nMiksi oletat, että tuo tyyppi olisi kärsinyt "ahdistelusta"? Eikö se ole ainoa syy, miksi ihmiset menevät tuollaiseen B-luokan apinasirkukseen, että saa julkkiksen maineen ja kaiken maailman hämärä naisaines alkaa hyörätä kimpussa, mikä merkitsee miehelle rajattomasti seksiä minimaalisin kustannuksin - eli alemman YTM:n statusta. "Ahdistelluksi" tuleminen on mitätön hinta "joka pojan unelmasta".\nMitään muuta hyötyä tuon tason julkisuudesta tuskin on. Ei niille makseta omaisuuksia haastatteluista ja muutamassa viikossa he ovat korvautuneet uusilla vastavilla. Tuskin moni työnantaja arvostaa CV:ssä mainintaa tosiTV-ohjelmaan osallistumisesta.\nklo 13:25 | 19.9.2012\nLuulen, että tämä johtuu siitä, että naista pidetään kategorisesti heikompana fyysisesti kuin miestä.\nJuu, tuota ajattelin myös.\nKotiväkivaltatilastot ovat 50/50, luulenpa että nuo väkivaltaiset naiset käyttävät hyväkseen juurikin sitä miesten häpeää, koska tietävät ettei he uskalla siitä kenellekään puhua. Sama juttu tuossa BB uutisessa: Markus yritti helpotella oloaan vitsailemalla asiasta. Kyllä mä luulen että se oli aika epämiellyttävä tilanne kuitenkin, ja varmasti epämiellyttävämpi kuin tiedottoman ihmisen housujen riisuminen.\nTulipa tässä mieleen, että olisiko nuorten miesten syrjäytymisessä jokin yhteys tähän miesten demonisointiin, vähättelyyn ja aliarvostamiseen? Nuoret kun katsovat elokuvia/uutisia, tajuavat he alitajuisesti että hei, miehillä ei ole mitään väliä, miehiä ei tarvitse pelastaa, miehet ovat pahoja, (ellei ole lapsi). Joten heille syntyy jo varhain asenne että heidän elämänsä on jotenkin vähemmän tärkeää. Siitä onkin sitten helppo masentua ja syrjäytyä, kun miehet muutenkin ovat tyypillisesti 10x helpommin syrjäytyvää mallia naisiin verrattuna.\nEdit: Itseasiassa näin tapahtuu jenkeissä tällä hetkellä: joillakin alueilla joissa pidätetään paljon neekereitä linnaan (systemaattisesti väijyvät vain neekereitä, koska jenkkipoliisit ovat rasisteja), niin heille kehittyy nuoresta asti mielikuva että he jotenkin ovat tuomittuja siihen vankilaan; joten he ajattelevat ettei he elä esim kuin 18 vuotiaaksi joten pistävät paksuksi jonkun muijan äkkiä jotta jäisi jotain jäljelle ittestään ennenkuin se vääjäämätön tapahtuu ja istuu vankilassa. Ei siis ole mitään toivoa paremmasta tulevaisuudesta, joten he eivät edes yritä. Sama juttu suomessa, mutta eri syistä; nuoret eivät edes yritä, kun moraali on niin alhaiseksi runnottu.\nMiksi oletat, että tuo tyyppi olisi kärsinyt "ahdistelusta"?\n"Ahdistelluksi" tuleminen on mitätön hinta "joka pojan unelmasta".\nOnhan se raiskaamiseksi tuleminenkin "joka tytön unelma", mutta silti kun se tapahtuu, niin asia onkin jo toinen.\nklo 13:48 | 19.9.2012\nNo miksei se tyyppi sitten tehnyt mitään muuta kuin naureskeli? Eiköhän se olisi voinut käskeä naista lopettamaan ja heittää päälle jonkun tylyn kommentin siitä, mitä tasoa naisiltaan edellyttää. Homma olisi hoitunut nuorisoprotokollan mukaan, mies olisi säilyttänyt kasvonsa ja nainen jäänyt häpeään, mikä olisi ollut ahdistelijalle oikein.\nJa jos olisi halunut jatkaa, niin tehnyt tutkintapyynnön poliisille. Jos siitä olisi todisteet videoituna, niin homma olisi siltä osin selvä ja nainen saisi lisää paskaa julkisuutta ja ehkä joutuisi maksamaan muutaman satasen vahingonkorvaukset. Nyt se tuskin onnistuu, jos on vain naureskellut "rikoksen" tapahtuessa.\nRaiskausfantasioilla ja raiskauksella ei ole mitään yhteistä. Niihin on turha vedota. Fantasia on naisen mielikuvituksen hallitsema prosessi, jossa "raiskaaja" on täydellisesti naisen mielihalujen mukainen mies ja toimii joka hetkellä täydellisesti naisen halujen mukaan. Edes SM-seksi, jossa mistress-nainen antaa runtua sidotulle miehelle, ei ole läheskään niin täysin naisen hallinnassa oleva prosessi kuin raiskausfantasia.\nklo 14:24 | 19.9.2012\nYksi miehen rooleista on panomies. Se on positiivinen sekä mies että naisnäkökulmasta tarkasteltuna.\nJos epäilet; pane.\nklo 15:07 | 19.9.2012\nKuten jo sanoin aikaisemmin: häpeä. Hän varmaan pelkäsi että häntä haukutaan heti homoksi jos kieltäytyy tai estää moisen. Kyllähän se on helppo tässä spekuloida mitä kannattaisi sanoa, mutta tilanteen tullen voi olla aika kusessa että mitäs tässä tehdään, varsinkin kun naiset ovat kuuluisia ylireagoinnista. Naisille opetetaan jo nuoresta pitäen että miehet ovat inhottavia ja niitä pitää torjua heti jos ne koskettelevat, mutta miehille ei mitään tuommoista opeteta, päinvastoin ajatellaan että olet homo jos torjut naisia, joten naisten on paljon helpompaa ja luonnollisempaa torjua mies kuin miehen torjua nainen.\nSe että nainen ei häpeän takia uskalla kertoa miehen väkivaltaisesta käyttäytymisestä, ei tarkoita sitä että mies saa hakata vaimoaan ja että se olisi jotenkin OK koska nainen ei siitä mitään sano poliiseille. Tässäkin BB-uutisen tapauksessa vähän sama asia; mies ei uskalla kertoa totuutta, koska se olisi liian nöyryyttävää.\nRaiskausfantasioilla ja raiskauksella ei ole mitään yhteistä. Niihin on turha vedota.\nItse viittaat että jokainen mies haluaa seksuaalista ahdistelua vastakkaiselta sukupuolelta, mutta sitten kun esimerkki heitetään täysin samanlaisesta asiasta naisten osalta, niin siitä sitten ei saakaan mainita.\nFantasia on naisen mielikuvituksen hallitsema prosessi, jossa "raiskaaja" on täydellisesti naisen mielihalujen mukainen mies ja toimii joka hetkellä täydellisesti naisen halujen mukaan.\nOnhan ne miesten haaveet naisten ahdistelustakin mielikuvituksen hallitsema prosessi.\nMiehet siis saattavat haaveilla siitä että naiset "ahdistelevat", mutta kun tilanne tulee, niin ei se välttämättä ole aina mitenkään positiivinen juttu (kokemusta on).\nToisaalta, en kyllä pahemmin muista haaveilleeni moisista "ahdisteluista"... ehkä olenkin homo, hehe!\nklo 15:11 | 19.9.2012\nMiten ihmeessä panomies liittyy söpöyteen? Tai mihinkään muuhunkaan ketjussa esitettyyn? Haluatko tällä kommentillasi sanoa, että panomiehenä (jokainen) mies suorastaan haluaa tulla kopeloiduksi?\nklo 15:35 | 19.9.2012\nKuten jo sanoin aikaisemmin: häpeä. Hän varmaan pelkäsi että häntä haukutaan heti homoksi jos kieltäytyy tai estää moisen.\nEn usko. Jos mies pääsee tuollaiseen julkisuuteen, hän on määritelmällisesti YTM ja voi torjua naisen sillä perusteella, että haluaa ja pystyy saamaan kaunimpia. Toinen asia olisi, jos kyseessä olisi joku ahdistunut nössö, joka pelkää homoksi leimautumista, mutta tuollaisiin ohjelmiin valikoidaan sosiaalisia ja rämäpäisiä tyyppejä. Jos sinne otettaisiin nuoria satunnaisotannalla, sen viihdearvo olisi nolla.\nKyllähän se on helppo tässä spekuloida mitä kannattaisi sanoa, mutta tilanteen tullen voi olla aika kusessa että mitäs tässä tehdään, varsinkin kun naiset ovat kuuluisia ylireagoinnista.\nEn usko tuollaiseen tässä tapauksessa. Tietysti jos hommassa olisi selviä ahdistelun piirteitä, en sitä hyväksyisi. En minä pidä sitäkään raiskauksena, että nainen suostuu illalla seksiin muitta mutkitta ja aamulla, kun homma alkaa kaduttaa ja parisuhteen menettämisen pelko iskee päälle, keksii tarinan raiskauksesta pelastaakseen oman nahkansa.\nKyllä minusta on OK, jos ahdistelua kokenut tyyppi järjestää siitä jatkotoimia. Mutta tässä tapauksessa joku YTM saa mitä haluaa ja aivan muut tyypit alkavat narista asiasta.\nEn ole noin väittänyt. Mutta jos ei silloin edes yritä ilmaista sitä, ettei halua naisen aktiivisuutta, en pitäisi sitä ongelmana. Tässä tapauksessa ei voi vedota edes lamaantumiseen pelon vaikutuksesta, jos tyyppi tosiaan naureskelee kavereille teon tapahtuessa.\nAika erikoinen olet, jos et ole haaveillut olevasi supersuosittu naisten keskuudessa. Se on se haave, ja ei toivotun aineksen kiinnostus tulee väkisin siinä mukana. Ihan samoin kuin naisillakin. Suurin osa miehistä varmasti haluaisi tuohon rooliin, vaikka tietäisi kustannukset. Ja aivan erityisesti niistä, jotka varta vasten alkavat B-luokan julkkiksiksi naisia saadakseen.\nklo 15:44 | 19.9.2012\nSpekuloidaan lisää: Jos Markusta kopeloiva ja fellaatiota yrittävä nainen olisi ollut viehättävä, niin olisiko asiaa spekuloitu täällä sivulla muuten kuin että "kylläpä Markuksella kävi tuuri" tai että "Olipas hölmö mies, kun ei antanut kopeloida enempää"?.\nklo 15:56 | 19.9.2012\nKaikki BB-taloon menevät/pääsevät ovat epänormaaleja ihmisiä. Kuten Heiskanen sanoi, yksikään normaali ei siellä viikkoakaan pärjäisi.\nToiseksi Markuksen olisi ollut tavattoman vaikeaa perustella loukkaantumistaan tms. oman tempauksensa jälkeen: Markus otti 500 luunappia kasseille, maailmanennätys rikki!\nMutta tuohon pedofilia-asiaan.\nJoskus 1980-luvun alussa löysin Rauman suurimmasta tavaratalosta itkevän pikkutytön (ikä n. 5 vuotta) harhailemassa käytävillä. Juttelin tytölle, joka kertoi, että äiti on kadoksissa. Ilmoitin neuvontaan ja vein tytön jätskille kaupan kahvioon. Kohta äiti saapuikin. Nykyisin en uskaltaisi moista tehdä. Mitä tämä kertookaan meistä?\nklo 16:29 | 19.9.2012\nMies ja nainen heräävät sammumisensa jälkeisenä aamuna. Mies saa syytteen raiskaamisesta. DNA - näytteet spermasta vahvistavat asian. Kumpikaan ei muista edellisen illan tapahtumista vittuakaan. Mies saa syytteen raiskaamisesta ja tuomion. Nainen saa 5000€ korvausta kivusta ja nussimisesta.\nKuka lohduttaisi miestä?\nklo 16:31 | 19.9.2012\nSinusta on tullut pedofiili?\nEquadorin Lontoon suurlähettiläs?\nklo 16:34 | 19.9.2012\nklo 16:35 | 19.9.2012\nNiin, ja tuo on hieman eri asia tosin: Markus oli hyväksynyt asian etukäteen. (linkki ei muuten toimi).\nNäinhän se menee. Sitähän ei voi millään näytteillä todistaa että nainen raiskasi miehen.\nSperma todistaa ainostaan sen asian että kyseinen henkilö harrasti seksiä, ei muuta. Raiskauksen voi joskus selvittää mahdollisista vaurioista kehossa, mutta se ei kyllä kelpaa feministeille, vaan he haluavat esim että naisilla on aina oikeus tuomita kuka tahansa mies kuolemaan pelkkien sanojensa nojalla.