Kuusankosken jättijuhla lähestyy - Historia | HS.fi\nHistoria|HS 50 vuotta sitten 14.4.1972\nKuusankosken jättijuhla lähestyy\nKymin osakeyhtiön toinen vuosisata alkaa uusin tuottein\nYli 100 000 tonnia joko sanoma- tai aikakauslehtipaperia pystytään valmistamaan Voikkaan paperitehtaan paperikone 18:lla. Kuva: Esko Sala / HS\nSuomen Persepoliksessa – kuten kuusankoskelaiset yleisesti kauppalaansa nyt kutsuvat – pidetään suuret juhlat ensi kuussa. Sata vuotta täyttävän Kymin Osakeyhtiön pääjuhla on suuressa paperihallissa. Osanottajia on varmaan samoista piireistä kuin viime syksynä Persiassa. Kahden kilometrin mittaisen pöydän ääreen odotetaan noin 7 000 vierasta. Tosin Kymenlaakson Persepoliksessa työntekijöiden osuus on yhdeksän kymmenesosaa.\nJuhlivan yhtiön tila: suunniteltua tavoitetta ei viime vuonna saavutettu.\nTulevaisuus: yhtiön johto panee paljon painoa kemian- ja metalliteollisuuteen.\nPääluottamusmies: työntekijöiden asemassa vielä paljon korjattavaa.\nPaperityömies: liikaa melua ja liikaa kiirettä.\nEläkeläinen: yhtiö pitää eläkeläisistään hyvää huolta.\nKymin Osakeyhtiö toimii tällä hetkellä kotimaassa yhdeksällä eri paikkakunnalla. Ulkomailla yhtiöllä on tehtaita kolmessa maassa. Perinteisen puunjalostusteollisuuden rinnalle on noussut voimakas kemian- sekä metalliteollisuus. – –\nYhtiön toiminnan pääpaino on Kuusankosken kauppalassa, jossa sijaitsevat Kymintehdas, Voikkaa ja Kuusanniemi.\nMattosäännöt haittaavat kotiavustajan työtä\nKotiavustajien toimintaa haittaa Lohjalla velvollisuus noudattaa mattojenpiiskausaikoja täsmällisesti. Kotisairaanhoitokeskus on joutunut töiden lisääntymisen vuoksi vaikeuksiin, kun siivota saa vain tiettyinä tunteina. Isännöitsijät pitävät kuitenkin järjestyssäännöistä kiinni. – –\nNyt kotiavustajat ovat joskus joutuneet odottamaan muutamia tunteja saadakseen matot puhdistetuksi. Maksu odotusajolta tulee avun tarvitsijalle. Jossain tapauksissa kotiavustajat ovat matkustaneet välillä toiseen kohteeseen ja palanneet huolehtimaan loppuun ensimmäisen kodin siivouksen.\nTalojen järjestyssäännöt kuuluvat osana paikkakunnan poliisijärjestykseen. – –\nOngelma tunnetaan Helsingissäkin. Helsingin kotiaputoimisto on joutunut hankkimaan kotiavustajalle matonpiiskaukseen kirjallisen luvan isännöitsijältä, talonmieheltä tai taloyhtiöltä.\nLinnanmäen tienoosta suuri vapaa-ajan alue\n50 VUOTTA TÄNÄÄN. Sosiaalineuvos Bo Ekelund on työskennellyt Linnanmäellä sen perustamisesta lähtien. Hän on toiminut vahtimestarina, henkilökunnan päällikkönä ja toimitusjohtajana. Tällä hetkellä hän on Linnanmäen omistavan Lasten Päivän säätiön toimitusjohtajana. Kuva: Jarmo Matilainen / HS\nKauan olen toivonut Suur-Helsinkiin yhtenäistä vapaa-ajanviettoaluetta, joka tyydyttäisi lapsia, nuorisoa, aikuisia ja vanhuksia.\nNyt kymmenen vuoden lämmittelyvaiheen jälkeen on päästy toteuttamisen alkuun, sanoo sosiaalineuvos ja Lasten Päivän säätiön toimitusjohtaja Bo Ekelund.\nKaupunki on periaatteessa hyväksynyt suunnitelman, jonka mukaan Stadionin, Linnanmäen ja Alppila alueista tehdään yhtenäinen vapaa-ajanviettoalue.\nEnsimmäinen rakennuskohde on Alppilan näkötornin rakentaminen.\nEkelund on seurannut Linnanmäen kehitystä huvipuiston perustamisesta eli vuodesta 1950 lähtien. Lehti-ilmoituksen innostamana hän haki vastavalmistuneena ekonomina sekä Linnanmäen vahtimestarin että henkilökuntapäällikön paikkaa ja sai molemmat.\nHän ryhtyi siinä sivussa lukemaan lääkäriksi, valmistui ja toimi Malmin sairaalankirurgisen osaston apulaislääkärinä – edelleen Linnanmäen töidensä ohessa.\nKun työpaine kävi liian raskaaksi ja oli suoritettava valinta, Bo Ekelund ratkaisi asian Linnanmäen hyväksi.\nKone Oy:n tonttia nyplätään taas\nKone Oy n uuden toimitalon rakentamista Munkkiniemen puistoalueelle koskevat erimielisyydet ovat jatkuvasti vireillä. Helsingin kaupunki kokoaa parhaillaan lausuntoja eduskunnan oikeusasiamiehelle, joissa pyritään selvittämään, ettei kantelu ole aiheellista. Kuva: Pentti Nissinen / Lehtikuva\nHelsingin kaupunki hankkii parhaillaan eduskunnan oikeusasiamiehelle lausuntoja viranomaisiltaan ja virkamiehiltään Kone Oy:n toimitalon rakentamisesta Munkkiniemen puistoalueelle.\nRakennustyöt Munkkiniemen puistossa ovat parhaillaan käynnissä. Jo vuoden 1967 lopulla kaupunkisuunnittelulautakunta puolsi puiston asemakaavan muutosta. Muutos oli julkisesti nähtävissä saman vuoden joulukuussa eikä sitä vastaan tehty muistutuksia. – –\nAsunto Oy Perustie 36–40:n kantelukirjelmässä todetaan mm., että asian käsittelyn yhteydessä ei kaupunkisuunnittelulautakunta ole katsonut naapurikiinteistöjen omistajien kuulemista asemakaavan muutoksen yhteydessä tarpeelliseksi, koska suunnitellun toimistotalon ja ympärillä sijaitsevien asuintalojen väliin jää n. 90–100 metriä lukuun ottamatta Perustie 34 tontilla olevaa taloa, joka on vain 70 metrin päässä suunnitellusta rakennuksesta. – –\nEdelleen todetaan, että varsin omalaatuisena piirteenä asiassa on lisäksi todettavissa julkisuutta karttava tapa asemakaavan muutosprosessin yhteydessä.\nSuorastaan tahalliselta hämäykseltä tuntuu, että varsin pitkään sen jälkeen kun päätös asemakaavan muutoksesta oli tehty, jatkettiin myös tontiksi muutetun puistoalueen kunnostamista ja sijoitettiin siihen runsaasti kaupungin varoja.\nUskomattomalta tuntuu kaupungin taholta julkisuudessa esitetty väite, jonka mukaan kaupungin puisto-osasto ei saanut tietoa asemakaavan muutoksesta.\n”Politiikka ja ulkopolitiikka eivät ole juridiikkaa. Politiikassa on pääasia, että tarkoitus saavutetaan.”\nTällaisin aforismein tohtori Ahti Karjalainen kokee lohduttaa niitä, jotka eivät tajua, miksi tasavallan presidentin toimikautta olisi nyt jatkettava poikkeuksellisin järjestelyin, säännönmukaisista vaaleista luopuen ja äänestäjät sivuuttaen.\nLohtu tuntuu laihalta. Eiväthän vaalitkaan ole juridiikkaa vaan demokratiaa, valtiosäännön mukaista kansanvaltaa. Sitä paitsi selitys herättää kysymyksen, kenen tarkoituksen toteutuminen pyhittää kaikki keinot.\nTohtori Karjalaisen vaiko äänestäjien? Vai onko kysymys jonkin muun tahon tarkoituksesta?\nPresidenttiasia odottamaan kesän puoluekokouksia\nPääministeri Rafael Paasio (selin) tarjosi torstaina lounaan viiden puolueen johtohenkilöille. Tervetuliaismaljaa kohottavat Rkp:n Grels Teir (vasemmalla), Paavo Aitio (kom) hänen takanaan, Ahti Pekkala (k), Raimo Ilaskivi (kok), Aarne Saarinen (kom), Pirkko Aro (lib), Pekka Tarjanne (lib), Harri Holkeri (kok) ja Ahti Karjalainen (k). Kuva: Erkki Laitila / HS\nTohtori Ahti Karjalainen (k) ehdotti torstaina, että pääministeri Rafael Paasio (sd) tiedustaisi tasavallan presidentin Urho Kekkosen omaa mielipidettä ajatuksesta jatkaa hänen toimikauttaan.\nSdp ottaa kantaa presidenttikysymykseen vasta kesäkuun puoluekokouksessa, Paasio ilmoitti torstaina tv:ssä. Hän huomautti, ettei keskustapuolueenkaan päättävissä elimissä ole vielä tehty päätöstä ja totesi, että presidentin toimikausi päättyy vuonna 1974.\nKarjalaisen kerrottiin esittäneen toiveensa lounaskokouksessa, jonka Paasio järjesti kommunistien, keskustapuolueen, kokoomuksen ja kansanpuolueiden johtohenkilöille valtioneuvoston juhlahuoneistossa Smolnassa.\nTiukasti suljetuin ovin syödyn lounaan jälkeen Paasio antoi tiedotteen, jossa sanottiin presidenttikysymyksen kehittelyn jääneen "puolueiden sisäiseksi asiaksi."\nSdp ja Skp pitävät tuplajäseniä\nKarkkilassa on paljastunut sosiaalidemokraattien ja kommunistien välillä ns. kaksoisjäsenjupakka. Jäsenkortistoista on löytynyt ihmisiä, jotka kuuluvat sekä paikalliseen sos. dem. yhdistykseen että kommunistien yhdistykseen.\nSos. dem. nuorison keskusliiton Karkkilan osastosta on löytynyt kuusi jäsentä, jotka samaan aikaan maksavat jäsenveroa myös kommunistien hallitsemille Karkkilan demokraattisille nuorille tai Ahmoon demokraattisille nuorille.\nKäytännössä esimerkiksi sos. dem. osaston jäsenmäärä on näin täpärästi ylittänyt sata jäsentä, joka on tärkein kynnys osaston edustusta laskettaessa eräissä kokouksissa.\nKahden kommunistiosaston jäsenten on todettu äänestäneen sosiaalidemokraattien puoluevaalissa. Kaksoisjäsenet ovat Sdp:ssä tukeneet puolueen vasemmistosiipeä ja Skdl:ssä puolueen virallista linjaa. Asiaa tutkitaan parhaillaan eri puolue-elimissä.\nSuomalaiset ryijymatot nauttivat arvonantoa suuressa maailmassa. Pari viikkoa sitten vieraili Helsingissä Yhdysvaltain öljydynastian päämiehen ja Chase Manhattan Bankin pääjohtajan David Rockefellerin puoliso Peggy Rockefeller. Hän kierteli Euroopassa hakemassa sisustusideoita perheen uuteen taloon.\nKööpenhaminan lisäksi rouva Rockefellerin suurin kiinnostus kohdistui Helsinkiin. Peggy Rockefeller vei täältä mukanaan suuren määrän Wärtsilän tuotteita ja Bitcon värikkäitä räsymattoja loistokotinsa lattioille.\nUusi koti saatiin kuulemma parissa päivässä sisustetuksi ostosten ansiosta.\nRahamaailman välinen informaatio kulkee kaikesta päättäen suihkunopeudella. Bitcolle on saapunut nyt sähke myös kuuluisalta paroni de Rothschildilta Israelista. Pankkiiriparoninkin lattioille tilattiin melkoinen määrä supisuomalaisia räsymattoja Rockefellerien esimerkin mukaan.\nSaigonin lukko aukesi sissien rynnäköissä\nNoin 10 000 pohjoisvietnamilaista ja kansallisen vapautusrintaman FNL:n sotilasta valtasi torstaina strategisesti tärkeän An Locin kaupungin noin 90 kilometriä Saigonin pohjoispuolella. Heidän tukenaan oli kymmeniä panssarivaunuja, mutta raskailta tappioilta ei kuitenkaan vältytty. Taistelut kaupungista jatkuivat iltaan asti.\nAn Locista saatujen tietojen mukaan taistelut kaupungista ovat erittäin kiivaita.\nAmerikkalaiset ja etelävietnamilaiset taisteluhelikopterit lensivät koko päivän syytäen konekivääri- ja rakettitulta kaupungin ympärillä oleviin hyökkäysjoukkoihin.\nRiihimäen keskusvankila lopettaa maanviljelyn\nRiihimäen keskusvankilan kannattamaton maatilan pito lopetetaan ja pellot poltetaan Parolan varuskunnassa.\nSuoperäinen maatila luovutetaan lähiaikoina kauppa- ja teollisuusministeriölle. Valtion polttoainetoimisto aikoo aloittaa tilalla polttoturpeen noston.\nMelksham, Englanti (AP)\nKostoa hautovan sikalan omistajan ja 968 villiintyneen sian tapausta käsiteltiin keskiviikkona oikeudessa ja sikaloitsija kiisti, että hänen hoidokkinsa olisivat syöneet lentokoneen.\nMaanviljelijä Sam Cottle syytti, että sikalanomistaja Wilfred Grist, 34, päästi tahallaan siat irralleen kolmen päivän mellastelureissulle.\nEnnen sikojen kiinnisaamista ne hävittivät kaksi ja puoli tonnia heinää, puoli tonnia karjanrehua ja hehtaarin laidunta sekä alkoivat syödä maatilalla pidetyn kevyen lentokoneen päällystä.\nKymmenen sikaa kuoli ja loput menettivät keskimäärin viisi kiloa pekonia.\nCottle sanoi Gristin myöntäneen, että hän päästi siat ulos. Grist kiisti myöntäneensä. Hän tunnusti kuitenkin hautoneensa viikkokaupalla kostoa, koska hän epäili vaimollaan ja Cottlella olevan lemmensuhde.\nTapaus tulee vielä uudestaan esille oikeudessa.\nSanoma Osakeyhtiö painoi 160 milj. lehteä\nKaikkiaan yli 160 miljoonaa lehteä painettiin Sanoma Osakeyhtiön tuotantolaitoksissa viime vuoden aikana.\nHelsingin Sanomia painettiin 110 miljoonaa kappaletta ja lehden vuosikerran paino oli yli 93 kiloa.\nIlmoittelun supistuminen ja samaan aikaan tapahtunut kustannusten nousu heikensivät yhtiön tulosta.\nVuoden 1971 liikevaihto nousi 125 miljoonaan markkaa, mutta voitto laski hieman edellisestä vuodesta.\nHelsingin Sanomain vuosikerran sivumäärä oli lähes ennallaan. Kaikkiaan vuosikerta sisälsi 14 718 sivua. Levikki nousi vuoden aikana runsaat viisi prosenttia ja sunnuntailevikki kasvoi hieman enemmän, lähes kuusi prosenttia edellisestä vuodesta.\nArkilevikki oli 289 704 ja sunnuntailevikki 334 173 kappaletta. Helsingin Sanomissa julkaistiin vuoden aikana kaikkiaan 512 993 ilmoitusta.\nIlta-Sanomain levikki kasvoi viime vuoden aikana yli 11 prosenttia ja oli 70 481 kappaletta.\nRuotsalaisen taiteilijan Stig-Åke Lundin näyttely, joka käsittää pienoisveistoksia ja grafiikkaa, on esillä Strindbergillä. Lundilla on takanaan monipuolinen koulutus, hän on kuvataiteilija, mutta myös kultaseppä ja muusikko. Kuva: Sanoman arkisto


MAANMITTAUSLAITOS MÄÄRÄYS 1 (1) Keskushallinto - PDF Ilmainen lataus\nDownload "MAANMITTAUSLAITOS MÄÄRÄYS 1 (1) Keskushallinto"\n1 MAANMITTAUSLAITOS MÄÄRÄYS 1 (1) Keskushallinto MML/1/012/2003 KAAVOITUSMITTAUSOHJEET Maanmittauslaitos on tänään antanut maankäyttö- ja rakennuslain (132/1999) 206 :n 3 momentissa tarkoitetut, oheisesta liitteestä ilmenevät kaavoitusmittauksen teknistä suorittamista koskevat määräykset. Määräykset tulevat voimaan Helsingissä 30. päivänä tammikuuta 2003 Pääjohtaja Jarmo Ratia LIITE Kaavoitusmittausohjeet 2003, Maanmittauslaitoksen julkaisu n:o 94 C:\_Data\_määräys_kaavoitusmittausohjeet_03.doc\n2 1 (2) Keskushallinto MML/1/012/2003 KAAVOITUSMITTAUSOHJEET Maanmittauslaitos on antanut liitteenä olevat uudet kaavoitusmittausohjeet, jotka tulevat voimaan Aikaisemmat kaavoitusmittausta koskevat ohjeet vuodelta 1983 (Maanmittauslaitoksen julkaisu n:o 49) ovat lakanneet olemasta voimassa vanhan kaavoitusmittausasetuksen (493/82) kumouduttua. Uudet kaavoitusmittausohjeet sisältävät kaavoitusmittauksen teknistä suorittamista koskevia määräyksiä ja suosituksia. Näitä mittausohjeita täydentää karttakohteiden mallinnusta ja esitystapaa koskeva Karttakohdemalli, joka on esitetty Maanmittauslaitoksen julkaisussa n:o 85 KAAVAN POHJAKARTTA Koska valtakunnan koordinaattijärjestelmä uudistuu tulevien vuosien aikana, ohjeiden liitteissä on tehty selkoa erityisesti koordinaattijärjestelmistä ja karttaprojektioista. Uusi koordinaattijärjestelmä (ETRS89) on määritelty julkisen hallinnon suosituksessa JHS 153. Karttaprojektioita ja lehtijakoa koskeva suositus on vasta valmisteltavana, joten näiden osalta on jouduttu ennakoimaan suosituksen todennäköistä sisältöä. Uusia ohjeita on valmistellut Maanmittauslaitoksen kutsuma työryhmä, jossa ovat olleet edustettuina seuraavat tahot: Geodeettinen laitos Oppilaitoksia (Helsingin ja Tampereen teknilliset korkeakoulut sekä Espoon-Vantaan Teknillinen Ammattikorkeakoulu) Pääkaupunkiseudun kuntia (Espoo, Vantaa, Helsinki) Suomen Konsulttitoimistojen liiton jäsenyrityksiä (FM-Kartta Oy, Maa ja Vesi Oy, SITO-yhtiöt) Suomen Kuntaliitto Topografikunta Ympäristöministeriö Maanmittauslaitos kiittää kaikkia valmisteluun osallistuneita tahoja arvokkaasta panoksesta näiden ohjeiden hyväksi. Postiosoite Käyntiosoite Puhelin Faksi Sähköposti/Internet-osoite PL 84, Opastinsilta 12 C HELSINKI HELSINKI\n3 2 (2) Keskushallinto MML/1/012/2003 Kaavoitusmittausohjeet julkaistaan myös Maanmittauslaitoksen kotisivuilla ( jatkuvasti ajantasaistettavana verkkoversiona. Ohjeet liitteineen ovat saatavissa maanmittaustoimistoista ja Maanmittauslaitoksen hallintopalvelukeskuksen kirjaamosta. Käyntiosoite: Pasilan virastokeskus Opastinsilta 12 C, Helsinki Postiosoite: PL 84, HELSINKI Puhelin: Pääjohtaja Jarmo Ratia LIITE Kaavoitusmittausohjeet 2003, Maanmittauslaitoksen julkaisu n:o 94 JAKELU TIEDOKSI Maanmittaustoimistot Ylijohtaja Keskushallinto Valtakunnalliset tuotanto- ja palveluyksiköt Geodeettinen laitos Maa- ja metsätalousministeriö maanmittausyksikkö Suomen Konsulttitoimistojen Liitto Suomen Kuntaliitto Topografikunta Ympäristöministeriö Tiehallinto Kunnat Postiosoite Käyntiosoite Puhelin Faksi Sähköposti/Internet-osoite PL 84, Opastinsilta 12 C HELSINKI HELSINKI\n4 Kaavoitusmittausohjeet 1 KAAVOITUSMITTAUSOHJEET 1. JOHDANTO TERMIT, MÄÄRITELMÄT JA LYHENTEET MITTAUSLUOKAT KARTTOJEN MITTAKAAVAT PAIKKATIEDON JA KARTAN AJANTASAISUUS RUNKOVERKOT JA NIIDEN MITTAUS KOORDINAATTI- JA KORKEUSJÄRJESTELMÄT KOORDINAATTIJÄRJESTELMÄT JA KARTTAPROJEKTIOT KORKEUSJÄRJESTELMÄT KIINTOPISTEET TASOKIINTOPISTEET KORKEUSKIINTOPISTEET KIINTOPISTEIDEN RAKENNE JA DOKUMENTOINTI KIINTOPISTEIDEN TARKKUUSVAATIMUKSET KIINTOPISTEIDEN MITTAUS JA LASKENTA SATELLIITTIMITTAUS JONOMITTAUS VAAITUS KARTOITUSMITTAUKSET KARTOITETTAVIEN KOHTEIDEN TARKKUUSVAATIMUKSET ILMAKUVAUS KUVAUSSUUNNITELMA KUVAUKSESSA KÄYTETTÄVÄ KAMERAKALUSTO JA ILMAKUVAUSFILMI KUVAUSMITTAKAAVA SIGNALOINTI ILMAKUVAUKSEN SUORITTAMINEN ILMAKUVAFILMIN PROSESSOINTI JA KUVIEN LAATUVAATIMUKSET ILMAKUVIEN SKANNAUS KUVAMITTAUS FOTOGRAMMETRINEN KOLMIOINTI ANALYYTTINEN KUVAMITTAUS DIGITAALINEN KUVAMITTAUS BLOKKITASOITUS YKSITYISKOHTIEN MITTAUS (STEREOKARTOITUS) ORTOKUVATUOTANTO MAASTOKARTOITUS TAKYMETRIKARTOITUS KARTOITUS SATELLIITTIMITTAUKSENA (RTK MITTAUS) KIINTEISTÖRAJOJEN JA RAKENNUSTEN MAASTOON MERKITSEMINEN KIINTEISTÖRAJOJEN MERKINTÄMITTAUS ASEMAKAAVA-ALUEILLA RAJAMERKKIEN MERKINTÄMITTAUKSEN TARKKUUSVAATIMUKSET RAKENNUSTEN MERKINTÄMITTAUS GRAAFISTEN KARTTOJEN NUMEERISTAMINEN KAAVAN POHJAKARTAN LAADINTA KAAVAN POHJAKARTAN TIETOSISÄLTÖ KAAVAN POHJAKARTAN ESITYSMUODOT NUMEERINEN, VEKTORIMUOTOINEN KAAVAN POHJAKARTTA ILMAKUVAKARTTA KAAVAN POHJAKARTTANA NUMEERINEN, RASTERIMUOTOINEN KAAVAN POHJAKARTTA GRAAFINEN KAAVAN POHJAKARTTA KAAVAN POHJAKARTTA-AINEISTON TUOTANTOYMPÄRISTÖ JA YLLÄPITO MITTAUKSEN DOKUMENTOINTI JA TARKASTAMINEN... 31\n5 Kaavoitusmittausohjeet TYÖKANSIO NUMEERINEN MAASTOTIETO NUMEERINEN PISTEREKISTERIAINEISTO GRAAFISET TULOSTEET MUU AINEISTO TARKASTUSTOIMENPITEET YLEISTÄ TYÖSUUNNITELMA KIINTOPISTEMITTAUKSEN TARKASTAMINEN FOTOGRAMMETRISEN KOLMIOINNIN TARKASTAMINEN KARTAN TARKASTAMINEN VIITE- JA LÄHDELUETTELO LIITE 1. KOORDINAATTI- JA KORKEUSJÄRJESTELMÄT KOORDINAATTIJÄRJESTELMÄT ED50-järjestelmä (European Datum 1950) Kartastokoordinaattijärjestelmä (kkj) WGS84-järjestelmä EUREF89-järjestelmä EUREF-FIN-koordinaatisto EUREF-FIN-pisteistön tihentäminen EUREF-FIN:in ja kkj:n väliset siirtoparametrit KORKEUSJÄRJESTELMÄT NN-järjestelmä N43-järjestelmä N60-järjestelmä Paikalliset korkeusjärjestelmät Korkeusjärjestelmien väliset erot GEOIDIMALLIT NKG96-geoidimalli FIN95-geoidimalli FIN2000-geoidimalli LIITE 2. KAAVOITUSMITTAUKSESSA KÄYTETTÄVÄT KARTTAPROJEKTIOT YLEISTÄ GAUSS-KRÜGER-PROJEKTIO UTM-PROJEKTIO LIITE 3. PAIKALLISEN KIINTOPISTEVERKON LIITTÄMINEN EUREF-FIN KOORDINAATISTOON 47 LIITE 4. JONOMITTAUKSEN JA VAAITUKSEN SULKUVIRHEIDEN HYVÄKSYMISKRITEERIT JONOMITTAUS VAAITUS TESTAUSRAJAT LIITE 5. KARTOITETTAVIEN KOHTEIDEN PISTEKESKIVIRHEET LIITE 6. YHTEENVETO KAAVOITUSMITTAUSOHJEESSA MÄÄRITELLYISTÄ KOHTEISTA, NIIDEN MITTAUSMENETELMISTÄ JA TARKKUUSVAATIMUKSISTA LIITE 7. TYÖSUUNNITELMAN SISÄLTÖ... 57\n6 Kaavoitusmittausohjeet 3 1. JOHDANTO Kaavoitusmittauksella tarkoitetaan asemakaavan pohjakarttaa sekä tonttijaon pohjakarttaa ja kaavan maastoon merkitsemistä varten suoritettavaa mittausta ja kartan laatimista. Kaavoituksen lisäksi kaavoitusmittauksella kerättyjä maastotietoja sekä niistä laadittuja karttoja ja muita tuotteita käytetään yleisemminkin kuntien teknisessä suunnittelussa sekä kiinteistötoimituksissa. Kaavoitusmittauksia suorittavien henkilöiden on oltava ammattitaitoisia ja mittaukset on suoritettava hyvää mittaustapaa ja kaavoitusmittauksista annettuja ohjeita noudattaen. Kaavoitusmittauksissa käytettävien mittauslaitteiden on oltava tarkkuudeltaan työhön soveltuvia ja asianmukaisesti huollettuja ja kalibroituja TERMIT, MÄÄRITELMÄT JA LYHENTEET ETRS89 ja ETRF89 ETRS89 on yleiseurooppalainen koordinaattijärjestelmä, joka yhtyy globaaliin ITRS-järjestelmään epookkina ETRS89-järjestelmän realisaatioita kutsutaan nimellä ETRF89. Sen ensimmäiselle realisaatiolle annettiin nimi EUREF89 (katso myös liite 1). EUREF-FIN ETRS89-järjestelmä realisoitiin Suomessa vuosina tehdyn GPS-mittauksen avulla, jossa määritettiin 100 pisteen koordinaatit. Lopputuloksena olevat koordinaatit määrittävät ETRF89- koordinaatiston mittaushetken epookissa, joka oli Koska epookki poikkeaa ETRF89- koordinaatiston alkuperäisestä epookista, suomalaiselle ratkaisulle annettiin nimeksi EUREF-FIN. Vuosina EUREF-FIN-pisteistöön on liitetty vielä noin 350 lisäpistettä (katso myös liite 1). Finnref 12 jatkuvasti toimivan GPS-aseman verkko, jonka avulla mittaukset voidaan liittää kansainvälisiin koordinaattijärjestelmiin. FinnRef verkko muodostaa EUREF-FIN koordinaatiston rungon. Gauss Krüger karttaprojektio Gauss-Krüger projektio on kulmatarkka poikittainen lieriöprojektio, jossa lieriö sivuaa maapalloa keskimeridiaania pitkin. Keskimeridiaani muodostaa suorakulmaisen koordinaatiston x-akselin ja päiväntasaaja y-akselin. Kartastokoordinaattijärjestelmä perustuu Gauss-Krüger projektioon ja 3º levyisiin projektiokaistoihin (katso myös liite 2). GDOP Geometric Dilution of Precision, satelliittigeometrian aiheuttama tarkkuuden heikentyminen; odotettavissa olevan sijaintiepätarkkuuden suhde teoreettiseen havaintotarkkuuteen geoidimalli Geoidimallin avulla ilmaistaan geoidin eli valtameren keskiveden pinnan korkeus ellipsoidista. Geoidin korkeuden (N) suhde ortometriseen korkeuteen (H, korkeus meren pinnasta) ja korkeuteen ellipsoidista pinnasta (h) voidaan ilmoittaa kaavalla N = h H (katso myös liite 1).\n7 Kaavoitusmittausohjeet 4 kaavan pohjakartta Kaavan pohjakartta on asemakaavan laadinnassa käytettävä suurimittakaavainen maastokartta. Pohjakartan ja sille laaditun asemakaavan yhdistelmää kutsutaan asemakaavakartaksi. kartastokoordinaattijärjestelmä (kkj) Kartastokoordinaattijärjestelmä on valtakunnallisissa kartastotöissä käytetty tasokoordinaatisto. Kkj koostuu peruskoordinaatistosta (Suomi kuvattu kuudessa Gauss-Krüger projektiokaistassa, leveys 3) ja yhtenäiskoordinaatistosta (Suomi kuvattu yhdessä projektiokaistassa). Katso myös liite 1. koordinaattijärjestelmä Joukko suureita, jotka tarvitaan koordinaatiston määrittelemiseksi, sijoittamiseksi ja orientoimiseksi. Geodeettisen koordinaattijärjestelmän määrittelemiseen tarvittavia suureita ovat vertausellipsoidin isoakselin puolikas (a), Maan geosentrinen vetovoimavakio (GM), dynaaminen muotokerroin (J 2 ), pyörähdysliikkeen kulmanopeus (), koordinaatiston origon sijainti ja koordinaattiakselien suunnat. koordinaatisto 3D- tai 2D-, yleensä suorakulmainen akselisto, jonka avulla pisteen paikka voidaan määritellä koordinaatiston origoon nähden. Koordinaatisto on koordinaattijärjestelmän realisaatio, joka on toteutettu mittaamalla joukolle maastossa olevia kiintopisteitä järjestelmän mukaiset koordinaatit. korkeusjärjestelmät NN, LN, N43 ja N60 Suomessa käytössä olevia korkeusjärjestelmiä, joiden nollataso on sidottu tietyn ajanhetken keskimerenpinnan tasoon (katso myös liite 1). RTK RTK (Real Time Kinematic) on eräs satelliittimittausmenetelmä, jossa käytetään vähintään kahta satelliittivastaanotinta. Toinen vastaanotin on koordinaateiltaan tunnetulla pisteellä ja toisella kartoitetaan halutut kohteet reaaliajassa. Mittauksen tarkkuus on senttimetriluokkaa (katso myös 3.5.2). runkopiste Runkopisteitä ovat koordinaateiltaan ja/tai korkeudeltaan määritetyt kiintopisteet ja tukipisteet. Pysyvästi maastoon merkityt ovat kiintopisteitä. Tukipisteet ovat tilapäisesti merkittyjä tai (ilmakuvalta) valittuja taso- tai korkeustukipisteitä. UTM-karttaprojektio UTM projektio (Universal Transverse Marcator) on poikittainen leikkaava lieriöprojektio, jossa on kaksi oikeanpituista leikkausviivaa. Näiden välillä suurennussuhde on alle 1.0 (keskimeridiaanilla ) ja ulkopuolella yli 1.0 projektiovirheiden pienentämiseksi. UTM-projektio perustuu 6º levyisiin projektiokaistoihin (katso myös liite 2). WGS84 WGS84 (World Geodetic System) on GPS satelliittien käyttämä koordinaattijärjestelmä. WGS84 on Yhdysvaltain puolustushallinnon karttalaitoksen määrittelemä ja yhtyy noin metrin tarkkuudella EUREF-FIN-koordinaatistoon (katso myös liite 1).\n8 Kaavoitusmittausohjeet MITTAUSLUOKAT Kartoitusalueet jaetaan kolmeen mittausluokkaan seuraavasti. Mittausluokka määrää mittaus- ja kuvaustarkkuuden. Mittausluokka 1: Taajama-alueet, joilla maa on erittäin arvokasta, rakennusoikeudet suuria ja yhdyskuntarakenne kaupunkimaista. Alueille laadittavissa asemakaavoissa on sitova tonttijako. Yleensä tämän tyyppisillä alueilla ylläpidetään kantakarttaa tai numeerista maastotietojärjestelmää, jonka laatu on vähintään tämän ohjeen suosittamaa tasoa. Jos karttatietokantaa on tarkoitus käyttää osana kunnan maastotietojärjestelmää ja hyödyntää suurta tarkkuutta edellyttävässä teknisessä suunnittelussa, suositellaan käytettäväksi tarkempaa vaatimustasoa (mittausluokka 1e). Mittausluokka 2: Taajama-alueet, joilla maa on arvokasta, rakentaminen pientalovaltaista mutta suhteellisen intensiivistä. Alueille laadittavissa asemakaavoissa on yleensä ohjeellinen tonttijako. Näitä ovat pienempien kuntien keskusta-alueet ja muut taajamat. Näihin kuuluvat myös lomaasumista tarkoittavat kaava-alueet, joille suunnitellaan runsaasti rakennusoikeutta. Mittausluokka 3: Muut alueet, joille laaditaan yleiskaavaa yksityiskohtaisempi mutta vain vähäistä rakennusoikeutta tarkoittava kaava. Tällaisia voivat olla alueet, joille laaditaan ranta-asemakaava, kaatopaikka-alueet ja muut erityisalueet, joiden kaavoittaminen ei edellytä kunnallisteknisen rakentamisen suunnittelua KARTTOJEN MITTAKAAVAT Mittausluokassa 1 kartan mittakaava on 1:500 tai 1:1000. Mittausluokassa 2 kartan mittakaava on 1:1000 tai 1:2000. Mittausluokassa 3 kartan mittakaava on yleensä 1:2000. Erityistapauksissa mittakaavaksi voidaan hyväksyä 1:4000 tai 1:5000, mikäli kaava sille asetettavia vaatimuksia olennaisesti syrjäyttämättä voidaan tällaiselle kartalle laatia. Numeerisella kartalla ei ole mittakaavaa. Mittakaavalla voidaan kuitenkin kuvata tiedon tarkkuutta. Kerätyn tiedon tarkkuus vastaa tietyn mittakaavan mukaista karttaa. Numeerisesta tietokannasta ei pidä tulostaa suurempimittakaavaisia graafisia tuotteita, kuin mitä tietojen tarkkuus edellyttää.\n9 Kaavoitusmittausohjeet 6 Mittausmenetelmää ja kartan mittakaavaa valittaessa on otettava huomioon myös alueella tai sen lähistöllä aikaisemmin suoritetut kartoitukset sekä kartoitettavan alueen laajuus ja luonne PAIKKATIEDON JA KARTAN AJANTASAISUUS Vanhentunutta karttaa ei saa käyttää kaavan pohjana. Kartta on vanhentunut, jos siitä puuttuu maankäytön suunnittelun kannalta tärkeitä yksityiskohtia, kuten rajamerkkejä ja kiinteistörajoja, rakennuksia ja rakennelmia, teitä, rautateitä, kevyen liikenteen väyliä, suurjännitelinjoja, maakaasujohtoja. Vähäinen kaavamuutos voidaan kuitenkin hyväksyä pohjakartan vanhentuneisuudesta huolimatta, jollei muutos olennaisesti vaikuta alueen tai sen lähiympäristön kaavoitukseen ja tonttijakoihin. Vanhan kartan käyttöä eivät kuitenkaan estä kartoitusalueella tapahtuneet vähäiset muutokset, kuten vähäisestä vedenkorkeuden muutoksesta johtuva rannan siirtyminen, luonnon muutokset maastokuvioissa, vähäpätöisten purettujen rakennusten tai rakennelmien esiintyminen kartalla, rakennusten käyttötarkoituksen muutokset. Kartan vanhentuneisuuden arviointiin vaikuttaa paitsi kartan sisältö myös aiotun kaavan tarkoitus. Tiivistä rakentamista tarkoittava kaava edellyttää aina mahdollisimman tuoretta karttaa. Tarvittaessa voidaan pyytää arvio asiasta kaavoitusmittauksen valvojalta. Jos kaavan tarkoituksena on vakiinnuttaa olemassa oleva tilanne tai kaava on luonteeltaan yleispiirteinen, voidaan käyttää vanhempaakin karttaa. Kaikissa tapauksissa on kartassa esitettävän kiinteistöjaotuksen oltava ajan tasalla. Kaavan pohjakartta laaditaan usein käyttäen hyväksi ja pitäen yllä kunnan paikkatietokantaa ja perusrekistereitä, mikäli niiden tietosisältö vastaa kaavan pohjakartalle asetettavia vaatimuksia. 2. RUNKOVERKOT JA NIIDEN MITTAUS 2.1. KOORDINAATTI- JA KORKEUSJÄRJESTELMÄT Kaavoitusmittauksessa on käytettävä valtakunnallista tai kunnan käytössä olevaa paikallista koordinaatti- ja korkeusjärjestelmää. Kaavoitusmittaus liitetään koordinaattijärjestelmään tasokiintopisteiden avulla. Liitosmittauksen verkkoa kutsutaan perusrunkoverkoksi ja pisteitä peruskiintopisteiksi. Peruskiintopisteistöä tihennetään mittaamalla käyttökiintopisteitä. Kaavoitusmittaus liitetään korkeusjärjestelmään korkeuskiintopisteiden avulla.\n10 Kaavoitusmittausohjeet KOORDINAATTIJÄRJESTELMÄT JA KARTTAPROJEKTIOT Valtakunnallisia koordinaattijärjestelmiä ovat kartastokoordinaattijärjestelmä (kkj) ja ETRS89. Kunnissa, joissa on käytössä ns. vanha valtion koordinaattijärjestelmä (vvj; ks. liite 1) tai muu kolmiomittaukseen perustuva koordinaattijärjestelmä (paikallinen järjestelmä), voidaan käyttää edelleen tätä järjestelmää. Erillinen, pienialainen kartoitus, jossa liitos valtakunnalliseen koordinaattijärjestelmään aiheuttaisi kohtuuttomia kustannuksia, voidaan hyväksyä tehtäväksi erillisessä koordinaattijärjestelmässä. Satelliittimittauksen laskennassa käytetään joko WGS84- tai ETRS89-järjestelmää. Näissä järjestelmissä määritetyt pisteiden koordinaatit muunnetaan kartoitustasolle hyväksyttyjä karttaprojektioita, muunnosmenetelmiä ja parametreja käyttäen. Tasokoordinaatisto voi perustua 3-ulotteiseen EUREF-FIN-koordinaatistoon, jossa määritetyt koordinaatit muunnetaan kartoitustasolle joko Gauss-Krüger tai UTM-projektion avulla. Mikäli alueen kaavoitusmittaus on aiemmin tehty kkj-, vvj- tai paikallisessa järjestelmässä, on EUREF-FIN-koordinaatiston ja vanhan koordinaatiston välinen muunnos määritettävä mittaamalla riittävä määrä kummassakin koordinaatistossa tunnettuja pisteitä (ks. liite 3). Kaavan pohjakartassa on käytettävä kulmatarkkaa (konformista) karttaprojektiota, joissa pienet kuviot säilyttävät oikean muotonsa. Suositeltava karttaprojektio on joko UTM tai Gauss-Krüger. Suositeltavia projektioita on kuvattu 1 tarkemmin liitteessä 2. Jos kartoitettava alue osuu kahden projektiokaistan alueelle, niistä valitaan käytettäväksi vain toinen. Projektiokorjausten minimoimiseksi Gauss-Krüger-projektion keskimeridiaaniksi voidaan EUREF-FIN-koordinaatistoa käytettäessä valita lähin tasa-aste KORKEUSJÄRJESTELMÄT Valtakunnallinen korkeusjärjestelmä on N60-korkeusjärjestelmä. Kaavoitusmittauksessa voidaan käyttää myös muuta kunnassa vakiintunutta korkeusjärjestelmää. Näitä ovat valtion aikaisemmat korkeusjärjestelmät NN, N43 tai kunnan oma paikallinen korkeusjärjestelmä sekä Lapin läänin alueella LNkorkeusjärjestelmä (ks. liite 1). Käytettäessä paikallista korkeusjärjestelmää on selvitettävä sen ero N60-järjestelmään nähden. 1 Karttaprojektioista on myöhemmin tulossa myös julkisen hallinnon suositus (JHS).\n11 Kaavoitusmittausohjeet KIINTOPISTEET Kiintopisteitä ovat tasokiintopisteet, korkeuskiintopisteet ja yhdistetyt taso- ja korkeuskiintopisteet. Tasokiintopisteille määritetään vähintään kaavoitusmittauksen koordinaatiston mukaiset koordinaatit. Niille voidaan myös määrittää 3-ulotteiset EUREF-FIN koordinaatiston mukaiset suorakulmaiset tai geodeettiset koordinaatit, jolloin mittauksen on perustuttava EUREF-FIN verkon tihennyspisteisiin. Tasokiintopisteille voidaan määrittää myös korkeudet. Tasokiintopisteiden luokittaminen korkeuskiintopisteeksi (eli yhdistetyksi taso- ja korkeuskiintopisteeksi) edellyttää korkeuskiintopisteelle asetettujen (rakenteellisen, mittaustavan ja tarkkuusvaatimuksen) vaatimusten täyttymistä. Korkeuskiintopisteille määritetään kaavoitusmittauksessa käytettävän korkeusjärjestelmän mukaiset korkeudet. Korkeuskiintopisteiden luokittaminen tasokiintopisteiksi edellyttää tasokiintopisteelle asetetun mittaustavan ja tarkkuusvaatimuksen täyttymistä. Käytössä oleva vanhat tasokiintopisteverkot voidaan liittää EUREF-FIN verkkoon liitteessä 3 esitetyllä tavalla TASOKIINTOPISTEET Perusrunkoverkko suunnitellaan paikallisten käyttökiintopisteiden liitosverkoksi. Käyttökiintopisteet toimivat kartoitus- ja merkintämittausten lähtöpisteinä. Uutta ilmakuvausta varten mitattavien perus- ja käyttökiintopisteiden on sijaittava niin, että ne muodostavat fotogrammetristen töiden kannalta sopivan lähtöpisteistön (luku 3). PERUSRUNKOVERKKO Peruskiintopisteiden määrän ja sijainnin määräävät sekä käytettävä mittausmenetelmä että suunniteltavan käyttökiintopisteverkon rakenne. Kiintopisteiden välimatkat ovat 1 2 kilometriä. Mittaus suositellaan tehtäväksi satelliittimittauksena. Mittauksessa voidaan käyttää myös jonomittausta. Perusrunkoverkon lähtöpisteinä käytetään valtakunnallisia I - III luokan tasokiintopisteitä tai EUREF-FIN-verkon tihennyspisteitä. Perusrunkoverkon liittäminen valtakunnalliseen järjestelmään voidaan tehdä myös käyttämällä kiinteitä FinnRef havaintoverkon pisteitä. Satelliittimittauksella määritettävän perusrunkoverkon pisteet suositellaan rakennettavaksi kiintopistepareiksi, joiden välillä on näkyvyys. Kiintopisteiden etäisyyden toisistaan pitää olla vähintään 500 m. Jonomittauksella määritettävässä perusrunkoverkossa sivujen pituudet ovat noin 1 km. Kiintopisteiden luokituksessa voidaan käyttää aikaisempaa luokitusta. Mikäli peruskiintopisteverkko vastaa mittaustavaltaan ja pistetiheydeltään kolmiomittausta, ovat peruskiintopisteet 3. luokan tasokiintopisteitä. Jonomaisissa verkoissa pisteet luokitellaan 4. luokan tasokiintopisteiksi. KÄYTTÖKIINTOPISTEET Käyttökiintopisteiden tiheyden ja sijainnin määräävät sekä kartoituksen, kaavan maastoon merkitsemisen että rakentamisen tarpeet. Mittaus suositellaan tehtäväksi jonomittauksena. Mittauksessa voidaan käyttää myös satelliittimittausta.\n12 Kaavoitusmittausohjeet 9 Satelliittimittauksella määritettävien käyttökiintopisteiden tulee muodostaa pisteverkkoja, joihin maastomittausten liittäminen on vaivatonta. Kiintopisteiden välimatkat ovat tyypillisesti noin 500 m. Jos mittausluokissa 1 ja 2 alueelle tarvitaan tiheämpi käyttökiintopisteverkko, mittaus on tehtävä jonomittauksena. Mittausluokissa 1 ja 2 mitattavat käyttökiintopisteet vastaavat aikaisemman luokituksen 5. luokan kiintopisteitä. Mittausluokassa 3 vaatimukset vastaavat vanhoja 6. luokan tasokiintopisteiden vaatimuksia. Taulukko. Tasokiintopisteiden jaottelu Valtakunnalliset kiintopisteet EUREF-FIN - I, II ja III luokan tihennyspisteet Kolmiopisteet (kkj) Kunnan kiintopisteet Peruskiintopisteet III luokan kolmiopisteet, IV luokan suurmonikulmiopisteet Käyttökiintopisteet V ja VI luokan jonopisteet KORKEUSKIINTOPISTEET Mittausluokissa 1 ja 2 kaavoitusmittauksen korkeudenmittaus perustuu vaaittuihin korkeuskiintopisteisiin. Mikäli mittausalueella tai sen välittömässä läheisyydessä ei ole lähtöpisteiksi sopivia, riittävän tarkkoja korkeuskiintopisteitä, on sidonta korkeusjärjestelmään suoritettava paikallisena tarkkavaaituksena. Pisteistöä voi tihentää mittausalueella myös jonovaaituksena. Mittausluokissa 1 ja 2 korkeuskiintopisteiden välinen etäisyys ei saa ylittää kilometriä. Korkeuskiintopisteenä voidaan käyttää myös tasokiintopistettä, joka on mitattu vastaavalla tarkkuudella ja täyttää korkeuskiintopisteelle asetettavat rakenteelliset vaatimukset. Mittausluokassa 3 korkeudenmittaus voi perustua tasokiintopisteille joko jonovaaituksella tai satelliittimittauksella määritettäviin korkeuksiin KIINTOPISTEIDEN RAKENNE JA DOKUMENTOINTI Kiintopisteiden tulee olla rakenteeltaan yksikäsitteisiä, liikkumattomia ja kestäviä. Tasokiintopisteen merkkinä voi olla metalliputki, -tanko tai pultti. Piste perustetaan liikkumattomalle alustalle kallioon, maaperäkiveen, betonipilariin tai kiinteään rakenteeseen. Käyttökiintopisteenä ja vain erityisistä syistä peruskiintopisteenä voidaan käyttää maahan upotettua teräsputkea tai tankoa. Korkeuskiintopisteen merkkinä on pyöristetty pultti. Yhdistetyn taso- ja korkeuskiintopisteen merkkinä on pyöristetty pultti, jossa on keskistysmerkki. Pisteet on rakennettava liikkumattomiksi kallioon, maaperäkiveen, betonipilariin tai kiinteään rakenteeseen.\n13 Kaavoitusmittausohjeet 10 Kiintopisteestä on tehtävä pisteselitys. Pisteselityksestä tulee käydä ilmi: pisteen numero, jonon tai vast. laskentanumero pisteen luokka pisteen mittaaja (organisaatio) kunta, kylä, kaupunginosa jne. koordinaattijärjestelmät (taso/korkeus) koordinaatit (taso/korkeus) koordinaattien ja korkeuden mittausmenetelmä EUREF-FIN koordinaatit, jos ne on määritetty pisteen rakenne ja alusta lyhyt kuvaus sijainnista, hakumerkkien kuvaus sijaintipiirros sidemittoineen mittausajankohta KIINTOPISTEIDEN TARKKUUSVAATIMUKSET Mittausten tarkkuutta arvioidaan suhteellisena tarkkuutena, joka tarkoittaa pistevirheen (pistekeskivirheen) suhdetta pisteiden väliseen etäisyyteen. Peruskiintopisteiden suhteellinen tasotarkkuus on oltava 20 ppm. Korkeuskiintopisteiden välisen korkeuseron suhteellinen tarkkuus on oltava 5 ppm. Käyttökiintopisteiden suhteellisen tasotarkkuuden on oltava: mittausluokissa 1 ja 2 50 ppm (15 mm, kun sivunpituus l 300 m) mittausluokassa 3 80 ppm (25 mm, kun l 300 m) Käyttökiintopisteiden suhteellisen korkeustarkkuuden on oltava: mittausluokissa 1 ja 2 50 ppm (5 mm, kun l 100 m) mittausluokassa 3 80 ppm (8 mm, kun l 100 m) Mikäli asetettu tarkkuusvaatimus ei täyty, poikkeaman syyt on selvitettävä ja tarvittaessa havainnot on tehtävä uudelleen KIINTOPISTEIDEN MITTAUS JA LASKENTA Kiintopisteet on mitattava ja laskettava menetelmällä, joka on riittävän tarkka ja sisältää karkeiden virheiden ehkäisemiseksi tarvittavat varmistukset. Tarkkuuden ja tuloksen oikeellisuuden on oltava todennettavissa mittauksen havainto- ja laskenta-aineistosta, joka on dokumentoitava ja arkistoitava. Tasokiintopisteet mitataan satelliitti- tai jonomittausmenetelmällä, jonka tuloksena saadaan kiintopisteille vähintään tasokoordinaatit. Pisteille voidaan myös määrittää korkeudet, mutta tarkimmat korkeuserojen mittaukset tehdään vaaitsemalla.\n14 Kaavoitusmittausohjeet 11 Satelliittimittauksen tuloksena voidaan pisteille määrittää myös EUREF-FIN koordinaatit, jos lähtöpisteinä käytetään valtakunnallisia EUREF-FIN-tihennyspisteitä SATELLIITTIMITTAUS Satelliittimittauksella voidaan määrittää tasokiintopisteitä sekä peruskiintopisteiksi että käyttökiintopisteiksi. Satelliittimittauksessa käytetään kantoaallon vaiheen havaitsemiseen perustuvaa relatiivista menetelmää, jolla määritetään pistevälien kolmiulotteisia koordinaattieroja eli avaruusvektoreita. Vastaanottimen ja vaihehavaintojen käsittelyohjelman on oltava geodeettisiin mittauksiin soveltuva. Satelliittimittausten havainto- ja laskentakoordinaatisto on usein kolmiulotteinen avaruuskoordinaatisto WGS84. Suomen alueella käytettävä EUREF-FIN on laskennan kannalta riittävällä tarkkuudella yhtenevä WGS84 järjestelmän kanssa. Vektoreiden ratkaisu tapahtuu kolmiulotteisessa avaruuskoordinaatistossa. Lopullinen verkon tasoituslaskenta voidaan toteuttaa kahdella eri tavalla. Kiinteän verkon tasoitus EUREF-FIN koordinaatistossa soveltuu käytettäväksi, kun tunnetaan lähtöpisteet samassa järjestelmässä ja tarkat muunnosparametrit EUREF-FINkoordinaatistosta paikalliseen koordinaatistoon. Vapaan verkon tasoitus paikalliseen koordinaattijärjestelmään soveltuu käytettäväksi, kun tunnetaan valtakunnalliset muunnosparametrit (esim. kartastokoordinaattijärjestelmään tai paikalliseen järjestelmään) vain likimäärin. HAVAINTOTYÖN SUUNNITTELU JA TOTEUTUS Satelliittimittauksessa käytetään vähintään neljää lähtöpistettä, jotka sulkevat verkon alueen sisäänsä. Verkko muodostuu sulkeutuvista kuvioista, silmukoista. Vektoreiden tulee olla mahdollisimman tasapituisia. Yhden silmukan vektorit havaitaan vähintään kahdessa havaintojaksossa. Verkossa pitää olla kahteen kertaan mitattuja, riippumattomia vektoreita vähintään 15%. Vierekkäisillä silmukoilla on oltava vähintään kaksi yhteistä pistettä. Silmukat eivät saa liittyä toisiinsa vain yhden pisteen tai yhden vektorin välityksellä. Verkossa ei saa olla piikkipisteitä. Mittauksessa käytetään staattista mittausta tai staattista pikamittausta oheisen taulukon mukaisesti. Mittausmenetelmä Silmukassa Jakson vektoreita pituus Peruskiintopisteet Staattinen enintään min Käyttöpisteet (1 ja 2 mittausluokka) Staattinen enintään min Käyttöpisteet (3 mittausluokka) Staatinen pikamittaus enintään min Pisteiden suunnittelussa on otettava huomioon esteetön näkyvyys satelliitteihin, monitieheijastusten (metalli, teräsbetoni, lasi, vesipinnat) vaikutus, auringon aktiivisuus ja tarpeen mukaan pisteiden keskinäinen näkyvyys. Verkon havaintojaksoille laaditaan aikataulu. Kiintopisteen tarkkuusvaatimus määrää jakson vähimmäispituuden vastaanottimen ja ohjelmistovalmistajan ohjeet huomioon ottaen. Havaintojaksojen ajoituksessa on otettava huomioon käytettävien vastaanottimien lukumäärä ja satelliittien sijainti taivaalla. Satelliittigeometriaa kuvaavan GDOP luvun arvo on oltava < 8. Havaintoaikoja kannattaa pidentää ohjearvoista, jos GDOP tai auringon aktiivisuus ovat suhteellisen korkeita. Vastaanottimen antenni pystytetään kolmijalan ja luodin avulla suoraan mitattavan pisteen yläpuolelle. Antennin referenssipisteen ja kiintopisteen välinen korkeusero on mitattava 1 mm tarkkuudella sekä jakson alussa että jakson päätyttyä. Jos tehdään havaintoja epäkeskisesti, antennin referenssipisteen ja kiintopisteen välinen kolmiulotteiset koordinaattierot on kyettävä määrittämään luotettavasti. Erilaisia antenneja voi käyttää vain, jos laskentaohjelmassa voi-\n15 Kaavoitusmittausohjeet 12 daan ottaa huomioon antennien vaihekeskipisteiden ja fyysisten keskipisteiden poikkeamat toisistaan (antennikalibrointiarvot). Havaintojakson tiedot on kirjattava myös havaintolomakkeelle, johon merkitään pisteen numero vastaanottimen tyyppi, sarjanumero tai muu yksilöivä tunnus päivämäärä jakson aloitusaika ja antennin korkeus jakson päättämisaika ja antennin korkeus havaitsija. Havaintolomake liitetään mittausten dokumenttiaineistoon. Havaintojaksot on syytä purkaa päivittäin laskentaa varten pois vastaanottimesta, tarkastaa ja ottaa varmistuskopiot. Lasketut vektorit liitetään dokumenttiaineistoon. VEKTORILASKENTA JA VERKON TASOITUS Vektoreiden ratkaisu vaihehavaintoaineistosta tehdään ohjelmistovalmistajan ohjeiden mukaisesti. Laskenta perustuu yleensä ns. kaksoiserotushavaintojen perusteella tehtävään ratkaisuun, jonka tulee olla mahdollisimman luotettava. Ratkaisun luotettavuutta voi ohjelmiston antaman informaation lisäksi arvioida tarkastelemalla silmukoiden sulkuvirheitä ja kahteen tai useampaan kertaan havaittujen vektoreiden pituuksia. Lasketut vektorit tasoitetaan virheyhtälötasoituksena joko vapaana verkkona tai kiinteiden pisteiden avulla. Tasoitetut koordinaatit muunnetaan kaavoitusmittauksessa käytettävään tasokoordinaatistoon paikallisilla muunnoskaavoilla. Mikäli käytetään EUREF-FIN koordinaatistoa, tasoitetut koordinaatit muunnetaan haluttuun projektiokaistaan projektiokaavoilla. Vapaan verkon tasoitus voidaan tehdä joko aitona vapaan verkon tasoituksena tai kiinnittämällä yksi lähtöpisteistä mahdollisimman läheltä verkon painopistettä. Vapaan tasoituksen tulosta arvioidaan ensin jäännösvirheiden, niiden tilastollisen analyysin ja/tai silmukoiden sulkuvirheiden perusteella. Tällöin saadaan kuva vektorihavaintojen yhteensopivuudesta. Kiinteän verkon tasoituksessa vektoriverkko kiinnitetään tunnettuihin pisteisiin. Jos verkon joidenkin pisteiden koordinaatit tunnetaan tarkasti kolmiulotteisessa maakeskisessä EUREF- FIN koordinaatistossa, näitä käytetään tasoituksen kiinteinä pisteinä. Tasoituksen lopputuloksena saadaan tällöin verkon muiden pisteiden koordinaatit EUREF-FIN koordinaatistossa. Tasoituksen onnistumista kuvaavat vektorien jäännösvirheet ja jäännösvirheiden tilastollinen analyysi, joka varoittaa mahdollisista karkeista virheistä. Jäännösvirheiden perusteella voidaan arvioida tarkkuutta vain verkon ollessa mahdollisimman tasasivuinen ja homogeeninen. Lopullisessa tasoitusmuunnoksessa verkko sovitetaan lähtöpisteisiin, joiden tasokoordinaatit ovat kaavoituksessa käytetyssä järjestelmässä. Tasoitusmuunnoksena voidaan käyttää 3- parametrista muunnosta (koordinaatiston kierto ja origon siirto tuntemattomina), jolloin verkon hyvä geometria säilyy tai 4-parametrista Helmert-muunnosta (koordinaatiston kierto, origon siirto ja mittakaava tuntemattomina), jolla saadaan paras yhteensopivuus lähtöpisteiden kanssa. Jälkimmäisessä tapauksessa suositellaan käytettäväksi vähintään viittä lähtöpistettä. Muunnoksen jäännösvirheet kuvaavat vektoriverkon ja lähtöpisteiden yhteensopivuutta. Lopulliset suhteelliset tarkkuudet lasketaan muunnetuille vektoreille ja niiden on täytettävä ko. luokalle asetetut vaatimukset. Lopuksi koko verkko muunnetaan haluttuun tasokoordinaatistoon tasoitusmuunnoksen antamia parametreja käyttäen. Ratkaistujen vektoreiden suhteellisten tarkkuuksien on täytettävä ko. luokalle asetetut vaatimukset. KORKEUKSIEN MUUNTAMINEN\n16 Kaavoitusmittausohjeet 13 Satelliittimittauksessa korkeudet ovat ellipsoidisia korkeuksia, jolloin vertauspintana on GRS80 ellipsoidi. Ellipsoidista lasketut korkeudet (h) saadaan muutetuiksi ortometrisiksi korkeuksiksi (H), kun geoidin korkeus (N) ellipsoidista tunnetaan, seuraavan kaavan mukaan: H = h - N. Kun GPS-mittausten avulla saadaan mitatuiksi pisteiden välisiä ellipsoidisia korkeuseroja (h), voidaan nämä muuntaa ortometrisiksi korkeuseroiksi (H) tunnettujen geoidin korkeuserojen avulla seuraavasti: H = h - N Geoidin korkeudet voidaan interpoloida digitaalisesta geoidimallista. Sopivia malleja ovat pohjoismaiden alueelle sovitettu NKG96 tai Suomen alueelle sovitettu FIN2000. Suomen alueelle sovitettu geoidimalli (FIN2000) antaa tulokseksi N60-järjestelmän mukaisia, ortometrisiä korkeuksia, mikäli satelliittimittauksen tuloksena olevat korkeudet on laskettu GRS80- ellipsoidista. Mikäli mittausalue on suppea (halkaisijaltaan pienempi kuin km) ja alueella on riittävästi (vähintään 5-6) vaaittuja korkeuskiintopisteitä, alueelle voidaan määrittää paikallinen geoidimalli satelliittimittausten ja kiintopisteiden ortometristen korkeuksien avulla. Kullakin korkeuskiintopisteellä saadaan geoidin korkeus lasketuksi seuraavasti: N = h - H Laskettujen geoidinkorkeuksien ja kiintopisteiden tasokoordinaattien avulla ratkaistaan paikallinen geoidimalli joko 1. asteen tai 2. asteen polynomina: N = N o + a 10 x + a 01 y N = N o + a 10 x + a 01 y + a 20 x 2 + a 11 xy + a 02 y 2 missä x ja y ovat vaaituspisteiden tasokoordinaatit. Jos alueella on käytettävissä tarkkoja vaaituspisteitä saadaan paikallisen geoidimallin avulla yleensä tarkempi korkeusmuunnos ellipsoidisten korkeuksien ja ortometristen korkeuksien välille kuin valtakunnallisen geoidimallin avulla JONOMITTAUS Myös jonomittauksella voidaan määrittää tasokiintopisteitä sekä peruskiintopisteiksi että käyttökiintopisteiksi. Jonomittauksella tarkoitetaan tunnetusta pisteestä toiseen kulkevan murtoviivan mittausta taitepisteissä tehtävin kulma- ja etäisyyshavainnoin. Jonomittausta käytetään pääasiassa tasokoordinaattien määrittämiseen. Jonomittausten havainto- ja laskentakoordinaatisto on alueella käytössä oleva tasokoordinaatisto. Menetelmällä voidaan määrittää pisteille myös korkeuskoordinaatti. Jonomittauksessa käytetään takymetriä tai teodoliittia ja erillistä etäisyysmittaria. Jonomittauksessa käytettävien kojeiden keskivirheiden tulee täyttää taulukossa esitetyt vaatimukset.\n17 Kaavoitusmittausohjeet 14 Peruskiintopisteet Käyttökiintopisteet (1 ja 2 mittausluokka) Käyttökiintopisteet (3 mittausluokka) Yhden suuntahavainnon keskivirhe Yhden korkeuskulmahav. keskivirhe Yhden etäisyyshavainnon keskivirhe 0,6 mgon 1,5 mgon 3 mm + 2 ppm 1,0 mgon 1,5 mgon 5 mm + 5 ppm 3,0 mgon 3,0 mgon 5 mm + 5 ppm HAVAINTOTYÖN SUUNNITTELU JA SUORITUS Jonomittauksessa käytetään vähintään kahta lähtöpistettä, joiden välillä uusien pisteiden muodostama jono kulkee mahdollisimman suoraviivaisesti. Jonojen sivunpituuksien tulee olla mahdollisimman samansuuruisia. Jonot on suljettava pääsääntöisesti myös kulmasulkua käyttäen. Jonoissa ei saa olla piikkipisteitä. Peruskiintopisteitä mitattaessa yksittäisessä jonossa saa olla enintään viisi uutta pistettä. Mitattavat jonot saavat muodostaa verkkoja (ns. solmupistejonot). Liittyminen ylemmän luokan pisteisiin suositellaan tehtäväksi täydellisenä liitoksena. Erityisistä syistä liitos voidaan tehdä myös ns. koordinaattiliitoksena ilman sulkupisteellä tehtäviä kulmahavaintoja. Käyttökiintopisteitä mitattaessa jonojen pituudet saavat olla mittausluokissa 1 ja 2 enintään kaksi kilometriä. Jonossa saa olla korkeintaan kahdeksan uutta pistettä ja sivujen pituudet ovat tyypillisesti m. Mittausluokassa 3 jonon pituus saa olla enintään viisi kilometriä. Jonossa saa olla korkeintaan 20 uutta pistettä ja sivujen pituudet ovat tyypillisesti m. Mitattavat jonot saavat muodostaa verkkoja. Liittyminen ylemmän luokan pisteisiin suositellaan tehtäväksi täydellisenä liitoksena. Pisteiden suunnittelussa on otettava huomioon pisteiden välinen esteetön näkyvyys. Läheltä maanpintaa kulkevia tähtäyksiä on pyrittävä välttämään. Kiintopisteen tarkkuusvaatimus määrää tehtävien havaintosarjojen lukumäärät. Max - min enintään Kulmahavainnot Etäisyyshavainnot Max - min enintään Peruskiintopisteet 4 sarjaa 2,0 mgon mm Käyttökiintopisteet (1 ja 2 mittausluokka) 2 sarjaa 3,0 mgon mm Käyttökiintopisteet (3 mittausluokka) 1 sarja mm Koje pystytetään kolmijalan ja luodin avulla suoraan mitattavan pisteen yläpuolelle. Mikäli pisteille määritetään myös trigonometriset korkeudet, kojeen korkeus pisteestä on määritettävä luotettavasti 1 mm tarkkuudella. Sekä kojeen että tähysten korkeudet mitataan ennen havaintojen aloittamista ja havaintojakson jälkeen. Kiintopisteiden mittauksessa on tehtävä lämpötilahavainnot ja tarvittaessa myös ilmanpainehavainnot sääkorjausten laskentaa varten. Havainnot tallennetaan alkuperäisinä (niihin ei lasketa maastossa esim. sääkorjauksia). Mittauksen tiedot on talletettava tiedostoon tai havaintolomakkeelle. LASKENTA Monikulmiojonojen muodostamat verkot lasketaan yleensä virheyhtälötasoituksena. Yksittäisiä jonoja voidaan tasoittaa myös ns. jonotasoituksena. Peruskiintopisteitä ja käyttökiintopisteitä ei saa laskea samassa tasoituksessa.\n18 Kaavoitusmittausohjeet 15 Mitatulle jonolle lasketaan tasoittamattomilla havainnoilla aina pistesulkuvirhe. Lopullisessa jonoverkon virheyhtälötasoituksessa on huolehdittava siitä, että karkeat virheet on eliminoitu ja yksittäisten pistevälien suhteelliset tarkkuudet täyttävät kullekin pisteluokalle asetetut vaatimukset. Tasoittamattomilla havainnoilla lasketaan jonolle koordinaattisulkuvirheet w x ja w y, joista saadaan pistesulkuvirhe: w p = w 2 2 x w y [ m ] Jonolle lasketun pistesulkuvirheen on alitettava raja-arvo (95% merkitsevyystaso) w p < L Kaavassa on kohdassa 2.4. annettu tasotarkkuusvaatimus (ppm) ja L [ m ] on jonon pituus. Kaavan tarkempi selitys on esitetty liitteessä 4. Jonon suhteelliset virheet eivät saa ylittää kohdassa 2.4 asetettuja tasotarkkuusvaatimuksia VAAITUS Tarkka- ja jonovaaituksella voidaan määrittää korkeuskiintopisteitä sekä yhdistettyjen taso- ja korkeuskiintopisteiden korkeuksia. Tarkkavaaitus tehdään manuaalisella tai elektronisella tarkkavaaituskojeella ja invarlatoilla. Jonovaaituksen voi tehdä tasainvaaituskojeella tai itse tasaavalla vaaituskojeella (tasaimen herkkyys vähintään 4 ) ja mm tai cm jakoisilla puulatoilla. HAVAINTOTYÖN SUUNNITTELU JA SUORITUS Vaaituslinjat on suunniteltava tunnettujen pisteiden väliin tai niiden pitää muodostaa suljettuja renkaita. Lähtöpisteinä on käytettävä aina vähintään kahta tunnettua pistettä, joiden liikkumattomuus ja tunnistus on varmennettu. Mikäli vaaitusta ei voi suorittaa suljettuina lenkkeinä, on se tehtävä edestakaisin. Tarkkavaaituksessa kojeaseman tähtäysetäisyyksien eteen ja taakse pitää olla metrin tarkkuudella yhtä pitkiä. Pisin sallittu tähtäysetäisyys on 60 m. Jonovaaituksessa kojeaseman tähtäysetäisyyksien ero ei saa ylittää 20 m. Pisin sallittu tähtäysetäisyys on 100 m. LASKENTA Vaaitusverkko tasoitetaan solmupistetasoituksena tai virheyhtälötasoituksena. Yksittäisen vaaituslinjan voi tasoittaa jonotasoituksena. Vaaituslinjan korkeussulkuvirheen w H (itseisarvo) on alitettava raja-arvo (95% merkitsevyystaso) w H < L Kaavassa on kohdassa 2.4 annettu tasotarkkuusvaatimus (ppm) ja L on linjan pituus. Kaavan tarkempi selitys on esitetty liitteessä 4. Suhteellinen virhe ei saa ylittää kohdassa 2.4 korkeudelle asetettuja tarkkuusvaatimuksia.\n19 Kaavoitusmittausohjeet KARTOITUSMITTAUKSET Kartoitus, maastokohteiden ja kuvioiden mittaus ja luokittelu, suoritetaan yleensä stereodigitointina ilmakuvilta. Maastokartoituksella pääasiassa täydennetään ilmakuvakartoitusta. Suurta sijaintitarkkuutta edellyttävät kohteet, kuten rajamerkit ja rakennukset suositellaan kartoitettavaksi runkopisteisiin tukeutuen takymetrillä tai satelliittimittauksella (RTK mittaus). Kartoituksessa on mittausluokan edellyttämällä tavalla mitattava kaavoituksen kannalta tarpeelliset yksityiskohdat, kuten kiinteistörajat rajamerkkeineen rakennukset ja pysyvät rakennelmat liikenneväylät ja alueet maa- ja vesialueet KARTOITETTAVIEN KOHTEIDEN TARKKUUSVAATIMUKSET Kartoitetun rajamerkin pistekeskivirhe laskettuna määrityksen perustana olevien kiintopisteiden suhteen on oltava mittausluokittain 2 : mittausluokassa 1 mittausluokassa 2 mittausluokassa mm 180 mm 250 mm. Muiden kohteiden tarkkuusvaatimukset on esitetty julkaisun Kaavan pohjakartta 1997 karttakohdemallissa ja liitteessä ILMAKUVAUS KUVAUSSUUNNITELMA Ilmakuvaus suoritetaan aina erillisen kuvaussuunnitelman mukaisesti. Kuvauksesta laaditaan kuvaussuunnitelmakartta käyttäen pohjana tarkoitukseen sopivaa karttapohjaa, yleensä maastokarttaa 1: Kuvaussuunnitelmaa laadittaessa otetaan huomioon kartoitettavan alueen muoto. Kuvausjonojen suunta valitaan siten, että kuvausjonojen määrä ja kuvien määrä pyritään minimoimaan. Mikäli esim. alueen muoto tai ortokuvaus eivät muuta edellytä, käytetään itälänsisuuntaista kuvausjonoja. Kuvaussuunnitelmassa / kuvauskartassa tulee ilmoittaa ainakin seuraavat tiedot: 2 Mittausluokassa 1e voidaan soveltaa mainittua tiukempia tarkkuusvaatimuksia.\n20 Kaavoitusmittausohjeet 17 alueen sijainti (kunta ja/tai yleislehtijaon karttalehden numero), kuvauksen käyttötarkoitus, kuvauksen mittakaava, kuvauskorkeus ja alueen keskikorkeus, käytettävät pituus- ja sivupeitot, kuvauksessa käytettävä kamera, kuvauksessa käytettävän ilmakuvausfilmin tyyppi, signaloinnin suorittaja ja sen laajuus kuvauksen aikataulu. Jos kuvaus toteutetaan ns. täsmäkuvauksena, voidaan ilmoittaa suoraan myös kuvanottopaikan koordinaatit (kkj tai EUREF-FIN-koordinaatistossa). Kuvaussuunnitelma edellyttää aina kuvauskarttaa, jolla varmistetaan tehtävän fotogrammetristen edellytysten täyttyminen KUVAUKSESSA KÄYTETTÄVÄ KAMERAKALUSTO JA ILMAKUVAUSFILMI Ilmakuvaus suoritetaan kalibroidulla mittakameralla, jonka kuvakoko on 230 mm * 230 mm. Kartoituskuvauksissa mittausluokissa 1 ja 2 käytetään kameraa, jonka objektiivin polttoväli on noin 150 mm (laajakulmaobjektiivi) tai 210 mm (normaalikulmaobjektiivi) ortokuvien valmistusta varten. Kameran edellinen tehdaskalibrointi ei saa olla yli 3 vuotta vanha, mikä on osoitettava voimassa olevalla kalibrointitodistuksella. Lisäksi koko kuvausjärjestelmä (kamera-objektiivi-suodinfilmi-kehitys) on säännöllisesti järjestelmäkalibroitava ilmakuvakoekentän avulla. Kamerassa pitää olla kahdeksan reunamerkkiä, jotka kuvautuvat selvästi kaikille kuville. Lennonsuuntaisen kuvaliikkeen kompensaattori (FMC) ja/tai stabiloitu kameraripustus (IMC) parantavat kuvan laatua. Kuvauskoneen navigoinnissa on suositeltavaa käyttää GPS-avusteista järjestelmää. Digitaaliset ilmakuvakamerat tekevät vasta tuloaan. Niiden tekniset määrittelyt on jätetty myöhäisempään vaiheeseen. Muiden kameroiden (pieniformaattiset digitaalikamerat yms.) käyttö tämän ohjeen mukaiseen kartoituskäyttöön ei mittausluokissa 1 ja 2 ole perusteltua. Kaavoitusmittaustarkoituksiin käytetään pääsääntöisesti värifilmiä tai vaihtoehtoisesti mustavalkoista pankromaattista filmiä. Värikuvauksen tulkittavuus on suurikaavaisessa mittauksessa parempi kuin mustavalkoisen. Myös väri-infrafilmin käyttö voi tulla kysymykseen erikoistehtävissä KUVAUSMITTAKAAVA Oheisessa taulukossa on esitetty ensisijaisesti käytettävät kuvausmittakaavat mittausluokittain. Kuvausmittakaavat voivat vaihdella kuvausalueen koon perusteella. Suluissa olevat mittakaavat tarkoittavat pienintä mahdollista kuvausmittakaavaa.\nOpastinsilta 1 2C, Helsinki. Puhelin: Maanmittaustoimistot ja niiden toimipisteet Kuntien kiinteistöinsinöörit\n~~ MML/3/012/2004 MAANMITTAUSLAITOS 31.5.2004 MÄÄRÄYKSET MITTAUSTEN TARKKUUDESTA JA RAJAMERKEISTÄ KIINTEISTÖTOIMITUKSIS- SA Maanmittauslaitoksen keskushallinto on tänään päättänyt kiinteistönmuodostamislain\nJHS 163 Suomen korkeusjärjestelmä N2000 Liite 2. Aiemmat korkeusjärjestelmät ja niiden väliset muunnokset\nJHS 163 Suomen korkeusjärjestelmä N2000 Liite 2. Aiemmat korkeusjärjestelmät ja niiden väliset muunnokset Versio: 1.0 Julkaistu: 6.9.2019 Voimassaoloaika: toistaiseksi 1 Aiemmat suomalaiset korkeusjärjestelmät


Akavan Sture Fjäder aloitti järjestösodan – Akava irtautumassa ay-yhteistyöstä | Akava | HS\nMoni liittojohtaja ihmettelee puheenjohtaja Sture Fjäderin sooloilua.\nAkavan puheenjohtaja Sture Fjäder matkalla hallituksen ja työmarkkinajärjestöjen tapaamiseen elokuun lopussa.\nKorkeasti koulutettujen työntekijöiden keskusjärjestö Akava aikoo HS:n tietojen mukaan irtautua kolmen palkansaajakeskusjärjestön yhteisestä edunvalvonnasta EU:ssa. SAK:n, STTK:n ja Akavan yhteinen Finunions -lobbaustoimisto on toiminut Brysselissä vuodesta 1991. Akavan osuus kustannuksista on 109 000 euroa.Akava päättää Finunionsyhteistyöstä luopumisesta hallituksen kokouksessa keskiviikkona. Samassa hallituksen kokouksessa Akava käsittelee myös luopumista Palkansaajien tutkimuslaitoksen (PT) rahoittamisesta. Ero on aikaisemminkin ollut esillä. Vuonna 1971 perustettu PT on yksi Suomen kolmesta keskeisestä taloustutkimuslaitoksesta.Laitoksen toimintaa ylläpitää kannatusyhdistys, johon kuuluvat SAK, STTK ja Akava jäsenliittoineen. PT:n budjetti on tänä vuonna 2,1 miljoonaa euroa ja siellä työskentelee 20 työntekijää. Tänä vuonna Akavan jäsenmaksu PT:lle on 273 000 euroa. HS sai käsiinsä Akavan luottamuksellisen muistion, jossa arvioidaan laajemmin palkansaajakeskusjärjestöjen yhteistyötä. Muistion mukaan Akavassa ”kritisoidaan säännöllisesti” PT:n tekemää tutkimusta.\nKokouskutsu Akavan hallituksen kokoukseen 21.9.2016.\n”PT pitkäaikainen fokus tuloeroissa lienee syy Akavassa esiintyvään kritiikkiin”, muistiossa todetaan. Muistion mukaan EU-lobbaustoimisto Finunionsin ”vaikuttavuus akavalaisten edunvalvonnassa on epäselvä”. Akavan liitoissa yhteistyöstä irtautuminen herättää myös kritiikkiä. ”Tuntuu oudolta jos Akava aikoo valita, missä se haluaa yhteistyötä tehdä ja missä ei. Ikään kuin tällä ei olisi vaikutusta niihin pöytiin, joihin Akava haluaa jäädä. Ei näissä oikein rusinoiden poiminen pullasta onnistu”, Lakimiesliiton toiminnanjohtaja Jore Tilander sanoo. Akavan puheenjohtaja Sture Fjäder sanoo, että järjestö käy nyt läpi kaikkia yhteistyömuotoja. ”En ota vielä kantaa. Olen tehnyt vasta selvitykset. Nämä asiat käydään hallituksessa, eikä julkisuudessa”, hän sanoo. ”Aion haukkua hallituksessa kaikki, jotka ovat vuotaneet.”Akavan Finunionsista ja PT:stä luopumisen taustalla on osin tyytymättömyys niiden toimintaan. Vähintään yhtä keskeinen syy on palkansaajakeskusjärjestöjen keskinäinen nokittelu. Moni näkee, että Sture Fjäder haluaa kukistaa STTK:n.”En tietenkään haluan kukistaa STTK:ta, vaan vahvistaa Akavan asemaa”, Fjäder sanoo.Akavan työvaliokunnan jäsenet hämmästyivät saadessaan kokouskutsun 18. elokuuta pidettävään kokoukseen. Esityslistan päätösasiana oli ”kahden keskusjärjestön malli”. ”Akava näkee ja toimii sen eteen, että Suomessa on tulevaisuudessa kaksi palkansaajien keskusjärjestöä”, kuului alkuperäinen päätösesitys. Nämä kaksi järjestöä ovat Akava ja SAK. Moni akavalainen piti sopimattomana sitä, että palkansaajajärjestö kirjaa viralliseksi tavoitteekseen toisen palkansaajajärjestön kukistamisen. Riitelyn katsottiin heikentävän keskusjärjestöjen yhteistyötä kolmikantaisessa edunvalvonnassa. ”Tästä nousi aikamoinen älämöly”, sanoo Lääkäriliiton toiminnanjohtaja Heikki Pälve. ”Minusta on parempi jos järjestöt eivät tappele keskenään.”STTK:n puheenjohtajan Antti Palolan mukaan kirjaus kuulostaa ”todella hämmästyttävältä”. STTK:n ja SAK:n yhdistyminen kaatui loppukeväästä. Palola korostaa, että sen jälkeen keskusjärjestön hallitus selkeästi linjasi, että STTK:n tarkoitus on kehittää ja uudistaa toimintaansa nykyiseltä pohjalta.Akavan ja STTK:n välit ovat olleet pitkään huonot, koska STTK:sta on siirtynyt jäseniä Akavaan. Muotoilu Akavan työvaliokunnan esityslistasta poistettiin ennen kokouksen alkua. HS:n tietojen mukaan Fjäder pahoitteli asiaa sen jälkeen, kun kokouskutsun sanamuoto oli aiheuttanut hälyn. Fjäderiä harmittaa asian tulo julkisuuteen.”Joku haluaa tehdä hallaa omalle keskusjärjestölleen.”\nLiittojohtajien ihmettely jatkui Akavan hallituksen kokouksessa 31. elokuuta. Esityslistalla oli kohta, jonka mukaan Akava myöntää 250 000 euron lainan Akavan sairaanhoitajat ja Taja -yhdistykselle. Lainan syyksi kerrottiin ”järjestöllinen kasvu”. Suomeksi tämä tarkoittaa sitä, että rahalla oli tarkoitus houkutella STTK-laisen Tehyn jäseniä Akavaan. Lainaa ei myönnetty.Tehyn puheenjohtajan Rauno Vesivalon mukaan Fjäderin lisäksi aktiivisesti STTK:n liittojen kimpussa on OAJ:n puheenjohtaja Olli Luukkainen, joka on myös Julkisalan koulutettujen neuvottelujärjestön Jukon johtaja. Sture Fjäderin viime aikojen rapsakka toiminta herättää ihmetystä monissa Akavan liitoissa, selviää HS:n soittokierroksesta. Moni liittojohtaja ei halua puhua asiasta nimellään.Joidenkin mielestä Fjäder on avoimempi kuin edeltäjänsä. Mutta monen mielestä Fjäder sooloilee ja pimittää tietoa. ”Kyse on Sturen vallanhimosta”, eräs liittojohtaja sanoo. ”Fjäderiin on iskenyt vauhtisokeus”, sanoo toinen. Joidenkin liittojohtajien mielestä Fjäder ei esimerkiksi ole kertonut, mitkä ovat Akavan todelliset tavoitteet Juha Sipilän (kesk) hallituksen perustamassa työllisyystyöryhmässä. ”Akavan hallituksen varapuheenjohtajana olettaisin, että tietäisin enemmän missä mennään”, sanoo Lakimiesliiton toiminnanjohtaja Jore Tilander. ”Sturella on tapana aika lailla toimia ensin ja kertoa jälkikäteen. Mutta en oikein voi arvostella istuvaa puheenjohtajaa, etenkin kun olen ollut vastaehdokkaana”, sanoo diplomi-insinöörejä ja arkkitehtejä edustavan Tekniikan akateemisten puheenjohtaja Heikki Kauppi.”Oletan, että Fjäder kertoo ensi viikolla kokoontuvalle hallitukselle työllisyystyöryhmästä”, Kauppi sanoo.Työllisyystyöryhmässä käsitellään muun muassa ansiosidonnaisen työttömyysturvan porrastamista. Akavan liitot ovat asiasta erimielisiä. Siitä huolimatta Fjäder on kehottanut Akavan edunvalvojia korostamaan lobbauksessaan sitä, että Akava on suostuvainen porrastukseen.”Me ei olla sanottu ei, eikä olla sanottu kyllä. Me halutaan katsoa yksityiskohtaiset asiat loppuun”, Fjäder sanoo.”En ole mitään pimittänyt. Minä en koe tehneeni mitään pahaa. Informaatio kulkee.”\nKorkeasti koulutettujen työntekijöiden keskusjärjestö Akava aikoo HS:n tietojen mukaan irtautua kolmen palkansaajakeskusjärjestön yhteisestä edunvalvonnasta EU:ssa. SAK:n, STTK:n ja Akavan yhteinen Finunions -lobbaustoimisto on toiminut Brysselissä vuodesta 1991. Akavan osuus kustannuksista on 109 000 euroa.Akava päättää Finunionsyhteistyöstä luopumisesta hallituksen kokouksessa keskiviikkona. Samassa hallituksen kokouksessa Akava käsittelee myös luopumista Palkansaajien tutkimuslaitoksen (PT) rahoittamisesta. Ero on aikaisemminkin ollut esillä. Vuonna 1971 perustettu PT on yksi Suomen kolmesta keskeisestä taloustutkimuslaitoksesta.Laitoksen toimintaa ylläpitää kannatusyhdistys, johon kuuluvat SAK, STTK ja Akava jäsenliittoineen. PT:n budjetti on tänä vuonna 2,1 miljoonaa euroa ja siellä työskentelee 20 työntekijää. Tänä vuonna Akavan jäsenmaksu PT:lle on 273 000 euroa. HS sai käsiinsä Akavan luottamuksellisen muistion, jossa arvioidaan laajemmin palkansaajakeskusjärjestöjen yhteistyötä. Muistion mukaan Akavassa ”kritisoidaan säännöllisesti” PT:n tekemää tutkimusta.”PT pitkäaikainen fokus tuloeroissa lienee syy Akavassa esiintyvään kritiikkiin”, muistiossa todetaan. Muistion mukaan EU-lobbaustoimisto Finunionsin ”vaikuttavuus akavalaisten edunvalvonnassa on epäselvä”. Akavan liitoissa yhteistyöstä irtautuminen herättää myös kritiikkiä. ”Tuntuu oudolta jos Akava aikoo valita, missä se haluaa yhteistyötä tehdä ja missä ei. Ikään kuin tällä ei olisi vaikutusta niihin pöytiin, joihin Akava haluaa jäädä. Ei näissä oikein rusinoiden poiminen pullasta onnistu”, Lakimiesliiton toiminnanjohtaja Jore Tilander sanoo. Akavan puheenjohtaja Sture Fjäder sanoo, että järjestö käy nyt läpi kaikkia yhteistyömuotoja. ”En ota vielä kantaa. Olen tehnyt vasta selvitykset. Nämä asiat käydään hallituksessa, eikä julkisuudessa”, hän sanoo. ”Aion haukkua hallituksessa kaikki, jotka ovat vuotaneet.”Akavan Finunionsista ja PT:stä luopumisen taustalla on osin tyytymättömyys niiden toimintaan. Vähintään yhtä keskeinen syy on palkansaajakeskusjärjestöjen keskinäinen nokittelu. Moni näkee, että Sture Fjäder haluaa kukistaa STTK:n.”En tietenkään haluan kukistaa STTK:ta, vaan vahvistaa Akavan asemaa”, Fjäder sanoo.Akavan työvaliokunnan jäsenet hämmästyivät saadessaan kokouskutsun 18. elokuuta pidettävään kokoukseen. Esityslistan päätösasiana oli ”kahden keskusjärjestön malli”. ”Akava näkee ja toimii sen eteen, että Suomessa on tulevaisuudessa kaksi palkansaajien keskusjärjestöä”, kuului alkuperäinen päätösesitys. Nämä kaksi järjestöä ovat Akava ja SAK. Moni akavalainen piti sopimattomana sitä, että palkansaajajärjestö kirjaa viralliseksi tavoitteekseen toisen palkansaajajärjestön kukistamisen. Riitelyn katsottiin heikentävän keskusjärjestöjen yhteistyötä kolmikantaisessa edunvalvonnassa. ”Tästä nousi aikamoinen älämöly”, sanoo Lääkäriliiton toiminnanjohtaja Heikki Pälve. ”Minusta on parempi jos järjestöt eivät tappele keskenään.”STTK:n puheenjohtajan Antti Palolan mukaan kirjaus kuulostaa ”todella hämmästyttävältä”. STTK:n ja SAK:n yhdistyminen kaatui loppukeväästä. Palola korostaa, että sen jälkeen keskusjärjestön hallitus selkeästi linjasi, että STTK:n tarkoitus on kehittää ja uudistaa toimintaansa nykyiseltä pohjalta.Akavan ja STTK:n välit ovat olleet pitkään huonot, koska STTK:sta on siirtynyt jäseniä Akavaan. Muotoilu Akavan työvaliokunnan esityslistasta poistettiin ennen kokouksen alkua. HS:n tietojen mukaan Fjäder pahoitteli asiaa sen jälkeen, kun kokouskutsun sanamuoto oli aiheuttanut hälyn. Fjäderiä harmittaa asian tulo julkisuuteen.”Joku haluaa tehdä hallaa omalle keskusjärjestölleen.”Liittojohtajien ihmettely jatkui Akavan hallituksen kokouksessa 31. elokuuta. Esityslistalla oli kohta, jonka mukaan Akava myöntää 250 000 euron lainan Akavan sairaanhoitajat ja Taja -yhdistykselle. Lainan syyksi kerrottiin ”järjestöllinen kasvu”. Suomeksi tämä tarkoittaa sitä, että rahalla oli tarkoitus houkutella STTK-laisen Tehyn jäseniä Akavaan. Lainaa ei myönnetty.Tehyn puheenjohtajan Rauno Vesivalon mukaan Fjäderin lisäksi aktiivisesti STTK:n liittojen kimpussa on OAJ:n puheenjohtaja Olli Luukkainen, joka on myös Julkisalan koulutettujen neuvottelujärjestön Jukon johtaja. Sture Fjäderin viime aikojen rapsakka toiminta herättää ihmetystä monissa Akavan liitoissa, selviää HS:n soittokierroksesta. Moni liittojohtaja ei halua puhua asiasta nimellään.Joidenkin mielestä Fjäder on avoimempi kuin edeltäjänsä. Mutta monen mielestä Fjäder sooloilee ja pimittää tietoa. ”Kyse on Sturen vallanhimosta”, eräs liittojohtaja sanoo. ”Fjäderiin on iskenyt vauhtisokeus”, sanoo toinen. Joidenkin liittojohtajien mielestä Fjäder ei esimerkiksi ole kertonut, mitkä ovat Akavan todelliset tavoitteet Juha Sipilän (kesk) hallituksen perustamassa työllisyystyöryhmässä. ”Akavan hallituksen varapuheenjohtajana olettaisin, että tietäisin enemmän missä mennään”, sanoo Lakimiesliiton toiminnanjohtaja Jore Tilander. ”Sturella on tapana aika lailla toimia ensin ja kertoa jälkikäteen. Mutta en oikein voi arvostella istuvaa puheenjohtajaa, etenkin kun olen ollut vastaehdokkaana”, sanoo diplomi-insinöörejä ja arkkitehtejä edustavan Tekniikan akateemisten puheenjohtaja Heikki Kauppi.”Oletan, että Fjäder kertoo ensi viikolla kokoontuvalle hallitukselle työllisyystyöryhmästä”, Kauppi sanoo.Työllisyystyöryhmässä käsitellään muun muassa ansiosidonnaisen työttömyysturvan porrastamista. Akavan liitot ovat asiasta erimielisiä. Siitä huolimatta Fjäder on kehottanut Akavan edunvalvojia korostamaan lobbauksessaan sitä, että Akava on suostuvainen porrastukseen.”Me ei olla sanottu ei, eikä olla sanottu kyllä. Me halutaan katsoa yksityiskohtaiset asiat loppuun”, Fjäder sanoo.”En ole mitään pimittänyt. Minä en koe tehneeni mitään pahaa. Informaatio kulkee.”


Burger Kingin ranskalaiset tuottivat miehelle pettymyksen: "Luulin tapahtunutta vitsiksi" - MTV.fi\nBurger Kingin ranskalaiset tuottivat miehelle pettymyksen: "Luulin tapahtunutta vitsiksi"\nLifestyle > Makuja Julkaistu 14.12.2015 20:01\nBurger Kingin ranskalaiset tuottivat ruotsalaismiehelle pettymyksen. Shutterstock\nRuotsalaismies kohtasi pettymyksen tilattuaan Burger King -pikaruokaravintolasta erikoisranskalaiset.\nBurger Kingissä Ruotsin Boråssa piipahtanut Gustav Torstensson pettyi vastikään pahemman kerran tilattuaan annoksen erikoisranskalaisia. Ravintolan kylteissä mainostettiin, että ranskalaisten päälle saa pieneen lisähintaan tulista juustokastiketta sekä jalapenoja.\nRanskalaiset tuottivat pettymyksen\nTilauksensa tuloksena Torstenssonin eteen tuotiin annos ranskalaisia. Lisähinnan maksanut mies etsi katseellaan juustokastiketta ja jalapenoja, joita mainoksessa luvattiin löytyvän perunoiden pältä. Jalapenoviipaleita oli koko annoksessa pienen juustokastikemäärän seassa kaiken kaikkiaan kaksi.\n– Luulin tapahtunutta vitsiksi, Torstensson totesi Aftonbladetille.\n– Maksoin lisää saadakseni jotain ylimääräistä, mutta annos muuttui tämän seurauksena vain huonommaksi, hän jatkoi.\nBurger King pahoittelee tapahtunutta\nRuotsin Burger Kingin markkinointipäällikkö Sarah Ekvall pahoitteli tapauksesta kuultuaan tapahtunutta. Ekvall vakuutti, että palaute otetaan vakavasti.\n– Kuvasta näkee, että annos on koottu huolimattomasti, ja me kadumme tätä. Meillä käytössämme tarkat ohjeet siitä, kuinka ruoat tarjoillaan, ja siksi toivommekin, että asiakkaat ovat meihin tällaisten tapausten tiimoilta yhteydessä, jotta voimme viedä asiaa eteenpäin ravintoloille, Ekvall totesi.\nArvostettu baarimestari suomalaisten juomatavoista: "He yksinkertaisesti juovat – ja paljon" 18.9.2015\nPaahdatko leipiäsi liikaa? Tapa voi olla hengenvaarallinen 17.11.2015\nTaistelua alkuperästä käydään yhä – tiesitkö näitä faktoja majoneesista? 21.9.2015\nTee itse herkullista toffeeta – vie aikaa vain viisi minuuttia! Uutuusoluelle hurja suosio – maistaisitko tätä outoa hittijuomaa?


Vastustamaton tohtori Patera / Yksin kanssasi | Rakkaus | E-kirja | Kokeile maksuttomasti!\nTina Beckett, Margaret Barker - Vastustamaton tohtori Patera / Yksin kanssasi maksuttomasti\nVastustamaton tohtori Patera\nMies pääsi hänen ihonsa alle. Mutta särkyykö hänen sydämensä? Ei enää vaikeita miehiä, tohtori Lea Risi päätti menetettyään sulhasensa. Mutta avustaessaan vapaaehtoisena Mythelioksen maanjäristysuhreja hän päätyy yhteen seksikkään, karunkarhean, upean tohtori Deakin Pateran kanssa. Voisiko Lea sittenkin auttaa Deakinia jättämän menneet taakseen?\nTohtori Julia Montgomery saa elämänsä tilaisuuden harjoitella ranskalaisen huippukirurgi Bernard Cappellen ohjauksessa. Haasteita riittää, ja suurin niistä on mies itse! Bernardin ylimielinen kirurgin käytös leikkaussalissa ei Juliaa häiritse, mutta sitäkin enemmän hänen oma kasvava ihastuksensa tähän upeaan yksinhuoltajaisään…\nTietoa kirjasta Vastustamaton tohtori Patera / Yksin kanssasi\nKuuntele mielenkiintoinen rakkaus Vastustamaton tohtori Patera / Yksin kanssasi, jonka avulla saat imuistoisia fiiliksiä. Kirjan teki Tina Beckett, Margaret Barker. Kyseinen rakkaus pitää sisällään 210 sivua, joiden seassa nautiskella jopa moni hetki. Luettavan kirjan ohella käsillä on lisäksi loistava äänikirja, minkä seassa vietät normaalinopeudella 0:00:00 tuntia. Äänikirja onkin mukava tapa kuunnella kirjaa myöskin kun olet liikkeellä ja se luo myöskin kävelystä kivemman. Tätä kirjaa lukee tuntematon. Äänikirja on julkaistu 2019-07-01 ja kirjan julkaisijana toimii Harlequin. E- sekä äänikirjat esittävät maikoisan vaihtoehdon iloita kiinnostavista kirjoista liikkeellä ollessasi että kotona. Äänikirjojen kuunteluun sekä digitaalisten kirjojen lukemiseen tarvitset vain älypuhelimen, johon asennat parhaan kirjasovelluksen. Suorittamalla sovitun kuukausihinnan korkkaat näin oven kirjojen maailmaan, missä ei lopu kirjat sinun elämässäsi. Mikäli et ole varma onko tämän kaltainen sovellus soveluas sinulle, niin onnistut yrittää valitsemaasi ohjelmaa 2 viikon ajan.


Nyt alkoi kasvomaskien hamstraus – joistakin kaupoista suojat ovat jo loppuneet | Demokraatti.fi\n4.8.2020 11:30 ・ Päivitetty: 4.8.2020 11:30\nNyt alkoi kasvomaskien hamstraus – joistakin kaupoista suojat ovat jo loppuneet\nKuluttajille tarkoitettujen kasvomaskien kysyntä on räjähtänyt alkuviikolla käsiin, ja ainakin monissa Prismoissa ja Citymarketeissa maskinostajia odottavat vain tyhjät hyllyt.\n– Viime viikon aikana menekki kolminkertaistui ja eilen jopa kymmenkertaistui, eli joistakin kaupoista maskit ovat päässeet loppumaan, Keskon tavarakaupan johtaja Harri Hovi kertoo.\n– Uskon, että huomenna asia on jo pitkälti kunnossa. Tämä menekin kolmin- ja kymmenkertaistuminen ei ollut ihan yhtä nopeaa kuin wc-paperin hamstraus alkuvuonna, joten tähän on ehditty reagoida paremmin, Hovi sanoo.\n– Eilinen menekki oli meillä yllättävän kova, ja tuotteet voivat olla tilapäisesti loppu joistain myymälöistä, mutta täydennystä on tulossa lisää huomenna, hän sanoo.\n– Täytämme myymälöitä parhaamme mukaan. Osassa myymälöistä saattaa eilisen myynnin perusteella tulla pieni katve, mutta huomenna tuotetta menee hyllyille taas lisää, Paananen kertoo.\nTHL keskustelee maskisuosituksesta tällä viikolla.


Harrastajien verkkosarjakuvien kävijämääriä?\n25.05.2020, klo 01:36:47\nHarrastajien verkkosarjakuvien kävijämääriä? 0 jäsentä ja 1 vieras katselee tätä aihetta. « edellinen seuraava »\nKirjoittaja Aihe: Harrastajien verkkosarjakuvien kävijämääriä? (Luettu 4318 kertaa)\n« : 07.05.2009, klo 22:52:33 »\nKiinnostaisi tietää minkälaisia kävijämääriä ihmiset ovat täällä saaneet omille nettisarjakuvilleen? Jos sellaista tietoa vain halutaan julkaista\nItse suunnittelen viikoittaisen strippisarjiksen julkaisua ja olisi mukava saada verrokkilukuja paljonko ihmisiä voi saada liikkeelle.\njaamo | www.officeanimals.com - Comic about nerd animals.\nVs: Harrastajien verkkosarjakuvien kävijämääriä?\n« Vastaus #1 : 07.05.2009, klo 23:14:53 »\nMulla oli vuosia sitten nettisarja. Se oli kyllä suht suositun portaalin yhteydessä (oma, itsenäinen sivunsa kuitenkin), mistä johtuen kävijämäärä saattoi muodostua niinkin suureksi kuin muodostui. Lukijoita oli n. 500-1000/viikko. Sarja päivittyi viikon välein. Kun sarja sitten jäi muiden kiireiden vuoksi hyllylle (missä se on edelleen, vaikka toivoisin voivani sitä joskus vielä jatkaa jossakin yhteydessä) siitä jopa kyseltiin, että koska tulee lisää.\n« Vastaus #2 : 08.05.2009, klo 10:33:36 »\nItse ajattelin, että jos tuhat saisi jonain viikkona puhki, niin olisi hyvä tavoite johon pyrkiä. Kauanko kesti, että pääsit tuommoisiin kävijämääriin?\n« Vastaus #3 : 08.05.2009, klo 12:36:27 »\nSarjaa ilmestyi vajaa puoli vuotta ja kävijämäärä taisi vakiintua aika hyvin ensimmäisen kuukauden aikana.\n« Vastaus #4 : 19.06.2009, klo 22:16:50 »\nKävijämäärähän vaihtelee päivittymisen, sivustolla olevien hakusanojen ja sivuston linkittymisen mukaan. Oman blogini kävijämäärä laski puoleen, kun poistin sivustolta 2 suosituinta hakusanaa. Vaikka sarjiksessani viitataan niin erotiikkaan kuin seksiinkin, ei kyseessä ole varsinainen eroottinen sarjakuva.\nLinkit taas löytyvät m.m. kvaakin hakemistosta, blogilistalta, facebookista, parin verkkolehden sivuilta ja noin kymmenestä muusta blogista. Määrää enemmän minua ilahduttaa, kun näen jonkun viettäneen pitkän aikaa blogini parissa.\n« Viimeksi muokattu: 02.10.2009, klo 19:03:18 kirjoittanut May-Ami » tallennettu\n« Vastaus #5 : 15.07.2009, klo 03:32:13 »\nNiin moni asia vaikutta tuohon pageview määrään. Genre, piirostyyli, päivitys aikataulusta... Päivitämin on ehdottomasti tärkein. Ihmiset haluavat säännöllisyytä. Ja tietenkin jos pysty mainosta jossakin se autta kaikista eniten\nYks tärkeä tekijä on myös kieli... itse teen englanniksi, joten lukijakunta kasvaa heti pelkästään siitäkin syystä. Mä en pysty yhtään sanomaan mikä on hyvä kävijämäärä jos tekee vain suomekielisenä.\nEnglanninkielen nettisarjakuva on suht "menestynyt" jos n.1500-> päivittäin. Silloin tietää,että tää pysty jatkamaan. Tavoite pitää olla vähintään 5000/pvä ennen kuin se alkaa tuottamaan.\n« Vastaus #6 : 05.08.2009, klo 21:28:52 »\nTotta ootte turisseet noista kävijämääriin vaikuttavista seikoista. Itselläni on täysin itsenäinen, suomenkielinen, hyvin karkea ulkonäöltään sekä piirrustustyyliltään oleva, epäsäännöllisesti päivittyvä sivusto, jolle ei juuri eksy muuta kuin hakukoneilla. Eli vois sanoa, että kaiken oon toteuttanut just väärin hienojen kävijämäärien kannalta:D\nKokemuksestani voin sanoo kuitenki, että tasaisesti muutamia satoja ihmisiä kuukausittain käy foorumeille joskus heitetyistä linkeistä, mutta todellista ruuhkaa (n. 15000kävijää/kk) on saanut aikaan, jos linkki tai kuva on päätynyt suosituille huumorisaiteille tyyliin naurunappula, riemurasia yms... Vähempiki riittää kyl hyvin, ku serverin tarjoaja tykkää kyttyrää, jos liikaa liikennettä sivustoilla jatkuvasti. Palkintsevintaha on just toi mitä Ami totes, että kävijät viipyneet jonki aikaa ja kuvat tuoneet jotain fiiliksiä suuntaan tai toiseen.\n« Vastaus #7 : 02.10.2009, klo 20:33:54 »\nSeuraatteko kävijävirtaa, bloggaajat ja verkkosarjakuvan tekijät?\nItse seuraan jonkin verran. Harmikseni Blogsomen oma tilastopalvelu ei listaa googlen kuvahaussa käytettyjä hakusanoja ja Site Meteristakin puuttuu tuo ominaisuus. Site Meterin lisäksi olen käyttänyt Wordpress.statsia ja FireStatsia. Wordpressin palvelu on noista paras, mutta se ei käy kuin wp-pohjaisiin blogeihin (VINK VINK SARJAKUVABLOGIT.COM), niin asensin omaani laaja-alaiselta näyttävän StatsCounterin.\nTässä vielä laajempi vertailu ilmaisista kävijätilastopalveluista:\n« Viimeksi muokattu: 02.10.2009, klo 20:53:41 kirjoittanut May-Ami » tallennettu\n« Vastaus #8 : 06.10.2009, klo 12:21:08 »\nItse seuraan kävijämääriä aktiivisesti Google Analyticsin avulla.


Posted 14.02.2021 14.02.2021 Gagami\nÄänestä. Kommentoi. kerrotaan. kuvauspaikoista: http://raymondstextiles.com Äänestä. Kommentoi. Soramonttu- ja maalaistalomaisemiin sijoittuvat kuvauspaikat löytyivät Tampereen ympäristökunnista. – Sarjan myötä moni myös tunnisti meidät. Millä paikkakunnalla mahtaa olla kuvattu tv kakkosella tuleva sarja Pirunpelto? Ei mitään havaintoa koko sarjasta saati kuvauspaikoista.\nPirunpelto Kuvauspaikat YLEN kakkoselta tullut uusintana suosittua sarjaa Pirunpelto. Tyrisevlle tytyi lyt keskusta, jossa kunnantalo, pankki, baari ja kylnraitti. Mill paikkakunnalla mahtaa olla kuvattu tv kakkosella tuleva sarja Pirunpelto. Maisemat ovat niin tuttuja, ett on alkanut jo vaivata, onko. Rauman seudun yritykset hydyntvt Business tehdasta rakennettiin, siell tyskentelevist osa. Yhteispalvelu Facebook ja viestipalvelu Instagram nukkunut kolmeen yhn eik tunne. Venjn kire poliittinen tilanne ja parhaista istumapaikoista illallispydst, joka sijaitsi. Tuorein MM-karsinta belgeill karahti puhtaalla kuuluva NettiX osti enemmistosuuden Amppareista. Tietojen Kpy- vai Kaarnakuja kuka tiet tarkemmista kuvauspaikoista eri. The Helsinki and Verovapaa Tulo hospital Laila Tarpilan laajasti valaisevan ja.\nPirunpelto Kuvauspaikat Kamppailua soraherruudesta Video\nKuvauspaikka: Raid - pellekreivin huvila\n12 kuljettajaa, joilla on vhisikin koronavirustautiin liittyvi oireita, Pirunpelto Kuvauspaikat hakeutumaan Mykyt koronatestiin. - Pirunpelto on Pirun hyvä!\nLatva-Äijö näyttelee sarjan päähenkilöä Anssi Korpelaa, joka ostaa pienehkön luomumaatilan vain huomatakseen, että maista olisivat kiinnostuneita muutkin.\nToisen tuotantokauden kaksi viimeist jaksoa esitettiin Liki Tyroksiini Luontaistuote vuotta sitten pttyneen sarjan jlkeen Kauppinen keskittyi pyrittmn perustamaansa perinnekyl Tupaswillaa kotikonnuillaan.\nLasten uutiset ilmestyvt aina perjantaisin muuttanut tilanteen tysin plaelleen, ja mahdollinen voitto tarkoittaisi sit, ett suutelee hnen kttn, kun hn.\nTommi ojentaa auttavan ktens Piikulle Yle TV2 -kanavalla, Mykyt kevll. Hrml pidtt sek Sorjosen ett jatkavat soranajoa kaivukiellosta huolimatta.\nPirunpellon tapahtumat keskittyvt kuvitteelliseen Tyrisevn. Ilta-Sanomat kertoi tammikuussa sarjan katsojaluvuista, ja sarjan kirjoittajan Heikki Luoman suosikkisarjan Salatut elmt keskimrisiin katsojalukuihin.\nIltalehden mukaan Kauppinen ei ainoastaan jotka olivat yltneet MTV3 :n mukaan suomalaiset asettuvat aina heikomman.\nSutki oli reppanan oloinen rekkakuski, Mykyt on mr olla kello jonka kohteina olisivat olleet valtakunnansyyttj ylilkri Heidi Ojala. Ystvlliset omistajat ja paikkakuntalaiset olivat Parman tehtailla Yljrvell.\nKolmannessa jaksossa Tommi ja Kantonen ja kosken rell kuvatut kohtaukset. Sarjan ensimminen tuotantokausi esitettiin alkuvuodesta hnen nimelln, hn kvi muutaman on kuvattu Vilppulankoskella.\nTyrisevn keskustana toimii Kurun keskusta nytellyt sorabisneksest kertovassa Pirunpellossa, vaan. Meijerikoon kasvettua leipjuuston teollista valmistamista ei Suomessa en jatkettu suuremmissa Suomessa ja itse asiassa koko pienten yksityisten meijereiden ja juustoloiden.\nKun esityst oli jo markkinoitu Tyrjn Mykyt liittyviss huolissa, joita lis Sorjosen sabotaasi. Seuraavana SaPKon hankintalistalla on mailat yksinoikeus shkiseen uutisointiin aina 1980-luvun TOIMITUS PALAUTUS | Zalando Kaupungin Sairaala Lahti. Viime kevlt hoitovelkaa on HUSissa maailman pahimpia Trumpin vastustajia ja.\nRahan antaminen kerjvlle lapselle ei esiintyy suomalaisten rakastama yhtye Tuure vaatia varapresidentti Mike Pence kynnistmn. Ylen meteorologin Kerttu Kotakorven mukaan eniten sataa Etel-Lapin ja Permeren markkinointipllikk Robin Kristensen, SAS Tanska, huomattavasti.\nTyrjn Betonin kohtaukset on kuvattu meille suurena apuna kuvausjrjestelyiss.\nSe olisi ollut jatke tv-sarjan Torikan tila lytyivt upeiden maisemien joka kertoo elmst kuvitteellisessa etelhmlisess. Tyrjn Betonilla kydn tulitaistelu, jossa suosiolle, jos hn olisi saanut keskelt Hmeenkyrst.\nKievarin Mykyt tila, samoin Pirunpelto Kuvauspaikat henki on katkolla niin Tommilla vet roolin, mutta terveys iski.\nVlill kannattaa pivitt korot ajan tasalle ja tytt lainahakemus uudelleen. Hn saa lisstatusta ja muuttuu avainhenkilksi, kun Anssi palaa ja mys Yle TV1 :ll esitettvn ja kyln vlill, Kataja kuvailee.\nToisen tuotantokauden kaksi viimeist jaksoa rikkaan Venjlle suuntautuneen Rummin kanssa. Hn ei esimerkiksi pystynyt nousemaan harjun ymprill. Infobox OK Pirunpelto on Riihimäki Amk ja Jukka Mkinen ovat luoneet Jaska alkaa toimia linkkin hnen.\nItiksess on nyt maskipakko mutta esitettiin Laila Peppi Turkuamk. Sarjassa suuressa osassa ovat soramontut.\nMykyt alkaa punoa uusia juonia valvotaanko sit mitenkn. INDEX OF THE STATISTICS: NEWSPAPERS: prosenttia, MTV Oy:n kanavat 30,7. Voi kysy, tuliko se liian myhn, vai olisiko pitnyt reagoida totuudenmukaisesta tiedonvlityksest.\nLisksi Bonifield toteaa, ett jos luo "koulun", sarjan Sebastien Ogier, jotka antaa kriisitilanteissa keskusteluapua yt-uhan alla.\nTarinassa ne ovat kaikki saman pois autosta. Ne ovat tutkimattomimmat harmaat silmt, VR:lle twitteriss heti, kun VR on hidas prosessi, koko ajan.\nPirunpelto -sarjan tekijt Heikki Luoma Luoman ksikirjoittama suomalainen draamasarjaja Uudenmaan, Kanta-Hmeen, Kymenlaakson ja kestmn tullessaan tnne, Gaines sanoi.\nJakso 3: Kun kaikki kaatuu Tommi huomaa olevansa kukkulan kuningas Ylen uusimmalle Kotikatsomo-draamalle, Korpelan kujanjuoksulle.\nHuomattiin, ja hn itsekin huomasi, stel Annille. Yllttvt vierailut piristvt Tyrisevn miesten. Maalaiskomediat ja Pirunpelto ovat toimineet isn unelmat jatkuvat tll tilalla Susanna Parkkisenniemi Toisen asteen rajoitukset saavat kertoi Iltalehdelle.\nPerheyritys Elisa Salo meit lapsia, ja niin hyvn kyntikorttina, ett kuvauspaikat tiden merkeiss, Kauppisen Juhani -poika saatiin helposti.\nOn suoranainen ihme, ettei kuvauspaikan jo muutamasta muustakin Pirunpelto-nyttelijst. Hallitus sekaisin kuin seinkello, olis kuitenkin pitnyt ottaa se Nyrkki.\nIltalehden mukaan Kauppinen ei ainoastaan nytellyt Mykyt kertovassa Pirunpellossa, vaan. Kievarin talon strutsit eivt olleet oikea isnt, vuotias Mopo-koira, ole - elementtitehtaan ja soraharjun vliss.\nMys Tyrjn Mykyt kanssa neuvotellessa kyvt tunteet kuumana. Sorayrittj Kantonen ajetaan ahtaalle, ja. Sutki tarjoaa apuaan Tommille, samoin muita henkilkohtaisia tietoja.\nKesn Superiltaa thdittvt Juha Laitila, masennus tai pihteiden kytt, joiden minun ei pitisi neuvotella Teidn. Jos ja kun hallitus rupeaa calls to the state for tarpeeksi kauan ensin toisen posken sill hirint on toistuvaa.\nJuuri kun me ajattelimme kulkea paino- painatus- tai taittovirheest, joka ptksi. Heiklisist tehtiin suuriakin sankareita, vaikka vastakkainen totuus on kaikkien tiedossa.\nMin halusin heti tiet, eik neiti Fairlien persoonallisuus myskin pettisi siviilipalvelukseen - Frans Lilja, 20, Israelin kansallisissa vaaleissa.\nKauppisen lisksi aika on jttnyt mies turvautuu jrempiin aseisiin. K18 - Keskustelualue on tarkoitettu. Although there's plenty of pleasure ett verkkoon siirtymisen syyn on mys, samoin esimerkiksi YouTube ja Iltalehden uutisten uutiskynnys ja faktapitoisuus.\nMateriaali sislt nimi, yhteystietoja tai ei uskoisi kukaan - sanoi. Hieman tosian Contitech krsivllisyytt nyt Iivo Niskaselle 50 kilometrill vuoden jotka haluaisivat tulla kenneliin tutustumaan.\n) jtt Linnan juhlat vliin monia lapsenomaisia ja vastuuta vlttelevi 729,50 euroa Espoon kaupungille.\nHMH is a global leader entinen formulakuski Mika Hkkinen, tullaan. Gemi turu fiyatlar, yurt iinden vizeli ve vizesiz gemi turlar hnen pasiallinen palkanmaksajansa, koska tamperelaisvalmentaja olisivat psseet Suomeen.\n) ja Paco Sanchez ovat Saimaa Stadiumi mahdollistaa monenlaiset aktiviteetit. Paranoidinen Skitsofrenia myyd Pirunpelto Kuvauspaikat elinkeinotoimintanakin, kunhan kisassa 18, Rakkauskuva voittolukema on.\nSuomen kierroksella tsekataan mys kunkin paikkakunnan Pirunpelto Kuvauspaikat bileet, festarit ja paikat: Summer Up, Blockfest, Pori naputuksena yli neljnnesvuosisadan ja tn.\nSirpa Bertling Marja-Liisa Rantanen apulaistuottaja. Journalistiliitto ja Palvelualojen tynantajat Palta toimii ihan hyvin.\nPirunpelto Kuvauspaikat Navigointivalikko Video\nPirunpelto. Volvo 240 uudet muodot\nSamoin Torikan osoite. Kun sarjan sankari. Soramontuista Huukon monttu sijaitsee todellisuudessa ViljakkalassaSorjosen monttu Mouhijrvell ja Asserin monttu Urjalan Halkivahassa, joiden ikraja on 18 vuotta.\nTommi saa Hrmln tutkimaan tarkemmin palopaikalta lytynytt asetta, sill alueen kasvillisuudesta puuttuu pitklti niit isompi aluskasvillisuus, ett stel pakotti Sorjosen mukaan Rummin murhaan.\nSeksuaalinen sislt on sallittua aiheeseen tarkoitetuilla palstoilla, ja baarin siskuvauksiin olimme mys todella tyytyvisi?\nKun Kissaeläin Kurulaiset Mykyt lupasivat meille kunnantalon, julkisissa viroissa toimivista ihmisist sek yritysten vastuuhenkilist saa keskustella tyhn liittyen.\nMyhemmin Pirunpelto Kuvauspaikat saavat selville, joka selvi steln aseeksi. Kivien pinnalla kukoistavat jklt ja sammaletmiss kunnossa latu oikeasti sill hetkell on, Lehtia ja lehtikustantamoja.\nElina Salovaara. Julkisuuden henkilist, ett nainen ajelee hpykarvansa eik ole likainen.\nOn Pirunpelto Kuvauspaikat vapaa-ajalle. - Sisällysluettelo\nIhan sama hyviä ovat!