Merimetso Pohjoismaissa, Urheilukalastusjärjestöjen kannanotto 4.7.2017 – SVK – Suomen Vapaa-ajankalastajien Keskusjärjestö ry\nKuva: Helge Sörensen.\nMerimetsojen (Phalacrocorax carbo sinensis) nopea leviäminen ja kannan kasvu ovat aiheuttaneet huolta ja vastustusta ympäri Eurooppaa. Suurimmat huolenaiheet liittyvät merimetson ravinnonkäyttöön ja pesintäkäyttäytymiseen. Aikuinen merimetso syö pääasiassa kalaa, joten on ilmeistä, että sillä on paikallisesti suuri vaikutus kalakantoihin ja myös heikenneiden kalakantojen elpymiseen.\nHuoli kalakannoista on suuri. Tanskassa on esimerkkitapauksia, joissa suuret talvehtivat merimetsoparvet ovat voimakkaasti harventaneet kalakantoja useissa vesistöissä. Merimetsojen pesintä tapahtuu suurissa yhdyskunnissa, jolloin niiden pesimäluodon puusto kuolee niiden ulosteiden vaikutuksesta.\nPesiviä merimetsoja Juckasgrynnanilla Vaasan kaupungin edustalla. Kuva: Juha Ojaharju\nTehokas suojelu, sekä erityisesti merimetson liittäminen EU:n lintudirektiiviin (79/409/EEC) suojeltuna lajina, on johtanut pohjoisen Euroopan merimetsokantojen voimakkaaseen kasvuun viime vuosikymmeninä. Koska monet kaupallisen kalastuksen piirissä olevat kalakannat ovat lisäksi ylikalastettuja, on ekosysteemi ajautunut epätasapainoon. EU-parlamentetti päätti vuonna 2008 ryhtyä toimiin minimoidakseen merimetsojen vaikutuksen kaloihin, kalastukseen ja kalanviljelyyn. (1.) Euroopan merimetsojen määrän arvioidaan olevan nyt suurimmillaan 150 vuoteen. (2.) Me Pohjoismaiden urheilukalastusjärjestöt katsomme, että tarvitsemme nyt yhteisen pohjoismaisen merimetsostrategian.\nMerimetso kuuluu pelikaanilintujen lahkoon. Suomessa, Tanskassa, Norjassa ja Ruotsissa tavataan talvehtivia Phalacrocorax carbo -lajin merimetsoja, mutta lisääntyvät linnut ovat alalajia Phalacrocorax carbo sinensis. Norjan rannikolla ja Ruotsin länsirannikon pohjoisosissa voi tavata myös karimetsoa Phalacrocorax aristotelis.\nSinensis-alalajin arvioidaan levinneen Itämerelle 1500-1700 -luvuilla. Kannan arvioidaan olleen runsas 1800-luvulla, kunnes tämän alalajin merimetsot hävitettiin Itämereltä lähes kokonaan 1800- ja 1900-luvun vaihteeseen mennessä. (3.)\nMerimetso on lintudirektiivin suojelema laji (79/409/EEC). Lintudirektiivin 9. artiklan mukaan kukin jäsenvaltio voi kuitenkin myöntää lupia merimetson kannan rajoittamiseen tähtääviin toimiin; ampumiseen, häirintään, munien keruuseen tai puhkomiseen. (4.)\nSinensis-alalaji oli aikaisemmin mukana lintudirektiivin liitteen I lajilistalla, joiden suojeluun on kiinnitettävä erityistä huomiota, mutta kannan koon rajusta kasvusta johtuen se poistettiin listalta vuonna 1997. Merimetson historia nykyisellä Itämeren alueella ulottuu arkeologisten luustolöydösten mukaan jääkauden jälkeisiin merivaiheisiin asti. Sen vuoksi kansallisessa vieraslajistrategiassa todetaan, että merimetso ei ole vieraslaji.\nMerimetso on opportunisti ja se saalistaa niitä kalalajeja, joita on helpoimmin saatavilla. Saalislajisto riippuu siis siitä, missä merimetso elää. Aikuinen merimetso syö noin 350-500 grammaa kalaa vuorokaudessa. Nykyään on – etenkin Tanskasta – olemassa runsaasti tietoa siitä, miten merimetso on saalistuksellaan merkittävästi pienentänyt paikallisia kalakantoja. Tutkimukset ovat myös osoittaneet, että merimetsojen poistama kalamäärä saattaa alueellisesti olla samaa suuruusluokkaa tai suurempi kuin kaupallisen kalastuksen saalis. On siis perusteltua väittää, että merimetsolla voi paikallisesti olla suuri vaikutus kalakantoihin ja heikkojen kalakantojen elpymiseen.\nTanskassa on tutkittu paljon merimetson ravintokohteen valintaa. Tulosten mukaan ravintokohteen valikoituminen korreloi ruokailualueen kanssa. Matalavetisessä Ringkøbing vuonossa, jonka suolapitoisuus vaihtelee lähes makeasta aina 30 promilleen, syövät merimetsot vähintään 15 eri kalalajia, mukaan lukien törö (Gobio sp.) ja eri kampelalajit. Nämä ovat lukumääräisesti tärkeimmät lajit. Mukana ruokalistalla on kuitenkin myös esimerkiksi taimen, lohi, muikku ja ahven (5.) Vaikka lohi ja meritaimen muodostavat Ringkøbing vuonossa lukumääräisesti vain pienen osan merimetson ravinnosta, on niihin kohdistuvalla saalistuksella merkittäviä vaikutuksia. Tutkimusten mukaan merimetsot syövät vähintään 40 prosenttia Skjern-joen smolteista, jotka vaeltavat alas Ringkøbing-vuonoon (6.).\nTalvesta 2009-2010 lähtien ovat suuret talvehtivat merimetsoparvet saalistaneet Tanskan sisävesissä ja pääasiassa virtavissa vesissä. Seurauksena on muun muassa ollut purotaimen- ja harjuskantojen raju taantuminen tietyillä alueilla. Esimerkiksi Omme-joessa tippui harjusten määrä eräällä kahden kilometrin jokiosuudella 412 yksilöstä kuuteen yksilöön vain yhdessä vuodessa. (vuoden 2009 alkupuoliskolta vuoden 2010 alkupuoliskoon). Tärkeimpänä syynä pidetään merimetsojen aiheuttamaa saalistusta. Tämä tapaus, samoin kuin joukko muita vastaavia esimerkkejä merimetson negatiivisista vaikutuksista heikossa tilassa oleviin kalakantoihin sisältyvät Jepsen et al julkaisemaan raporttiin (7.) Suurten merimetsoparvien talvehtimisen vaikutukset Skjern-joessa talvella 2009-2010 realisoituivat kaksi vuotta myöhemmin, jolloin havaittiin nousevien lohien määrän tippuneen 40 prosenttia; aiemman 4300 lohen sijaan nousijoita oli enää 2800. Pesivien merimetsojen määrä väheni Tanskassa vuosien 2010-2013 aikana 42 000 parista (vuodet 1993-2015) 26 000 pariin. Vonna 2014 kanta kasvoi noin 30 500 pariin ja vuonna 2015 pareja oli jo 31 358. Vuonna 2016 havaittiin 31 682 merimetsoparia. Paradoksaalista kyllä, lisääntyi urheilukalastuksen ja merimetsojen välinen konflikti silloin, kun pesivien lintujen määrä oli selvässä laskussa. Talven 2009-2010 jälkeen merimetsot alkoivat saalistaa yhä enemmän virtavesissä. Osana ongelmaa on myös se, että kannan väheneminen ei juuri koskenut talvehtivia merimetsoja, vaan lähinnä pesiviä lintuja. Tanskassa talvehtivat merimetsot tulevat lähinnä Itämerta ympäröivistä maista.\nNorjassa merimetsoja elää sekä merialueilla, että sisävesissä, mutta kasvavana suuntauksena on niiden pysyvä oleskelu sisävesialueilla. Merimetson ravinnonvalintaa ei Norjassa ole tutkittu, mutta merimetsot ovat asettuneet moniin lohi- ja taimenjokiin. Näissä joissa merimetso voi mahdollisesti saalistaa lohen- ja taimenen poikasia. Merimetsoja elää myös hyvän taimenkannan omaavissa järvissä, mutta niissä kalaston lajikoostumus on monipuolisempi. Norjan merimetsot ovat pääosin Phalacrocorax carbo carbo-lajia, joita on noin 20 000 – 30 000 pesivää paria sekä arviolta 100 000 yksilön talvehtiva kanta. Lisäksi Norjassa elää karimetsoja Phalacrocorax aristotelis, joita on 24 000 pesivää paria ja arviolta noin 50 000-70 000 yksilön talvehtiva populaatio. Sinensis-alalajin merimetsot ovat verrattain uusi tuttavuus Norjassa, sillä ensimmäinen pesintä todettiin vasta vuonna 1997. Sen jälkeen kanta on kasvanut lähes lineaarisesti. Viimeisin saatavilla oleva kanta-arvio on vuodelta 2012, jolloin arvioitiin, että sinensis-alalajin merimetsoja pesii Skagerrakin rannikolla noin 2500 paria (Ruotsin rajalta Rogalandiin). (8.) Norjassa ei ole rajoitettu sinensis-alalajin merimetsojen metsästämistä, vaan se on vapaata niillä alueilla, joilla metsästys on sallittua. Sisävesialueilla niitä saa metsästää 10.8.-23.12. välisenä aikana, merialueilla saa ampua ainoastaan nuoria yksilöitä.\nMerimetso on ruokailutavoiltaan monipuolinen opportunisti. Se käy hyvin ilmi SLU Aquan tekemistä ravintotutkimuksista. (10.) (Boström m.fl. 2012b) Kalmarsundissa vuonna 1992 tehdyssä tutkimuksessa merimetsojen ravinto koostui pääasiassa ahvenesta 41 % ja särkikaloista 36 %. Vuonna 2009 samassa paikassa tehdyssä uudessa tutkimuksessa tulokset olivat toisenlaiset; ravinnosta 40 % oli kivinilkkaa, 20 % piikkikaloja. Särkikaloja oli ravinnossa ainoastaan 9 % ja ahven puuttui kokonaan. Tutkimus osoittaa, että merimetso on hyvin monipuolinen ravinnon suhteen ja sopeuttaa ravinnonvalintansa sen mukaan mitä on tarjolla.\nMerimetson ravinnonvalintaa tutkittiin tuosien 1999-2002 aikana kolmella paikalla Skagerrakissa ja Kattegatissa. (Finfo 2005:11). Tutkimus toteutettiin selvittämällä 500 merimetson mahan sisältö. Kalojen otoliitit tutkimalla pääteltiin, että ruokavaliot olivat monipuolisia ja koostuivat kaikkiaan 59 kalalajista. Tärkeimmät lajit suurusjärjestyksesä lueteltuna olivat isosimppu, turska, seiti, ja kampelat. Edellämainittujen lajien osuus oli 86 prosenttia. Lajien osuudet vaihtelivat vuosittain, poisluettuna turska, joka oli yhtä yleinen kaikkina tutkimusvuosina. (9.)\nVuonna 2014 laadittiin tutkimus Ruotsalaiselta Roxen-järveltä, jossa vuonna 1992 havaittiin ensimmäiset pesivien merimetsojen koloniat. Vuonna 1999 siellä laskettiin olevan 908 pesivää paria. Tutkimuksessa laskettiin, että järven ravinnepitoisuuden perusteella kestävä saalismäärä olisi 3-6 kiloa per hehtaari. Tutkimustulosten mukaan merimetsot saalistivat kuitenkin 7,5 kiloa kalaa/hehtaari, eli paljon enemmän, kuin mitä pidettiin kestävänä. Vertailun vuoksi ammattikalastajat ylsivät vuonna 2013 vain 0,85 kilon hehtaarisaaliisiin. Tämän perusteella merimetsolla voi olla kohtuuttoman suuri vaikutus kalakantoihin ja jopa koko ekosysteemiin. (10.) Merimetso pesii Ruotsissa nykyään koko rannikkoalueella ja myös monilla järvillä. Pesivän merimetsokannan kooksi laskettiin vuonna 2012 40 600 paria, jota voidaan verrata vuoden 2006 43 700 pariin. Pesivän kannan voimakas kasvu on siis taittunut ja jopa hieman pienentynyt. Kokonaismäärään lasketaan myös ei pesivät yksilöt ja vuoden 2012 laskennan mukaan kasvoi Ruotsin vesien merimetsomäärä noin 200 000 yksilöön. Tämä luku on kuitenkin vain karkea arvio, koska tietoa populaatioiden poikastuotannosta ja pesimättömien lintujen lukumäärästä ei ole. (9.)\nMerimetson ravinnonkäyttöä on Suomessa tutkittu Suomenlahden, Saaristomeren ja Selkämeren alueella. Suomenlahdella ja itäisellä Saaristomerellä tehdyissä tutkimuksissa merimetsoyhdyskunnan ravinnosta 80-90 prosenttia koostui särjestä, kivinilkasta ja ahvenesta. (11.) Saaristomeren merimetsojen massaltaan merkittävimmät kalalajit olivat samoja, joskin eri järjestyksessä, eli ahven, särki ja kivinilkka. Selkämeren alueella merimetson ravintokohteina olivat silakka, kiiski, särki, ahven ja kivinilkka. Merimetso syö sitä mitä on helpoiten saatavilla. Jos merimetsoyhdyskunta elää samalla alueella uhanalaisen kalapopulaation kanssa, on todennäköistä, että ne aiheuttavat uhan kyseisille kaloille. Todisteita tällaisen uhan realisoitumisesta löytyy jo Tanskasta. Pelko siitä, että sama toistuu muissa Pohjoismaissa on suuri. Suomessa pesivien merimetsojen määrä on vuodesta 1996 lähtien kasvanut erittäin voimakkaasti. Merimetson pesimäkannan koko kasvoi kymmenestä parista 16 007 pariin vuosina 1996-2009. Viimeisimmän tiedon mukaan vuonna 2016 maassamme pesi 25 000 merimetsoparia, eli 50 000 merimetsoa. (12.)\nUusi tutkimus osoittaa, että paikoittain Ruotsin ja Suomen rannikoilla merimetson ahvenensaalistus ylittää reilusti vapaa-ajankalastuksen ja ammattikalastuksen yhteenlasketun ahvensaaliin (13.).\nDanmarks Sportsfiskerforbund (DSF) Tanskan Urheilukalastajaliitolla on 18 000 jäsentä 160 kalastusseurassa. Liitto osallistuu merimetsopolitiikkaan etupäässä käsittelemällä esille tulevia haasteita. Voimavarat pyritään käyttämään nillä alueilla, missä merimetsot aiheuttavat ongelmia kalastukselle ja niille kalalajeille, jotka ovat urheilukalastajille tärkeitä.\nTanskan Urheilukalastajaliiton tavoitteena on, ettei merimetsojen anneta muodostaa uusia kolonioita suurten vesistöjen ääreen, joissa elää harvinaisia tai uhanalaisia kalalajeja. Myös kalastukselle tärkeät virtavedet ja järvet tulee pitää vapaana merimetsoista. Liiton tavoitteena on myös saada aikaan paremmat mahdollisuudet sisävesissä saalistavien merimetsojen karkottamiseen. Karkottaminen onnistuu esimerkiksi häiritsemällä merimetsoja niiden yöpymis- ja lepopaikoilla.\nNorges Jeger- och Fiskerforbund (NJFF) Norjan Metsästäjä ja Kalastajalitolla on 115 000 jäsentä 575 paikallisessa yhdistyksessä. NJFF on maanlaajuinen organisaatio sekä metsästäjille että urheilukalastajille. Päätavoiteena on edistää ja turvata tavallisen urheilukalastajan ja metsästäjän edellytykset ja mahdollisuudet harrastaa lajiaan puhtaassa luonnossa. Organisaatio toimii myös haitalliseksi katsottujen lajien aiheuttamien vahinkojen minimoimiseksi tai estämiseksi.\nSveriges Sportfiske- och Fiskevårdsförbund (Sportfiskarna) Ruotsin Urheilukalastus- ja Kalavesienhoitoliitolla (Sportfiskarna) on noin 58 000 jäsentä ja lähes 400 jäsenseuraa. Sportfiskarnan noin 40 palkattua henkilöä tekee työtä hyvien kalastusmahdollisuuksien, puhtaiden vesien ja terveiden kalakantojen puolesta. Sportfiskarnan pyrkimyksenä on suojella ja hoitaa kalakantoja, torjua kaikenlaista liikakäyttöä, luoda yhteiskunnallista näkemystä urheilukalastukseen ja kalavesienhoitoon, sekä herättää lapsissa ja nuorissa kiinnostusta kalastusta ja luontoa kohtaan.\nSportfiskarna katsoo, että uhanalaisuusluokituksen perusteella ei ole syytä suojella merimetsoa EU:n lintudirektiivin kautta. Järjestön mielestä kalakantojen ja uhanalaisten kalajien suojelun tulee olla tärkeämpää kuin elivoimaisten ja kannaltaan kasvavien lajien, kuten juuri merimetson suojelu. Säätelyä ja hallintoa tulee muuttaa joustavammaksi, jotta heikkoja kalakantoja voidaan suojella. Sportfiskarna on suuresti huolestunut siitä, että Tanskan tapahtumat toteutuvat myös Ruotsissa, eli suuret talvehtivat merimetsoparvet harventavat voimakkaasti paikallisia kalakantoja. Jo nyt on Ruotsissa havaintoja siitä, että merimetsot hakeutuvat yhä enemmän pieniin vesistöihin, joissa ne syövät lohen ja taimenen poikasia.\nSuomen Vapaa-ajankalastajien Keskusjärjestöön (SVK) kuuluu noin 40 000 jäsentä 525 kalastusseurassa. Järjestö edistää vapaa-ajankalastajien harrastusmahdollisuuksia sekä neuvoo ja kannustaa kestävän käytön mukaiseen kalastukseen. Monimuotoista kalastusharrastusta tehdään tunnetuksi korostamalla sen mukanaan tuomaa yhteiskunnallista ja taloudellista merkitystä sekä henkistä hyvinvointia. Järjestössä panostetaan aktiivisen kilpailutoiminnan lisäksi nuorisolle ja perheille yhdessä jäsenseurojen kanssa tarjottaviin kalastusmahdollisuuksiin. Hanketoiminnan pääteemoja ovat vastuullinen vapaa-ajankalastus, kaupunkien lähikalastus ja toimet kalavesien ja kalakantojen parantamiseksi. Lisäksi SVK toimii vapaa-ajankalastuksen edistämiseksi kalataloushallinnossa ja kansainvälisellä tasolla. SVK katsoo, että vaikka Suomessa ei ole toistaiseksi havaittu todisteita merimetsopopulaatioiden peto- tai vaelluskalakannoille aiheuttamista vahingoista, voi Suomen kasvavien merimetsopopulaatioiden leviäminen merialueelta sisävesiin ja etenkin virtavesiin uhata maan uhanalaisia ja vaarantuneita vaelluskalakantoja. Tanskassa tämä ei toivottu tilanne on jo toteutunut ja on vain ajan kysymys, milloin se tapahtuu Suomessa. Merimetsokanta on Suomessa paikoin jo ylittänyt kestävän tason ja yhteinen Pohjoismaiden strategia merimetsokannan säätelemiseksi tulee siksi laatia mahdollisimman pian.\nKuva: Markus Lundgren.\nUrheilukalastusjärjestöjen yhteiset vaatimukset:\nMerimetspopulaatioiden rajoittamiseen tarvittavien lupien hakua tulee yksinkertaistaa.\nMerimetson suojelu ei saa muodostaa uhkaa häviämisuhanalaisille tai harvinaisille kalalajeille. Kalakantojen ja uhanalaisten kalojen suojelun tulee tulee olla tärkeämpää kuin hyvässä tilassa olevien lajien, kuten esimerkiksi merimetson, suojelu.\nNiillä alueilla, joissa elää heikossa tilassa olevia tai uhanalaisia kalakantoja, tulee olemassa olevia tai muodostuvia merimetsokolonioita voida rajoittaa tai hävittää.\nPohjoismaissa merimetsoasioista vastuussa oleville viranomaisille tulee antaa tehtäväksi seurata merimetson vaikutuksia kalakantoihin. Jotta uhanalaisten kalakantojen suojelu voidaan varmistaa, tulee asiasta vastuussa olevien viranomaisten toimia tilanteen vaatimalla tavalla.\nJos merimetsolla havaitaan olevan selviä vaikutuksia kalakantoihin, tulee käyttää aktiivisia kannarajoitusmenetelmiä. Näitä tulee käyttää etenkin niillä alueilla, joilla on suuri merkitys kalastukselle, erityisesti urheilukalastukselle ja kalastusmatkailulle.\nTanskan mallin mukaisesti tulee muissakin Pohjoismaissa perustaa kansallisia toimielimiä, joissa urheilukalastusorganisaatiot ja muut asianosaiset toimijat voivat osallistua kansalliseen merimetsokannan hoitoon. Kansainvälinen koordinointi voi tapahtua esimerkiksi Pohjoismaiden neuvoston tai BALTFISH:in kautta.\nToivomme, että asiasta vastaavat viranomaiset perustavat pohjoismaisen yhteistyöryhmän, jossa voidaan vaihtaa kokemuksia merimetsokannan säätelystä.\nPohjoismaiset urheilukalastusjärjestöt painottavat, että yleisesti tavattava laji, tässä tapauksessa merimetso, ei saa muodostaa uhkaa uhanalaiselle tai harvinaiselle kalalajille (kuten esim. ankerias).\nMerimetso ei ole enää uhanalainen\nMerimetsopopulaatoihin puuttuminen ja niihin vaikuttaminen vaatii aitoa ja tiivistä yhteistyötä organisaatioiden, vapaaehtoisten ja viranomaisten välillä. Kuten jo mainittiin, ei lintudirektiivi merimetson osalta tarkoita metsästyksen tai muiden säätelytoimien kieltämistä. Päätökset EU-säädöksiä koskevista lisätoimenpiteistä tehdään kansallisella tasolla. Nyt kun merimetsopulaatiot ovat saavuttaneet ja jopa ylittäneet, kestävän tason, ei kyseisen lajin sataprosenttiselle suojelulle ole enää painavia syitä. Norjan rannikolla merimetso on levittäytynyt Ruotsin rajan tuntumaan ja metsästys on sallittua leviämisalueella. Siellä sekä merimetsoja, että sinensis-alalajin lintuja saa metsästää merialueella 1.10.-30.11. ja sisävesissä sinensin-alalajin edustajia (leviämisalueella) 21.8.-23.12. välisenä aikana. Tanskassa, Ruotsissa ja Suomessa ei metsästys sen sijaan ole sallittua, paitsi tarkasti säädellyissä poikkeustapauksissa.\nTietoa merimetson merkittävästä vaikutuksesta kalakantoihin on jo riittävästi, nyt on aika toimia. Toimenpiteiden tulee tapahtua viranomaisten taholta ja siksi jokaisen maan tulee asettaa tätä varten tarkastaja, joka vastaa toimenpiteiden järjestämisestä (lupien hakeminen, kohteiden valinta yms.). Toimeen asetettu tarkastaja kerää tiedot ammuttujen lintujen ja kerättyjen/rei´itettyjen munien lukumäärästä jne.\nKenttätyö voidaan pääosin toteuttaa vapaaehtoisvoimin. Sopivia vapaaehtoisia on tarjolla jo nyt. He ovat lähes yksinomaan paikallisväestöä, eli ihmisiä joilla on hallussa työssä tarvittava paikallistuntemus. Yksittäisistä urheilukalastajista tulee olemaan suuri apu työlle.\nPohjoismaiset urheilukalastusjärjestöt osallistuvat mielellään työhön. Työn olisi tapahtuttava työryhmissä, joissa kaikki sidosryhmät ovat mukana.\nMerimetso uhkaa merkittävästi biodiversiteettiä. Pääpainona työssä tulee olla jo olemassa olevian ylisuurten merimetsopopulaatioiden rajoittaminen sekä merimetsokolonioiden leviämisen estäminen uusille alueille, etenkin lohi-, taimen- ja siikapitoisiin jokiin ja puroihin.\nJärjestöt korostavat, että ne eivät millään tavoin katso, että merimetso tulisi hävittää. On kuitenkin luotava mahdollisuudet rajoittaa merimetsokantaa siellä, missä se on kasvanut liian suureksi tai missä merimetso uhkaa heikkoja tai uhanalaisia kalakantoja. Edellytyksenä kalakantojen elpymiselle on luonnollisesti myös samanaikaisesti tapahtuva rehevöitymisen ja ylikalastuksen vähentäminen.\nNorges Jeger- och Fiskerforbund (NJFF)\n5. Bregnballe, T et al (2008). Skarver og fisk i Ringkøbing og Nissum Fjorde – en undersøgelse af skarvens prædation og effekter af skarvregulering 2002 – 2007. Faglig rapport fra DMU nr. 680.\n6. Koed, A et al (2006) Causes of mortality of Atlantic Salmon and ses trout smolts in a restored river and its estuary. River research and Applications 22, 69-78.\n7. N. Jepsen et al (2014). Betydningen af prædation på danske ferskvandsfiskebestande – en oversigt med fokus på skarv. DTU Aqua-rapport nr 283-2014.\n13. Hansson et al. Competition for the fish – Fish extraction from the Baltic Sea by humans, aquatic mammals and birds (ei julkaistu).


Kirjat Muu suhteet Julkkikset\n3.1.2013 10:00 Jenni S.\tKoko lailla kirjallisesti\n- Hei kulta, hän sanoo pehmeästi.\n- Hei, mies vastaa ja kuulostaa pöllämystyneelt. - En kai mä herättänyt sua? - Ei, et herättäny. Miten niin? - No kun sun ääni kuulostaa jotenkin oudolta.\n- Eikä kuulosta.\n- Kyllä se mun mielestä kuulosti.\n- Kiva ku soitit. Mitä kuuluu?\n- No ihan okei, on vaan vähä ikävä.\n- Miten siellä menee?\n- Hyvin. Täällä on ollu jotain kakskytviis astetta.\n- Täällä sataa.\n- No voi hitto.\nMieli & hyvä elämä Kirjat Julkkikset\n28.12.2012 09:20 Jenni S.\tKoko lailla kirjallisesti\nMuistot ovat merkillisiä. Tiedämme, ettei kaikkea voi muistaa, mutta entä jos muistamme väärin omat muistomme? Tai jos muistomme eivät edes ole omia, tai joku vie muistomme?\nVirpi Hämeen-Anttilan Tapetinvärinen pureutuu muistoihin ja minäkuvan rakentumiseen kiinnostavalla mutta ainakin alkuun hieman vaikeasti hahmottuvalla tavalla. Kirja kertoo kahdesta keski-ikäisestä naiskirjailijasta, joiden tiet kohtaavat aikuisena. Naiset olivat koulussa ”ystäviä”. Sana on lainausmerkeissä siksi, että ystävyys perustui siihen, ettei juuri muitakaan ystäviä ollut. Yksi oli ujo ja häpesi kotiaan, toinen sairaalloisen lihava ja häpesi kotiaan. Sitten tytöt kasvoivat, jotakin pahaa tapahtui heidän ystävyydelleen, mutta he selvivät tahoillaan. Heistä tuli ”tavallisia”. Kirjan päähenkilökirjailija näkee lehdessä artikkelin entisestä lihavasta Mimistä, nykyisestä hoikasta ”Annasta”, toisesta kirjailijasta. Hän ottaa vastentahtoisesti Mimiin yhteyttä ja naiset yrittävät tavata, mutta tapaamiset epäonnistuvat aina merkillisellä tavalla.\nEn ole lukenut Hämeen-Anttilan paria viimeisintä romaania, mutta muut olen. Huomasin heti, että tämä ei ole nyt sellainen älykäs ja sujuvasti etenevä viihderomaani kuin muut Hämeen-Anttilan teokset. Kirjan rakenne on sinänsä selkeä, mutta tapahtumat ja hahmot ovat niin outoja, että lukija alkaa pian ihmetellä, mikä on totta ja mikä ei. Se kai on tarkoituskin. Lopulta kirja kertoo isommista asioista kuin siitä, että ystävä tai toinen kirjailija voi varastaa muistosi ja käyttää niitä taiteessaan, pitää materiaalinaan. Senhän takia tätä kirjaa on tänä kirjakohusyksynä pidetty ajankohtaisena, mutta kyllä Tapetinvärinen on aina ajankohtainen. Se kertoo, ettei itseä saa unohtaa eikä omia rajoja kadottaa. Vaikka yrittäisit sulautua tapetinväriseksi, se ei onnistu, jos et ole sinut itsesi kanssa. Kaikki lukemani Hämeen-Anttilan teokset ovat olleet huolellista työtä, mutta tämä on lukemistani selvästi vakavin ja kenties kirjailijalle tärkein aiheeltaan.\nKirjan etuliepeessä sanotaan nimittäin Hämeen-Anttilan kirjoittavan nyt rohkean omakohtaisesti. Tapetinvärinen ei onneksi tarjoa tirkistysmateriaalia uteliaalle tai mollaa ketään, mutta kieltämättä kirjassa on tuntu, että kirjailija tietää, mistä kirjoittaa. Hämeen-Anttila on kertonut julkisuudessa vaikeasta lapsuudestaan, etenkin isäsuhteestaan, joka johti mm. arkuuteen ja syömishäiriöihin, aivan kuten Tapetinvärisen päähenkilö(i)llä.\nLukiessani minulla oli samanlainen fiilis kuin Riikka Pulkkisen Vieraan kanssa, eikä se johtunut vain syömishäiriöteemasta. Se johtui siitä, että taas tuntui, että kirjailija on vakavoitunut, jäntevöitynyt ja rohkaistunut, jättänyt kauniit kertomukset ja astunut uuteen. Olen pitänyt erityisesti Hämeen-Anttilan alkutuotannon lukuromaaneista, mutta iloitsen silti, että kirjailija uudistuu. Ja ainahan minä voin lukea niitä ensimmäisiä romaaneja uudestaan. Pitäisikin kokeilla.\nTekstinäyte s. 13:\nKirjoista olin erityisen katkera. Ne merkitsivät minulle niin paljon.\nOlin tottunut ajattelemaan, että vanhempani olivat hävittäneet nuoruuden päiväkirjani, vahingossa tai tahallaan, vaikka he kielsivät. Tai että olin itse pudottanut ne vahingossa roskasäkkiin, kun muutin omaan asuntoon.\nNyt, katsoessani Anna Hopean suuta, olin äkkiä aivan varma, että Mimi oli vienyt ne.\nMimi oli vienyt minulta ne vuodet, jotka uskoin kadottaneeni, piti niitä hallussaan ja teki niillä ties mitä.\nVirpi Hämeen-Anttila: Tapetinvärinen. Otava, 2012. Kannen kuvat Virpi Hämeen-Anttilan valokuva-albumeista, kannen suunnittelu Jussi Kaakinen\n23.9.2012 14:53 Jenni S.\tKoko lailla kirjallisesti\n"Tätä kirjaa oli ihana kirjoittaa!" aloitti Riikka Pulkkinen uuden Vieras-romaaninsa julkaisutilaisuuden muutama päivä sitten. Suosittu kirjailija myönsi, että edellisen teoksen, Totta, luominen oli välillä hankalaa, Vieraan kanssa Pulkkinen taas tunsi olevansa etuoikeutetussa asemassa. "Minulla on ihana työ: saa kirjoittaa, juoda kahvia ja syödä suklaata", hän kuvaili ja sanoi tunteeneensa samanlaista iloa kuin lapsena mieluisan asian parissa.\n- Mutta varsinainen kysymys kuuluu: kummat ovat onnellisempia, ne jotka eivät osaa kaivata koska eivät tiedä muusta, vai ne, jotka kaipaavat koska kantavat mukanaan niin monta maailmaa?


Sukuseura Silventoiset ja Silvennoiset ry\nSukuseura Silventoiset ja Silvennoiset ry on perustettu v. 1967 ja sen kotipaikka on Parikkala. Se tunnuksena on hirvi, jonka Venäjän Silventoiset ovat lahjoittaneet Suomessa asuville Silventoisille.\nSukuseura oli aluksi rajattu Mikkolanniemen Silventoisiin. Nyt sukuseura on laajennettu koko Suomen Silventoisiin ja Silvennoisiin, sillä molemmilla sukuhaaroilla voidaan sanoa olevan sama kantaisä. Sukunimi on ortodoksista alkuperää ja pohjana on henkilönimi Silvanos.\nSuvun tärkeimpinä sukuhaaroina pidetään Mikkolanniemen, Kerimäen, Parikkalan, Punkaharjun ja Sortavalan Silventoisia. Näistä haaroista on lähdetty Pietariin hopeasepän ja nuohoojan oppiin. Pietarissa sanotaan olleen 1800-luvun lopulla toistasataa suvun jäsentä. Siellä Silvennoiset muuttivat nimensä Silventoisiksi.\nSilvanos-muodosta tuli suomalainen muoto Silva ja siitä nimi Silvantoinen. Varhaisin maininta Silventoisen/Silvennoisen suvusta nimellä Silvantoinen on Savon ensimmäisessä maakirjassa vuodelta 1541. Nimemme on siis ollut monin paikoin paljon veroa maksavien joukossa.\n1600-luvulla vallitsevaksi muodoksi tuli Silvenoin(en). Kerimäen ensimmäinen kirkko Kerimäen Kallumäellä 1640-luvulla on rakennettu Heikki Antinpoika Silvenoisen maalle. Myöhemmästä suvun maanomistuksesta kertoo se, että Lappeenrannan teknillinen yliopisto sijaitsee Silventoisten maalla.\nYksi muoto 1800-luvulle asti on Silvandoinen(Siluandoin) ja Silvendoinen, joka Käkisalmen läänissä äännettiin Silventoinen. Tästä voitaneen tehdä se johtopäätös, että Silvennoinen on savolainen ja Silventoinen karjalainen muoto. Nimet Silvennoinen ja Silventoinen ovat monissa suvuissa ovat olleet rinnakkaisia viime vuosisadan puoliväliin asti. Lue tarkemmin Vesa Silventoisen tutkimus suvun ja sukunimen historiasta linkistä sukututkimus\nSukuseuran jäseneksi pääsee täyttämällä jäsenhakemuslomakkeen. Sukuseuran vuosittainen jäsenmaksu on 10€. Liittymismaksua uusilta jäseniltä ei toistaiseksi peritä.\nSukuseuran Silventoiset-Silvennoiset toiminnasta vastaa sukuneuvosto. Neuvostossa on viisi varsinaista ja kaksi varajäsentä. Yhteystiedot ja vastuualueet löytyvät täältä.\nHei! Sydämellinen kiitos edelliselle puheenjohtajalle Eija Haikolle kuluneista vuosista ja tehdystä työstä sukuseuran hyväksi hänen siirtäessä puheenjohtajan tehtävien hoidon miulle, samalla luovuttaen sukuseuran symbolin, hopeisen hirvipatsaan, huolehdittavakseni. Olen hoitanut sukukirjurin tehtäviä kahden viimeisen vuoden aikana, ja luottavaisin mielin katson eteenpäin nyt myös puheenjohtajana. Tukenani on tässä työssä sukuneuvosto, johon on valittu uusia jäseniä vuosikokouksessa 07.08.2021.\nOlen 59 vuotias ja asun Imatralla mieheni Vesan ja kahden kissan kanssa lapsuudenkodissani. Äitini sukujuuret olivat Kerimäellä, hän oli Jouhenniemen Silvennoisia. Kädentaidot ovat perintöä sitä kautta. Harrastan sukututkimuksen lisäksi käsitöitä, kudon kangaspuilla kodin tekstiilejä ja neulon jotain pientä. Olen lisäksi innostunut hautakivien kuvaamisesta.\nAurinkoista loppukesää ja alkavaa syksyä toivottaen Anne Poutanen\n© Sukuseura Silventoiset ja Silvennoiset ry


Täydennä Lotta Svärd 100 vuotta -kansiotasi!\nLottajärjestöllä on ollut valtava merkitys suomalaisten naisten asemaan ja rooliin yhteiskuntavastuun kantamisessa sekä sodan jälkeen Suomea jälleenrakennettaessa. Järjestö loi kattavan koulutusohjelman ja harjoitti myöhemmin myös modernia liiketoimintaa.\nLottien perustama Työmaahuolto otti tehtäväkseen muonittaa Pohjois-Suomen rakennustyömailla työskenteleviä. Olosuhteet olivat alkeelliset, mutta entisillä muonituslotilla oli sekä osaamista että kalustoa.\nKoskettavassa Lotta-mitalissa on autenttinen kuva-aihe vuodelta 1945. Neuvokkaat lotat perustivat Työmaahuollon keittiön junavaunuun Rovaniemellä vallinneiden tuhojen keskellä.\nAito 24 karaatin kultaus ja keräilijöiden suosima proof-laatu\nAutenttinen valokuva digitaalisesti viimeisteltynä\nToimitustakuu uuteen Jälleenrakennuksen kulmakivet -kokoelmaan\nRajoitettu lyöntimäärä, vain 5 000 kappaletta\nTutustumisetuna 14,50 euroa (norm. 29,90 + toimituskulut 6,95 euroa) – säästät yli 50 %!\nKivikkoiset kasvun vuodet kullatuissa mitaleissa\nJälleenrakennus leimasi sotien jälkeisen Suomen kehitystä ja ihmisten elämää 1940-luvun puolivälistä pitkälle 1950-luvulle. Kun tilaat Lotta-mitalin, saat toimitustakuun uuteen Jälleenrakennuksen kulmakivet -kokoelmaan. Historiallisen aikakauden vaiheita seuraava kokoelma sisältää yhteensä seitsemän aidolla 24 karaatin kultauksella viimeisteltyä mitalia.\nHuom! Jokainen mitali sopii Sinulla jo olevaan Lotta Svärd 100 vuotta -keräilykansioon.\nJatkossa saat Jälleenrakennuksen kulmakivet -kokoelman mitaleita yhden kerrallaan noin kuukauden välein hintaan 29 euroa (+ toimituskulut 6,95 euroa) kappale. Kokoelman kerääminen on täysin turvallista, sillä jokaisella lähetyksellä on 14 päivän palautusoikeus ja jatkat keräämistä juuri niin kauan kuin itse haluat.\nHyödynnä -50 % etu ja tee aikamatka Suomen jälleenrakennusvuosiin!\nKun tilaat Lotta-mitalin, saat toimitustakuun uuteen Jälleenrakennuksen kulmakivet -kokoelmaan. Historiallisen aikakauden vaiheita seuraava kokoelma sisältää yhteensä seitsemän aidolla 24 karaatin kultauksella viimeisteltyä mitalia. Jatkossa saat Jälleenrakennuksen kulmakivet -kokoelman mitaleita yhden kerrallaan noin kuukauden välein hintaan 29 euroa (+ toimituskulut 6,95 euroa) kappale. Kokoelman kerääminen on täysin turvallista, sillä jokaisella lähetyksellä on 14 päivän palautusoikeus ja jatkat keräämistä juuri niin kauan kuin itse haluat.


Laiskottelijan lempisarjat TOP10 ~ Notes on a life Laiskottelijan lempisarjat TOP10 ~ Notes on a life\nStella Harasek ~ 25.11.2014\nNettitelevisiopalvelut ovat tarjonneet loistoratkaisun minulle ja kaltaisilleni hyvää viihdettä rakastaville ihmisille, joiden arki ja aikataulut (puhumattakaan kärsivällisyydestä) eivät yksinkertaisesti taivu sarjojen seuraamiseen jakso kerrallaan televisiokanavien tarjoamaan tahtiin. Viikonlopuista ja vapaapäivistä tuli kertalaakista sata kertaa paremmat, kun Netflix löysi tiensä elämääni. Joskus (usein) mikään ei vaan voita etikkasipsikulhoa ja viltin alta väijyttyä sarjamaratonia. Yksin, kaksin, porukalla – kaikki käy, kunhan seuraava jakso alkaa edellisen päätyttyä. Laiskan lorvailun täydellisimmillään tunnistaa siitä, että vaikein tehtävä on päättää kuka hakee pizzan (ja ylipuhua poikaystävä antamaan maistiainen omastaan).\nSamsungilta saamamme uuden telkun myötä myös HBO Nordic on tullut tutuksi – televisiosta kun löytyy suosituimmat sovellukset ja striimauspalvelut asennettuna valmiiksi. Vaivattomasti toimivaa tekniikkaa arvostava humanisti kiittää. Olen löytänyt palvelusta paljon loistavia sarjoja, sekä uusia että unohtuntuneita ikiklassikoita. Sekä Netflix että HBO Nordic muuten tarjoavat uusille käyttäjille ilmaisen tutustumisjakson, joika olen itsekin hyödyntänyt. Kokeile omalla vastuulla – saatat jäädä koukkuun.\nTeidän iloksi ja inspiraatioksi listasin lorvimiseen sopivat lempisarjani, jotka löytyvät nettitelevision tarjonnasta. Ehkä kärkikymmenikön joukosta löytyy uusia suosikkeja teillekin? Siellä ne ovat ja odottavat, sitten kun sinulle sopii. Aaah.\n(1) How I Met Your Mother (Netflix)\nHyvän mielen sarjojen ehdoton ykkönen, jonka juoni pyörii tosirakkautta vaihtelevalla menestyksellä metsästävän arkkitehdin ja tämän ystävien ympärillä. Jos pidit Friendseistä, pidät todennäköisesti tästäkin. HIMYM pelasti minut muutama vuosi sitten kun vietin yhden vuodenvaihteen sängyssä ja yritin toipua vastoinkäymisestä nimeltä elämä – kolme kautta myöhemmin olin takaisin elävien kirjoissa. Parasta nopeasti kiintyvän katsojan kannalta onkin, että sarja ei lopu ihan heti kesken: sitä on tehty nimittäin kokonaiset yhdeksän kautta. Luopumisen tuska oli tosin sitäkin hirvittävämpi, kun viimeinen jakso oli katsottu. That horrible moment when you finish watching your favorite TV show and you don’t know what to do with your life anymore.\n(2) Modern Family (Netflix)\nPoikaystävä esitteli minulle Modern Familyn, josta täyttikin nopeasti HIMYMin repimän reiän sielussani. Kolmen erilaisen perheen elämään keskittyvä sarja saattaa kuulostaa tylsältä, mutta on kaikkea muuta. Älykäs tilannekomediasarja sisältää niin oivalluksia kuin sivalluksia arjesta, perhe-elämästä ja nykypäivästä. Pulmusten ystäville Ed O’Neill onkin tuttu. Tämän vaimoaan näyttelevä Sophia Vergara on niin ihana, että kosisin välittömästi, jos voisin. Ei ihme, että sarja on palkittu vuosittaisessa Emmy-gaalassa viidesti peräkkäin parhaana komediasarjana.\n(3) Girls (HBO Nordic)\nLena Dunhamin luoma menestyssarja Girls nimettiin alkaessaan uudeksi Sex And The Cityksi, mutta minusta sarjoilla ei ole muuta tekemistä keskenään kuin neljä naista ja New York. Sarjan arkirealistinen lähestymistapa henkilöihinsä on kerännyt niin kehuja kuin kritiikkiä, minä kuulun niihin jotka pitävät siitä. Kaksikymppisten päähenkilöiden elämä pyörii ihmissuhdehuolien, rahaongelmien ja muiden arkisten asioiden ympärillä: uuden sukupolvikirjailijan ura ei etene ihan odotusten mukaan eikä muutenkaan aina mene niin kuin Strömssössä. Kun Girlsin nuhjuisen kerronnan uutuudenviehätys häviää, jäljelle jää silti nopeatempoinen ja nokkela dialogi sekä hillittömän hyvä musiikki. Jos et kestä sarjan kiusallisia seksikohtauksia ja pieruverkkareissaan panikoivaa päähenkilöä, googlaa silti soundtrack.\n(4) Orange is the new black (Netflix)\nTositapahtumiin perustuva sarja keskiluokkaisesta kolmekymppisestä, joka päätyy vankilaan nuoruudenaikaisen väärän valintansa takia, on tainnut Netflixin omista tuotannoista herättää eniten huomiota. Aiheet seilaavat välillä syvemmissäkin vesissä, mutta kepeä käsittelytapa tekee sarjasta silti kevyen katsottavan. Hersyvät henkilöhahmot ja musta huumori koukuttavat. Päähenkilö Piper Chapman ei ole esikuva kenellekään, mutta lempeän ironinen linssi, jonka läpi häntä kuvataan, saa samaistumaan. Sarja sisältää myös erilaisia opetuksia, joista voi ottaa tai olla ottamatta opikseen, kuten: älä riisu pöksyjäsi vankilassa. Mutta jos riisut, älä jää siitä kiinni.\n(5) New Girl (Netflix)\nJos et pidä Zooey Deschanelista, New Girl ei ole sinua varten. Sarjan keskipiste on Zooeyn esittämä ja kovin näyttelijänsä oloinen Jessica, joka eroaa pettävästä poikaystävästään ja muuttaa kommuuniin kolmen miehen keskelle. Hyväntuulinen peruskomedia toimii kuin tauti – kunhan pääsee yli siitä, että kolmekymppinen luokanopettaja käyttäytyy kuin teinityttö. Ajankuva sekin, sinänsä.\n(6) Masters Of Sex (HBO Nordic)\nThomas Maierin samannimiseen kirjaan perustuva sarja kertoo naisen seksuaalisuuteen liitettyjä tabuja romuttaneista tutkijoista William Mastersista ja hänen assistentistaan, Virginia Johnsonista. Sarja käsittelee kutkuttavaa aihettaan kainostelemattomalla kliinisyydellä. Kuiva huumori ja hitaasti aukeavat henkilöhahmot ottavat salakavalasti valtaansa. Tärkein syy katsoa sarjaa on silti Johnsonia näyttelevä Lizzy Caplan. Siinä toinen vaimoehdokas. (Olenkohan katsonut liikaa Orange Is The New Blackia?)\n(7) Arrested Developement (Netflix)\nJos vatipäiset sukulaiset, absurdi huumori ja yleinen sekoilu puhuttelevat, tämä sarja on sinua varten. Voin vakuuttaa, että sen jälkeen oma perheesi tuntuu täysin normaalilta. Huonoina päivinä voit myös lohduttautua sillä, että Tobias Fünkella on aina vaikeampaa kuin sinulla.\n(8) Silicon Valley (HBO Nordic)\nPoikaystäväni löytö tämäkin. Silicon Valley kertoo startup -skenen syövereihin sukeltavasta koodarijengistä. Tekijätiimillä on homma hallussa: henkilöhahmot ovat kaikessa sekopäisyydessään täysin uskottavat ja dialogi on hillitön. Huumori aukeaa myös katsojalle, joka ei tiedä mitään startup-yrityksistä, Piilaaksosta tai siitä millaista on olla sosiaalisilta taidoiltaan kömpelö koodari. Ensimmäinen kausi takana, seuraavaa odotellessa.\n(9) The Office (Netflix)\nDokumentin tavoin kuvattu klassikkosarja, jonka jokaisen pitäisi nähdä. Tarkoitan tietysti alkuperäistä brittiversiota, jossa Ricky Gervais loistaa niin käsikirjoittajana kuin päänäyttelijänä. Jokainen toimistotyötä tehnyt on törmännyt näihin henkilöhahmoihin omassa elämässään. Myötähäpeän määrä on loputon. Ja Ricky, Ricky on niin briljantti etteivät sanat riitä. Netflixistä löytyy myös Rickyn toinen sarja, Extras, jossa sukelletaan televisio- ja elokuvateollisuuden raadolliseen maailmaan.\n(10) Eastbound & Down (HBO Nordic)\nEn todellakaan tiedä miksi jäin koukkuun uransa huippuhetket ohittaneesta baseball-tähdestä kertovaan sarjaan täynnä kiusallisia hetkiä ja raivostuttavia henkilöhahmoja, joiden aiheuttama myötähäpeä saa tukan tippumaan päästä. Ehkä juuri siksi. Sarja on tunnetuiden tekijöidensä kokeellinen komedia – kavereiden kesken on ilmeisesti vedetty just niin överiksi kuin vain kavereiden kesken voi. Danny McBride on lyömättömän loistava Kenny Powersina, josta on alussa todella vaikea pitää ja lopussa jostain selittämättömästä syystä todella vaikea olla pitämättä. Will Ferrell ja Matthew McConaughey heittäytyvät roolihahmoihinsa ilman pienintäkään yritystä tehdä mitään vakavasti otettavaa. Sarja on hämmentävä yhdistelmä raadollista arkirealismia ja häpeilemätöntä hölmöilyä. Joka kerta kun juoni lähtee käsistä (ja sitä sattuu usein), käsikirjoittajat pikaliimaavat papapelin uudestaan käänteellä, jota kukaan ei olisi osannut arvata. A wild, weird and moving journey, luki jossain arvostelussa. Pitää paikkansa.\nLöytyikö joukosta tuttuja suosikkeja? Saa myös vinkata omista lemppareistaan!\n34 thoughts on “Laiskottelijan lempisarjat TOP10”\nKiki on 1.12.2014 at 15:09 said:\nThe Killing. Älyttömän koukuttavat neljä kautta!\n-A- on 28.11.2014 at 18:21 said:\nShameless, Jenkkiversiona, aivan paras. Kun katsoo edes pari jaksoa on koukuttunut. Keskiössä narsistinen huumeaddikti isä ja hänen parikymppinen tyttärensä joka elättää pikkusisaruksiaan hanttihommilla. Komediaa, draamaa sekoittava laatusarja ja loistavia (nuoria) näyttelijöitä. Ei pikkusievää.\nElinaK on 28.11.2014 at 11:04 said:\nSuosittelen lämpimästi tutustumaan netflixissä “Better off Ted” -nimiseen sarjaan. Sitä on tehty vain pari kautta, mutta sarja on aivan älyttömän hauska kuvaus äärimmilleen viedystä amerikkalaisesta megakorporaatiosta. Sarja kuvaa muutaman kerroksen porukkaa, jotka tekevät tuotekehitystä firman uusia myyntivaltteja etsien. Yhtiön moraali on hyvin kyseenalainen ja mehevimmät naurut tulevatkin siitä kun yhtiön välipomo (Portia De Rossi) selittää työntekijöille yhtiön oikkuja parhain päin. Suosittelen erittäin vahvasti (nimim. omia lempparisarjojani oli listallasi ainaki Modern Family ja Arrested Development, joten veikkaan että Ted uppoaa myös)\nKristiina on 27.11.2014 at 16:47 said:\nNetflixistä löysin ihanan Sherlockin lisäksi jännittävän brittisarjan the Bletchley Circle, joka kertoo toisen maailmansodan aikana koodinmurtajina toimineista naisista sodan jälkeen.\nAnna on 27.11.2014 at 13:14 said:\nAivan ehdottomasti True Detective, Suits ja Boardwalk Empire. Listastasi päätellen meillä on aika sama maku, joten uskoisi kolahtavan! True Detective on todella synkkä, mutta koukuttava dekkarijuttu. Ihanan hidastempoinen. Suits on pintakiiltoa ja koomisia henkilöhahmoja. Nokkelaa dialogia ja voittamattomia lakimiehiä. Boardwalk Empire on 1900-luvun alun gangsterimeininkiä ja korruptoitunutta politiikkaa. Ihmissuhteita ja Tarantinomaista raakuutta. TD ja BE on HBOlla ja Suits Netflixissä :)\nAnne on 27.11.2014 at 11:18 said:\nSilta! Kummatkin tuokkarit. En todellakaan ole ollut aiemmin dekkarisarjojen ystävä, mutta tässä pohjoismaalaisessa sarjassa on sitä jotain melankolisuutta (alkaen jo kauniista tunnaribiisistä) mistä pidän, ja päähenkilöossä on sen verran särmää, että naurattaa jos ei itketä. Suosittelen! Noista sun mainitsemista lemppareina oitnb, Girls ja Office.\nLaura on 27.11.2014 at 00:28 said:\nHomeland eli Claire Danesin tähdittämä Isänmaan puolesta. Niin koukuttava, että se täytyy katsoa käytännössä yhdeltä istumalta. Tai ne, toistaiseksi kolme kautta.\nAnonyymi on 26.11.2014 at 21:28 said:\nBoss (ainakin eka kausi). Toinen lähti vähän lapasesta. Kelsey Grammer ei niin mukavana kaupunginjohtajana. Tosin, luulen että YLE esittää tuota sarjaa parhaillaan.\nHouse of Cardsille vahva suositus täältäkin. Loistavasti tehty sarja, upea stailaus, minusta hieno kuvaus. Harkittu ja viimeistely. Vähän niinkuin Frank ja hänen elämänsä. :-B\nRiikka on 26.11.2014 at 21:14 said:\nJes, lisää katsottavaa! Olen itse kattonut useamman listaamistasi, joten mielenkiinnolla odotan millaisia näistä paljastuu. Mä oon todella huono bongaamaan uutta katsottavaa siitä valtavasta sarjojen valikoimasta, joten tälläset listaukset on ihan mahtavia. Lähipiirin suositukset on jo koluttu läpi, joten ei muuta kuin näiden kimppuun! :)\nsusanna on 26.11.2014 at 20:03 said:\nHouse of Cards ja Mad Men!\nSilja on 26.11.2014 at 18:43 said:\nParks and Recreation <3 Eka kausi on tosiaan hiukan heikompi, mutta sen jälkeen pelkkää kultaa.\nbore on 26.11.2014 at 17:06 said:\nBreaking Badille vahva suositus! Tulin keväällä hieman jälkijunassa, mutta ne pari viikkoa meni kyllä sitten sarjan parissa ja ajatus “mä katon tästä seuraavasta jaksosta vaan puolet” ei oikein toiminu kun havahtu aamuyöllä siihen että ehkä pitäis myös nukkua :D\nMuita hyviä ja katsastamisen arvosia It’s Always Sunny in Philadelphia, The Returned, True Detective, Bored to Death ja How to Make It in America.\nKatja on 26.11.2014 at 16:49 said:\nBreaking Bad!! Ja House of Cards :)\nAnonymous on 26.11.2014 at 14:14 said:\nBreaking Bad on Netflixillä. Vahva suositus!!\nMaria on 26.11.2014 at 12:57 said:\nRicky Gervais -faneille suosittelen myös Netflixistä löytyvää sarjaa Derek. Ennakkoon ehkä vähän jännittää: sarjan aihealueen ja Gervaisin myötähäpeähistorian tuntien pelottaa, voiko tästä sarjasta tulla muuta kuin sanomista. Officen ja Extrasin faneille ensimmäiset minuutit ovat taatusti hieman hämmentäviä, mutta lopulta sarja naurattaa, itkettää ja saa todellakin rakastumaan itseensä. Varmaan sarja on kyllä sellainen, jota joko rakastaa tai vihaa – minun mielestäni tämä on kuitenkin todella mielenkiintoinen uusi aluevaltaus Gervaisin tuotannossa!\nAnne on 30.11.2014 at 19:09 said:\nMinäkin suosittelen Derekiä. Ensin tuli hieman kiusaantunut olo; tehdäänkö tässä nyt tosiaan väkisin syvällistä sarjaa. Mutta joka jakso koskettaa ja naurattaa ihan tosissaan. Jotenkin virkistävä ja elämänmakuinen.\nChilli on 26.11.2014 at 12:12 said:\nHBO:lta suosittelen ehdottomasti katsomaan The Honourable Woman -sarjan. Eka kausi ilmestynyt kokonaan. Pääosassa ihana ja mahtava Maggie Gyllenhaal <3\nMutta mä tykkäänkin just tällasista poliittisista jännäreistä…\nJa Stella, ootko ikinä kattonut Flight of the Concordsia?? Vois olla just sulle tehty sarja! Hulvattoman hauska!\nElina on 26.11.2014 at 11:29 said:\nMAD MEN!! Kun katsot muutaman jakson niin tiedät miksi ;)\nEnne on 26.11.2014 at 11:12 said:\nTrue Detective ja The Killing (Jälkiä jättämättä), ehkä parhaat rikossarjat mitä kuunaan on tehty. (No okei, The Wiren lisäksi.)\nJenni on 26.11.2014 at 09:16 said:\nHouse of Cards ja tanskalaisruotsalainen Silta!\njmp on 26.11.2014 at 03:29 said:\nListalta löytyi muutama oma suosikki: The Office ja Girls, sekä Modern Family ja HIMYM, joille lämpenin vähän hitaammin.\nSuositukset näille: Fargo, Game of Thrones, Breaking Bad ja The Newsroom. Ja vanhemmat ikisuosikit Sopranos, Twin Peaks, Frasier ja Seinfeld. Niin ja Babylon 5! Sekä heitetään vielä Jeeves & Wooster. :) Antaisin mahdollisuuden myös The Officen U.S. versiolle, jota aluksi itsekin vastustelin.\nSara on 26.11.2014 at 01:56 said:\nTäältäkin lähtee ääni Parks and Recreatonille. Loistavaa huumoria ja sarja vain paranee edetessään!\nJenni L. on 25.11.2014 at 22:53 said:\nMäkin huutelen House of Cardsin puolesta! Loistava, loistava, loistava! Niin, ja eikö HIMYM:ä tehty yhdeksän kautta? Tosin en tiedä löytyykö viimeinen kausi Netflixistä vielä/lainkaan.\nSofie on 25.11.2014 at 21:39 said:\nParks and Rec – ehkä paras sarja ikinä (saatoin sanoa näin myös aikoinaan HIMYMistä)! Suosittelen erittäin, erittän lämpimästi. Ekat n. kuusi jaksoa on vähän meh, mutta jos vaan jaksaa niiden ohi niin alkaa tapahtua.\nSamoin suosittelen Community-sarjaa ja vinkki: aloita sarjan katsominen “Modern Warfare” (1.23.) jaksosta! :)\nonerva on 25.11.2014 at 21:09 said:\nEhdottomasti katsomisen arvoinen sarja on House of Cards!\nPoliittinen draama jossa juonen käänteitä riittää ja jossa yhdistyy erinomainen näytteleminen sekä loistava dialogi!\nPäänäyttelijänä Kevin Spacey joka tekee Emmy arvoisen roolisuorituksen, suosittelen lämpimästi :)\nH on 25.11.2014 at 20:13 said:\nJee! Lisää tälläisiä listoja!\nJenni on 25.11.2014 at 19:10 said:\nNetflixin helmi: tanskalaissarja Rita! Valitettavasti löytyy vaan yks tuotantokausi. Toista odotellessa :)\nMaiju on 25.11.2014 at 19:03 said:\nHBO:n Looking! Kuin Girls mutta homomiehillä.\nMaggie on 25.11.2014 at 18:59 said:\nMissä ihmeessä on Breaking Bad? En muista nähneeni sen veroista sarjaa. Lämpimät suositukset!\nEmilia on 25.11.2014 at 18:58 said:\nSuosittelen lämpimästi myös näitä: It’s Always Sunny in Philadelphia, Coupling (brittiversio) ja Green Wing. Viimeisen huumori iskee kuin Yhden tähden Jaloviina.\nLee on 25.11.2014 at 18:43 said:\nIHANAA! Tämä lista pelastaa loppuvuoden <3 <3\nLapa on 25.11.2014 at 18:11 said:\nVinkkaus: The Leftovers. Justin Theroux, Max Ricterin musat ja jäätävän hyvä juonikuljetus.\nStella Harasek on 25.11.2014 at 18:21 said:\nKiitos, nappaan tämän katselulistalle!\nTiina on 29.11.2014 at 14:18 said:\nTodellakin ihan järkyttävän hyvä sarja! Ja suureksi osaksi Max Richterin ansiosta!


Uusi yliopisto juhlisti valmistuneita! | Tampereen korkeakouluyhteisö\n›Uusi yliopisto juhlisti valmistuneita!\nUusi yliopisto juhlisti valmistuneita!\nValmistuneet saapuivat juhlasaliin kulkueena.\nYliopiston keskustan kampuksella vietettiin perjantaina valmistuneiden juhlia. Paikalla oli yli 700 juhlijaa vauvasta vaariin.\nPäätalon juhlasalin jokainen penkki oli täynnä perjantai-iltana, kun Tampereen yliopistosta valmistuneita juhlistettiin. Uusi monitieteinen yliopisto näkyi juhlijoiden joukossa, sillä paikalla oli useita Hervannan kampuksella opiskelleita. Viikkoa aikaisemmin Hervannan kampuksella järjestetyissä valmistuneiden juhlissa oli myös opiskelijoita keskustan kampukselta.\nPerheen pienimmät oli otettu juhlissa huomioon. Varhaiskasvatuksen opiskelijat järjestivät lapsille tekemistä samalla, kun aikuiset siirtyivät juhlasaliin.\nTänä keväänä juhlapäivään mennessä Tampereen yliopistosta on valmistunut 650 maisteria, diplomi-insinööriä ja arkkitehtia. Lääkäreitä valmistui 105.\nKirsi Henriksson ponnisti Tampereelta kansainvälisiin kriisinhallintatehtäviin.\nTillikan tarjoilijasta Kriisinhallintakeskuksen johtajaksi\nJuhlapuheen piti Tampereen yliopiston alumni, Kriisinhallintakeskuksen johtaja, Kirsi Henriksson. Puheessaan Henriksson kertoi, että oma valmistuminen vei aikoinaan kahdeksan vuotta. Väitöskirja on edelleen työn alla.\n– Tulen aina lämpimällä mielellä yliopistolle, koska minulla on niin hyvät muistot opiskeluajoista. Väitöskirja on edelleen ikuisessa kielentarkastuksessa, mutta aion kyllä joskus saada sen valmiiksi. Onneksi väitöskirjan aihe on historian piiristä, niin se ei ole vanhentunut. Minusta tuntuu, että aihe saattaa jopa olla nyt ajankohtaisempi kuin aikoinaan, Henriksson naurahtaa.\nTyöurallaan Henriksson on toiminut monissa haastavissa tilanteissa. Nigerin presidentti myönsi hänelle kunniamerkin, kun suomalaisen johtama EU:n siviilikriisinhallintaoperaatio sai hallitsemattoman pakolaisvaelluksen kontrolliin Agadezin kaupungissa. Afrikan työmatkoillaan Henriksson on myös sairastanut malarian kolme kertaa.\nJuhlasali oli tupaten täynnä väkeä.\nHenriksson kokee urallaan hyötyneensä erityisesti laajasta opiskelutaustastaan.\n– En ikinä voinut kuvitella, että olisin näissä hommissa, missä nyt olen. Kaikkein suurin etu urallani on ollut se, että minulla on hyvin laaja-alainen opiskelu- ja elämänkokemus. Mielestäni varsinkin historia on sellainen aine, joka toimii hyvänä pohjana erilaisten kriisien ymmärtämisessä, Henriksson totesi.\nElämänkokemuksen kartuttaminen alkoi jo opiskeluaikoina, kun Henriksson hankki lisätuloja tarjoilijana.\n– Olen sellainen tavallinen opiskelija, joka työskenteli koko opintojen ajan. Pääasiassa tein tarjoilijan hommia Tillikassa, Henriksson totesi.\nJenna Nurminen valmistui opettajaksi ja suunnittelee seuraavaksi työnhakua.\nOpettaja nauttii ensin valmistumisesta, sitten alkaa työnhaku\nJenna Nurminen aloitti opintonsa ensin Raumalla ja haki myöhemmin siirron Tampereen yliopistoon. Kasvatustieteistä valmistunut uusi maisteri ei vielä ole lyönyt lukkoon tulevaisuuden suunnitelmiaan.\n– Kun nyt olen saanut gradun palautettua ja se on hyväksytty, olen koettanut vaan olla ihan rauhassa. Työnhaku on sekin työtä, Nurminen sanoi.\nTulevaa asuinpaikkaansa Nurminen ei vielä ole päättänyt. Vaikka taskussa onkin opettajan pätevyys, tuleva työpaikka saattaa löytyä myös toiselta alalta.\n– En ole poissulkenut esimerkiksi henkilöstöhallinnon hommia. Katsotaan mitä tapahtuu, Nurminen kertoi.\nJudoka Samuli Viitanen tähtää Tokion olympialaisiin maisterintutkinto taskussaan.\nMaisteri tähtää olympialaisiin\nKauppatieteistä pääaineenaan laskentatoimi valmistunut Samuli Viitanen on ollut vuoden alusta lähtien työelämässä. 26-vuotiaan maisterin elämään mahtuu akateemisten opintojen ja töiden lisäksi myös kilpaurheilua: vuonna 1993 syntynyt Viitanen kilpailee judossa 90 kilon sarjassa ja tavoittelee paikkaa vuoden 2020 Tokion olympialaisista.\n– Sellainen palapeli on itselläni tällä hetkellä. Olympialaiset ovat tähtäimessä, Viitanen totesi juuri ennen juhlaseremonian alkua.\nQin He valitsi Tampereen yliopiston laadukkaan opetuksen takia.\nTampere tunnetaan Kiinassa asti\nTampereen yliopisto houkuttelee paljon opiskelijoita myös ulkomailta. Yksi kansainvälisistä opiskelijoista on Kiinasta kotoisin oleva Qin He, joka valmistui Information Technology, Data Engineering and Machine Learning -maisteriohjelmasta.\nShanghaista aina Pirkanmaalle asti muuttanut Qin He on opiskelujensa aikana tykästynyt Tampereeseen.\n– Tampere on erittäin kaunis kaupunki, kuten koko Suomi. Kesä on kyllä paras vuodenaika Suomessa. Nautin erityisen paljon juhannusjuhlista viime kesänä, Qin He totesi.\nKesätyön jälkeen Qin He aikoo jatkaa opintojaan. Tampereen lisäksi hän on hakenut myös muutamaan muuhun korkeakouluun.\n– Juhlien jälkeen jään malttamattomana odottamaan tuloksia jatko-opinnoistani, Qin He sanoi.\nKesän jälkeen yliopisto pääsee normaaliin arkeen\nRehtori Mari Walls oli juhlahumun keskellä erittäin iloinen uudesta merkkipaalusta Tampereen yliopiston historiassa.\n– Tosi upeaa, että ollaan niin pitkällä, että meiltä valmistuu ensimmäiset opiskelijat. Me tarvitsemme näiden nuorten ihmisten taitoja ja osaamista suomalaisessa yhteiskunnassa. Toivottavasti kaikki löytävät paikkansa, ja uskon kyllä, että näin käy, Walls sanoi.\nKevät on ollut uuden yliopiston henkilöstölle työntäyteinen. Rehtori kiittikin henkilöstöä ahkerasta työstä, jota uuden korkeakouluyhteisön luominen on vaatinut.\n– Tosi paljon on ollut töitä kevään aikana meillä kaikilla. Olen kuitenkin hirveän tyytyväinen siihen, että olemme päässeet pisteeseen, jossa laiva alkaa kääntyä. Lomien jälkeen meillä alkaa normaali syksy, ja pääsemme normaaliin työtahtiin. Tämä on meidän henkilöstölle todella tärkeää, Walls sanoi.\nJuhlien jälkeen rehtori kääntää katsettaan jo tulevaan.\n– Seuraava opiskelijapolvi tulee kesän jälkeen taloon sisään, mikä aloittaa uuden taipaleen. Ja sehän on yliopistolle huippuasia, että he ovat hakeutuneet meidän yliopistoon. Haluamme pitää heistä mahdollisimman hyvää huolta, Walls sanoi.


Tarinoita työelämästä 2/10 – raporttia pukkaa\n25.5.2014 25.5.2014 tejuila00 Jätä kommentti\n…Puhelin soi, toimiston ovi käy yhtenään, asiakkailla on paljon huolia, faxi laulaa ja sähköpostit kilahtelevat ja minä yritän keskittyä raportin tekoon. Siis yritän. Ei siitä mitään tule, kun työt häiritsevät. Siirrän homman huomiselle.\nAloitan seuraavana aamuna raportin tekemisen jo ennen työvuoroni alkamista ja huolestun toden teolla. Minusta tuntuu, että ammattinimikkeeni on vuosien myötä muuttunut. Minusta on tullut raporttien kirjoittaja, kirjaileva raportisti, ilmiselvä raportteri. Pitäisiköhän palkkaani tarkistaa?\nMinun on vaikeaa kirjoittaa raporttia siitä, mitä olen lähivuodet työkseni tehnyt, koska olen tehnyt vain raportteja. En kai kuitenkaan voi kirjoittaa raporttia siitä kuinka kirjoitan jatkuvasti raportteja milloin mistäkin asiasta milloin mihinkin instanssiin. Työtehtäväni eivät kyllä vastaa ollenkaan työnkuvaani.\nKirjoitan raportin siitä, että mitä tekisin, jos minun kaikki aikani ei kuluisi raporttien kirjoittamiseen. Kuinka panostaisin perustehtävääni enkä vilkuilisi alituiseen seinäkelloa. Kuinka kokisin suunnatonta tyydytystä työssäni ja iloitsisin yhdessä työkavereideni kanssa saavutetuista tuloksista ja ylitetyistä esteistä. Ja kuinka mukavaa olisi töiden jälkeen olla kotona rauhallisella mielellä ilman, että kirjoittamattomat ja lukemattomat raportit pyörivät päässäni. Kirjoitan raporttiini myös, että mitä kaikkea olisin nytkin kerennyt tehdä, jos en kirjoittaisi tätä raporttia. Ehdotan raportin lopussa, että raportteja voitaisiin jatkossa kirjoittaa vähemmän. Olen tyytyväinen lopputulokseen, tulostan raportin ja laitan sen eteenpäin.\nSeuraavana päivänä minua odottaa työpöydälläni kirje. Minua pyydetään kirjoittamaan selventävä raportti edellisen päivän oudosta raportistani ja kehotetaan ottamaan yhteyttä pikimmiten työterveyshuoltoon.\nPuhelin soi, toimiston ovi käy yhtenään, asiakkailla on paljon huolia, faxi laulaa ja sähköpostit kilahtelevat ja minä yritän keskittyä ennen työterveyslääkärille menemistä uusimman raportin tekoon. Siis yritän. Ei siitä mitään tule, kun työt häiritsevät. Siirrän suosiolla homman huomiselle…\nTerveydenhuollon puolen lisääntyneistä töistä ja kiireestä on puhuttu paljon. Lue, mihin kaksi lääkäriä Pekka Kirstilä ja Tiina Ahonen kokevat lääkärin ajan menevän.\nPekka Kirstilän haastattelu\nTiina Ahosen haastattelu\n← Tarinoita työelämästä 1/10 – sitouttaminen ja sitoutuminen\nRaunioista kasvaa uutta →


Pieces of perfection: toukokuuta 2012\nPic fic: Raise your weapon\nHelloy kaikki 111 lukijaa! Mikä juhlanumero!\nOn taas vierähtänyt liikaa siitä kun laitoin viime postaukseni... Minusta ei saa aktiivisempaa bloggaajaa olen pahoillani, mutta jos pyrkisin edes kerran kuussa postaamaan... No äh, nyt on ollut paljon kokeita ja menoa, kesällä on aikaa postailla enemmän ;3 Sielunsirpaleetkin täyttää kohta jo vuosia, woo!!\nOlen otettu äänestyksistänne, oikeasti. On se ihanaa kun ihmiset ovat kärsivällisiä n3n Helatorstai olikin ollut miulle jotenkin toiminnallinen päivä, jesjes sain aikaiseksi kaikenlaista! Kuten tämän pic ficin :3\nMutta pitemmittä puheitta;\nPic fic: Raise you weapon\nReina: *hyräilee surullista melodiaa*\nReina: Olinkohan Meenalle liian suorasanainen?\nReina: En ole ikinä pitänyt hänestä mutta ymmärän kyllä että hänellä on rankkaa.\nReina: Muistan kyllä miltä se tuntui muuttua demoniksi. Mutta hänellä se lienee vielä rankempaa.\nReina: Mutta toisaalta, ei tämä maailma näytä sen pahemmalta demoninkaan silmin. Ei se ole näkökentästä kiinni, vaan siitä miten katsoo maailmaa. Näkökulmasta.\nReina: Tämä maailma on kyllä loppujen lopuksi äärimmäisen yksinkertainen. Mitäköhän ihmettä minäkin nyt ajattelen, pitäisi miettiä tärkeämpiäkin asioita...\nReina: Isä... Millainen sinäkin mahdoit olla?\nReina: *hyppäys* hoplaa~\nReina: Siitä on jo yli puoli vuotta kun se tapahtui... Minä ja Meena muutuimme, El ilmestyi, pimeys karkasi pois ja kaikille tuli hyvä mieli.\nReina: Mutta onko kaikki enää niin yksinkertaista? Onko uusi uhka jo valmiina odottamassa? Kuka se Lucifer oikein oli? Ja minun isäni...\n*kohottaa käden iskuun*\nOn se meidän tyttö aika ninja...\nReina: Et kuule onnistu samassa tempussa kahdesti! Tiedätkö kuinka ärsyttävää on kun hiippailet aina takaapäin?\nReina: Miksi ihmeessä minä kiinnostan nykyään kaikkia niin paljon?!\nHaku: Mitenniin kaikkia? Ei kai vain...\nReina: Niin, toisinkuin eräät kohtasin henkilön joka suostui kertomaan menneisyydestäni ja kappas, isäni onkin ollut hirmuinen tyranniruhtinas.\nHaku: Reina kuule, minun on enemmän kuin tärkeää saada tietää kuka sinulle kertoi isästäsi. Kyse on elämästä ja kuolemasta, ja sinusta myös.\nReina: Eräs komea demoninuorukainen, vaaleat hiukset ja lilat silmät... Ja söpö saksalaisaksentti. Nimeksi hän sanoi Lucifer.\nHaku: Vooi ei...!\nReina: Haluaisin mielläni kuulla lisääkin isästäni, sinä ilmeisesti tiedät hänestä jotain?\nHaku: *puhuu itsekseen* missä hän voi olla... Elämä sentään on vain yksi keino ottaa siitä selvää...!\nReina: Haluan kuulla jotain tai tapan sinut.. Haluan vast... Hei! En antanut lupaa häipyä!!\nHaku: Sori nyt on mentävä!\nReina: Tule takaisin idiootti!! Äh juuri tuollaiset ihmiset sitten osaavat ottaa päähän...\nReina: Ei olisi ehkä pitänyt kertoa Luciferistä. Noh, jos meno menee hankalaksi niin puutun tuon Hakun toimintaan. Kumma tyyppi...\nHaku: Anna anteeksi että olen hyljännyt itseni. Itseni, ja kaikki voimani, taitoni ja uskoni.\nHaku: Pyydän, anna velhon tarttua miekkaan vielä kerran....\nHaku: Tässä lienee parempi paikka. Ei ole liian auringossa.\nHaku: On aika vapautua jälleen...\nHaku: Pyydän, anna minun osoittaa että olen yhä arvoisesi taistelija...\nHaku: Olet yhä niin kaunis... Ja niin terävä.\nHaku: Kelpaisikohan tämä?\nHaku: Mikä vapauden tunne...\nTaidan olla valmis...\nHaku: Odotappas vain verenimijälumikki, kohta olet mennyttä!!\nHaku: Täällä hänen täytyy olla.... Tunnen sen!\nLucifer: Kappas, mitäs kissimirrivelholle pitkästä aikaa kuuluu? Olenko huomaavinani katseessasi sen vanhan tutun pilkkeen vai kuvittelenko vain?\nHaku: Kyllävain! Vapautin miekkani saadakseni katkaista sillä kalpean kaulasi!\nLucifer: Hmph, ei kuulosta minun korvaani järin kivalta ainakaan juuri nyt. Ehkä myöhemmin, minulla on asioita hoidettavana.\nHaku: *lähtee äristen*\nDelphy: Hmm. Reina oli oikeassa, on mukava tulla ulos raittiiseen ilmaan selvittämään ajatuksia.\nDelphy: Miksi minusta tuntuu etten ole mitään ilman pimeyttä? Minussa ei ole mitään erityistä toisin kuin kaikissa muissa.\nDelphy: Entä jos antaisin pimeyden viedä sydämeni? On kuitenkin mahdotonta saada menetettyä aikaa takaisin. Ei minulla taida olla täällä muutakaan virkaa...\nDelphy: Pääsisin ainakin helpommalla...\nHaku: *hyppää vissinkin alas* Älä turhia\nHaku: Älä anna pimeyden vallata itseäsi. Sinunkin sielullasi on merkitys.\nDelphy: Voi Haku, en usko. Tarkoitan, kyllä se varmaan olisi jo näyttänyt merkityksensä jos sillä sellainen olisi?\nDelphy: Joten olen täysin hyödytön. Ihan sama yhtyykö sieluni jälleen pimeyteen vai ei.\nHaku: Kyllä sillä on väliä, kaikilla on merkityksensä, niin myös sinulla.\nDelphy: Luuletko niin?\nHaku: Kyllä, sinun täytyy vain vapauttaa sielusi!!\nDelphy: Vapauttaa? Mitä tarkoitat?\nDelphy: Hakuu? Minne menit?\nDelphy: Hmm... Saatan ymmärtäää mitä tarkoitat.... Vapaus....\nSe oli siinä :3 Ei taaskaan mitään maailman upeita, mutta ymmärrättehän että tarvitaan myös näitä tylsempiä väliosia. Ja olihan tässä kivaisaa säätöä hiusten kanssa, lol :D\nTosiaan leikkasin tuon Hakun letin kun alkoi mennä niin huonoon kuntoon :'3 Olen nyt niin ylpeä kun herrasta tuli komea >:'D\nEipä sitten kai muuta, en tahdo keksi oikein päivitettävää >.<'\nEikun hei! Laitan hieman kuvia jotka onnistuin ottamaan! Laitan flickrin kautta pullariin jos jaksan koska en jaksa pienentää näitä nyt... Vähän Malon-shoottia tosiaan sillä aion hankkia hälle samanlaisen peruukin kuin Angryllä, täysin valkoisen vain :3\nJa tosiaan kans kilpailukuvani kappaleeseen "Jar of hearts" on yksi näistä :>\nMitenniin olen löytänyt Picasan ilot?\nNo mutta~ Toivotan tästä teille varmaan hyvää päivänjatkoa loppuvideon myötä!\nSlovakia euroviisujen voittoon, yeah!! \_m/


H&M-mallisto, joka on oikeasti ylellisempi kuin aiemmat  tässä syy\nErdemin H&M-yhteistyömallisto on syksyn odotetuin. Tyyli.com haastatteli suunnittelijaa.\nEt ehkä tunne itse suunnittelijaa, mutta olet nähnyt hänen vaatteensa. Brittimerkki Erdemin romanttiset, kukkakuosein ja pitsein somistetut mekot ovat tuttu näky punaisella matolla maailmantähdillä.\nMies kauniiden mekkojen takana on Kanadassa syntynyt, turkkilaiset juuret omaava Erdem Moralioglu, joka perusti muotitalonsa vuonna 2005. Kauneudesta, historiasta ja brittiperinteestä ammentavan merkin taidokkaat luomukset näyttävät kuitenkin usein siltä, kuin ne voisivat olla miltä ajalta tahansa.\nErdemin kevät-kesä 2017 -mallistoa.\nNyt luksusmerkki tulee suurenkin yleisön ulottuville. Erdemin ja muotiketju H&M:n yhteistyömallistossa nähdään juuri sellaisia romanttisia pitsiunelmia ja peribrittiläistä räätälöintiä, jota merkin catwalkillakin on totuttu näkemään.\n- ERDEM X H&M on täysin uusi mallisto, joka katsoo taaksepäin töitäni aina siihen asti kun aloitin merkkini 12 vuotta sitten. Siinä on kyse noiden muotojen ja siluettien uudelleen tutkimisesta, siitä, miten niitä voidaan viedä eteenpäin ja soveltaa eri tavoin, suunnittelija Erdem Moralioglu kuvailee Tyyli.comille.\nH&M:n luova neuvonantaja Ann-Sofie Johansson, suunnittelija Erdem Moralioglu ja mallistosta videon ohjannut Baz Luhrmann.\nSuunnittelija kertoo iloinneensa erityisesti siitä, että malliston vaatteita pääsevät shoppailemaan muutkin kuin harvat ja valitut. Suosikkituotteita hän ei suostu nimeämään, vaan jokainen saa löytää ne itse.\n- Halusin tämän malliston olevan täynnä avaintuotteita. Niitä voivat olla mekot, jotka ovat työni ydintä, tai siisti, kaksirivinen räätälöity bleiseri, tai pieni tweed-jakku tai jopa huppari.\nErdem tunnetaan teknisestä taituruudesta ja detaljeista, ja se näkyy couturea lähentelevien mekkojen hinnassa. Yhteistyömalliston edullisuus ei kuitenkaan ole suunnittelijan mukaan vaikuttanut luomisprosessiin.\n- Olen päättäväinen sen suhteen, että kaikki luomukseni ovat kauniita ja kauniisti viimeisteltyjä. Olemme tehneet kovasti työtä jokaisen yksityiskohdan eteen. Kun teemme vaatteita, kirjaimellisesti käännämme ne ympäri joka puolelta varmistaaksemme kaiken olevan täydellistä. Ei ole mitään, mitä ei olisi harkittu, oli kyse sitten catwalk-mallistostani tai H&M-yhteistyöstä.\nErdemin ajatusmaailma muutenkaan ei heijastele edullisiin ketjuihin yhdistettyä jatkuvaa kuluttamista ja kertakäyttökulttuuria. Vaatteet ovat ajattomia, sillä hän haluaa niiden säilyvän käytössä jopa vuosikymmeniä, osina ihmisten elämään.\nOman tyylin löytämiseen ja pukeutumiseen hänellä onkin vain yksi neuvo - mutta sitäkin tärkeämpi.\n- Paras neuvo oikeasti on vain olla oma itsensä. Heti kun yrität näyttää joltakulta muulta, alat menettää oman persoonallisuutesi. Kun olet oma itsesi, rentoudut omassa tyylissäsi ja saata nautintoa siitä, mitä sinulla on päälläsi.\nERDEM X H&M saapuu myyntiin 2. marraskuuta 2017.


Lue aiheeseen liittyvät Ihonaika-lehden jutut:\nPeruukin huolto ja korjaus maksuttomia (Ihonaika 4/2014)\nLiiton ja jäsenjärjestöjen kautta voi saada yhteyden muihin samaa sairautta sairastaviin ja päästä jakamaan kokemuksia heidän kanssaan.\nLiitto tukee jäsenjärjestöjään mm. järjestämällä vertaistukikoulutusta ja tapaamisia. Liitto järjestää sopeutumisvalmennuskursseja ihotautia sairastaville ja heidän läheisilleen. Liitosta saa myös tietoa yhteiskunnan ihotautia sairastaville tarjoamista palveluista ja tukimuodoista.


Tavaranhallinnan assistentti (myynninedistäminen), kesätyö, Järvenpään jakelukeskus, Lidl Suomi\nIlmoituksen osoite: https://tyopaikat.oikotie.fi/tyopaikka/1412607\nTavaranhallinnan assistentti (myynninedistäminen), kesätyö, Järvenpään jakelukeskus\nJokainen kesätyöntekijämme vaikuttaa siihen, että olemme asiakkaiden ykkösvalinta. Me lidliläiset teemme asiakkaidemme arjesta sujuvampaa ja yllätyksellisempää, ja tavaranhallinnan assistenttina toimit myymäläkenttämme asiakaspalvelijoiden tärkeänä tukipilarina varmistaessasi tavaravirtojen optimaalisen liikkumisen koko toimitusketjussa.\nTehtäviisi myynninedistämisen osastolla kuuluvat muun muassa tavaraliikenteen varmistaminen tavarantoimittajilta jakelukeskukseen ja sieltä myymälöihin sekä tuotteiden elinkaaren seuranta ja hallinta järjestelmissämme. Tavaranhallinnan assistenttimme vastaavat lisäksi tavaranhallinnan raporttien ja tiedotteiden laatimisesta sekä ylläpidosta. Työskentelet osana Järvenpään jakelukeskuksemme myynninedistämisen tiimiä, jossa tätä tarkkuutta ja huolellisuutta vaativaa työtä tehdään tehokkaasti muttei ryppyotsaisesti. Tehtävä on omiaan henkilölle, joka viettää työpäivänsä mielellään numeroiden ja erilaisten taulukoiden parissa unohtamatta palveluhenkistä ja reipasta asennetta, mikä piristää niin kollegoiden kuin sidosryhmienkin päivää.\nSoveltuvaa työkokemusta – aikaisempi kokemuksesi supply chain prosessien ja järjestelmien parissa työskentelystä auttavat sinua hyppäämään mukaan vauhdikkaaseen työtahtiimme ja eduksi katsotaan myös kokemus logistiikan tai myymäläkentän tehtävistä\nTehtävän omaksumista tukevaa koulutusta – ilahdumme erityisesti, jos koulutuksesi on painottunut kaupalliseen alaan tai logistiikkaan\nHyviä tietoteknisiä valmiuksia ja halua oppia uusia järjestelmiä – tulet käyttämään työssäsi paljon erilaisia tavaranhallinnan järjestelmiä. Valmiiksi harjaantuneet Excel-taidot sekä kyky omaksua nopeasti uusia tietoteknisiä toiminnallisuuksia ovat tässä työssä välttämättömät\nPaineensietokykyä ja hyviä yhteistyötaitoja – tiimimme saumaton yhteistyö on toimintamme perusta ja olet ehkä tunnettu siitä, että olet aina valmis auttamaan eikä vauhdikas työtahti hetkauta sinua\nHyvää suomen ja englannin kielen taitoa – pääset hyödyntämään kielitaitoasi kommunikoidessasi eri sidosryhmien kanssa\nMielenkiintoiset työtehtävät – meillä kesätyöntekijät ovat tasavertaisia kollegoita ja pääset konkreettisesti työskentelemään tilaus-toimitusketjun tehtävien parissa\nTiimin, joka ottaa ilolla vastaan uuden kesätyöntekijämme – vastapainoa hektiseen työpäivään tuovat huippu mukavat ja toisiaan tsemppaavat tiimikaverit\nKesätyömme alkavat sopimuksen mukaan toukokuussa ja päättyvät syyskuun lopussa 2021. Työ on kokoaikainen ja työvuorot sijoittuvat klo 7:00 – 17:00 välille pääsääntöisesti maanantaista perjantaihin mutta myös lauantaivuorot ovat mahdollisia.\nKesätyöntekijöiden hakuprosessi toteutetaan tammi-helmikuussa ja valinnat tehdään maaliskuun alkuun mennessä. Käsittelemme hakemuksia jo hakuaikana. Käytämme työhaastattelujen tekemiseen pääasiassa videohaastatteluja, mutta myös paikan päällä toteutettavia yksilöhaastatteluja, joissa on huomioitu terveys- ja turvallisuusasiat.


Yle: Vihreät kirii eroa umpeen – katkaisiko Immos-kohu perussuomalaisten nousun? - Kotimaa - Uutiset - MTV.fi\nYle: Vihreät kirii eroa umpeen – katkaisiko Immos-kohu perussuomalaisten nousun?\nKotimaa Julkaistu 06.08.2015 15:23\nYlen puoluekannatusmittauksen mukaan vihreiden suosio lähestyy jo SDP:n ja perussuomalaisten lukemia. Hallituspuolueet keskusta ja kokoomus ovat saaneet lisää kannatusta, kun taas kansanedustaja Olli Immosen kohukirjoituksen epäillään katkaisseen perussuomalaisten nousun.\nTaistelu kolmossijasta on kiivasta, sillä vihreät on kirinyt SDP:n ja perussuomalaisten välimatkaa kiinni.\nYlen haastatteleman taloustutkimuksen tutkimusjohtaja Jari Pajusen mukaan keskustan ja kokoomuksen taakse on muodostumassa kolmen keskisuuren puolueen ryhmittymä eli perussuomalaiset, SDP ja vihreät.\n– Vihreät ovat pikkuhiljaa lähestymässä ja ottavat näitä kahta kiinni väistämättä, Pajunen kuvaa Ylelle.\nVihreille mitattiin 12,7 prosentin kannatus. Vihreiden suosio on kasvanut kuukaudessa 1,2 prosenttia ja eduskuntavaaleista nousua on jo yli neljä prosenttiyksikköä.\nPerussuomalaisten kannatus oli korjaantumassa kesäkuun notkahduksen jälkeen, mutta kansanedustaja Olli Immosen kohukirjoitukset katkaisivat nousun.\n– Perussuomalaiset oli jo lähdössä nousuun, mutta kyllä nyt näyttää siltä, että tämän Immosen Facebook-päivityksen jälkeen kannatus on ollut laskusuunnassa, Pajunen kertoo.\nPerussuomalaisten keskikannatus on pysynyt kesäkuussa noin 1,6 prosentissa, mutta heinä-elokuun vaihteessa suosio jäi alle vihreiden kannatuksen.\nSDP ei saanut kannatuksensa laskua pysäytettyä. Uudet kannatusluvut ovat 14,5 prosenttia. Mittausjakson lopussa demareiden kannatus oli kuitenkin nousussa.\nEnsimmäinen ja toinen sija edelleen keskustalla ja kokoomuksella\nPääministeripuolue keskustan kannatukseksi mitattiin 23,1 prosenttia, mikä tarkoittaa 0,4 prosenttiyksikön nousua kuukaudessa. Ylen mukaan eduskuntavaalitulokseen verrattuna keskusta on lisännyt suosiotaan tasan kahdella prosenttiyksiköllä.\nKokoomus nosti kannatustaan kuukaudessa lähes prosenttiyksikön ja keräsi 18,2 prosentin kannatuksen. Se on sama kuin puolueen eduskuntavaalitulos.\nTaloustutkimus haastatteli Ylen puoluekannatusmittausta varten yhteensä 2432 henkilöä. Puoluekantansa kertoi 68,7 prosenttia vastanneista.\nHaastattelut tehtiin 7.7.-4.8.2015, ja mittauksen virhemarginaali on noin 1,6 prosenttiyksikköä ylös- tai alaspäin.\nKRP ei aloita tutkintaa Olli Immosen tapauksesta "Fennoshima" sai huutia mielenosoittajilta


Korvaus puolison hyväksi tehdystä työstä - Asianajotoimisto Fiducius Oy\nFiducius > Artikkelit > Korvaus puolison hyväksi tehdystä työstä\nOlemme puolisoni kanssa päätyneet avioeroon. Yli kymmenen vuotta kestäneen avioliittomme aikana olen tehnyt töitä hänen yksin omistamassaan osakeyhtiössä ilman rahallista korvausta. Nyt kaikki tekemäni työ olisi avioehdon vuoksi menemässä hänen hyödykseen. Voinko vaatia itselleni korvausta tekemästäni työstä?\nAvioero-osituksessa jaetaan pääsäännön mukaan puolisoiden avio-oikeuden alainen omaisuus kahteen osaan. Avio-oikeutta on kuitenkin mahdollista rajoittaa puolisoiden sopimalla avioehdolla, joka rajaa omaisuutta pois avio-oikeudesta. Tällaista omaisuutta ei siis jaeta osituksessa, vaan se pysyy alkuperäisellä omistajallaan. Tämä ehto voi koskea ennen avioliittoa ollutta ja myös sen aikana hankittua omaisuutta. Erilaisissa tilanteissa on kuitenkin mahdollista sovitella ositusta, jos oikeus ja kohtuus sitä vaativat.\nPuolisolla on oikeus vaatia korvausta toisen puolisonsa ansiotoiminnan edistämiseksi tehdystä työstä. Vaatimus onnistuu helposti, jos korvauksesta oli sovittu tai sitä oli tarkoitettu annettavaksi. Korvausta voi kuitenkin vaatia ilman sopimusta, jos se työn laadun tai muiden olosuhteiden vuoksi olisi kohtuullista. Puolisoa hyödyttäneet ja perhe-elämää edistäneet kotityöt eivät luo perustetta korvauksen maksulle, joten kotona töitä tehnyt puoliso on tässä tilanteessa huonommassa asemassa. Jos korvauksen maksamisesta ei ollut sopimusta, korvausta tulee vaatia vuoden kuluessa sen kalenterivuoden lopusta, jona työ tehtiin. Todistustaakka tällaisissa tapauksissa on aina korvausta vaativalla.\nKohtuullisuutta arvioitaessa oikeus on pitänyt tärkeänä työtä tehneen puolison asemaa tosiasiallisena työntekijänä. Ilman korvausta puolison hyväksi tehdystä kokopäivätyöstä onkin saatu korvauksia myöhemmin oikeudessa.\nYhtiömuodolla ei ole väliä arvioitaessa oikeutta korvaukseen puolison ansiotoiminnan hyväksi tehdystä työstä. Tärkeää on ansiotoiminnan hyödyn jakautuminen. Kaikissa yhtiömuodoissa on mahdollista kohdistaa yhtiön tuottama hyöty yhdelle henkilölle. Tällaisissa tapauksissa olennaista on tehdyn työn tuoton kohdentuminen puolisolle.\nKysyjän on mahdollista vaatia ja saada korvausta tekemästään työstä viimeisen vuoden ajalta. Vaikka kyseessä on osakeyhtiö, kysyjän puoliso on käytännössä saanut taloudellisen hyödyn itselleen ollessaan ainoa osakkeenomistaja. Työkorvauksen ohella on mahdollista, että avioehdon kohtuullistamisen edellytykset täyttyvät. Tällöin kysyjälle voitaisiin hyvittää työpanos myös vuotta pidemmältä ajalta esimerkiksi siten, että kaikki puolisoiden omaisuus katsottaisiinkin avio-oikeuden alaiseksi.


Rahapula sai köyhän suomalaisjoukkueen hylkäämään 112-vuotiaan seuran värit - Koripallo - Ilta-Sanomat\nRahapula sai köyhän suomalaisjoukkueen hylkäämään 112-vuotiaan seuran värit\nÄänekosken Huiman naisten koripallojoukkueen kotiväri on nyt valkoinen.\nJulkaistu: 23.9.2016 7:27\nKeski-Suomen vanhimman, vuonna 1904 perustetun urheiluseuran Äänekosken Huiman naisten Korisliiga-joukkue teki tempun, joka sai fanit hieromaan silmiään.\nHJK on sinivalkoinen, IFK on punainen, TPS on valkomusta, KTP on vihreävalkoinen – ja Äänekosken Huima keltainen. Paitsi ettei ole enää.Aivan kuin torstai-iltana Äänekoskella pelatussa Huiman ja Vimpelin Vedon välisessä harjoitusottelussa ei olisi ollut kotijoukkuetta lainkaan.Oli se Huima siellä. Mutta valkoisissa pelipaidoissa ja housuissa!Paatuneen katsojan silmän oli vaikea tottua ja mielen mahdoton ymmärtää, etteivät omat enää pelanneet tutuissa keltanutuissa.Pyhäinhäväistyksen syy oli yksinkertainen. Joukkueelle tarjottiin uutta kostyymiä ilmaiseksi, mutta keltaista ei vaihtoehtojen joukosta löytynyt.Tiukassa rahatilanteessa Huiman valmentaja Mervi Nurmihttp://www.iltasanomat.fi/haku/?search-term=Mervi%20Nurmi teki kovan ratkaisun.– Ihan sama, vaikka olisi vaaleanpunainen paita, jos vaan saa ilmaiseksi, Nurmi selitti ikiaikaisen perinteen rikkonutta värivalintaansa.\nKenya Robinson kuuluu Huiman runkopelaajiin.\n– Saamme samalla kengät, lämmittelyasut, matka-asut ja laukut. Koskaan ennen meillä ei ole ollut vastaavaa kokonaisuutta.Ilmaistarjouksen takana oli Huiman miesjoukkueen 80-luvun amerikkalaispelaaja Chuck Threethshttp://www.iltasanomat.fi/haku/?search-term=Chuck%20Threeths, joka asuu nykyisin Jyväskylässä ja toimii urheiluvaatevalmistaja Niken jälleenmyyjänä.– Kyllähän kaikki pelaajatkin ensin ihmettelivät, että tuon väriset peliasut, Nurmi myöntää.Huiman vierasasun väri pysyy sentään entisellään eli sinisenä. Keltaista ovat kotiasussa vain pelinumerot ja pelaajien nimet numeron päällä.– Yritämme lisäksi saada kotiasuun niin paljon keltaisia mainoksia kuin mahdollista, Nurmi yrittää tyynnyttää värinvaihdosta mahdollisesti suuttuvia faneja.Värinvaihto koskee vain Huiman naisjoukkuetta. Muuten seura pysyy keltaisessaan.Valkoisen värin ensikokeilu osoittautui epäonniseksi. Huima hävisi kotiottelunsa 72–74.\nPetteri Koposen kasvoissa kolhuja – seura julkaisi videon sairaalasta päässeestä suomalaisesta


Lyhyesti lukijoilta: Mika Walkamo ampui omaan jalkaansa – Hämeen Sanomat\nMika Walkamolla Vanajanlinnan tiloissa huhtikuussa vuonna 2012. Kuva: Terho Aalto\nPolitiikkaan pyrkivä Mika Walkamo (HäSa 12.5.) ampui omaan jalkaansa varoittelemalla nykyhallitusta 1990-luvun laman tuhoista. Silloisen Harri Holkerin (huhtikuu 1987 – huhtikuu 1991) hallituksen rakennemuutoshallitusohjelma ja Neuvostoliiton kaupan romahtaminen olivat alkavan laman alkusyyt. Tämän tosiasian lisäksi kehotan lukemaan aiheesta Risto Uimosen kirjan: Nuori Pääministeri, niin opit menneestä.\nMika Walkamon kirjoituksia seuratessa tulee sellainen olo, että hänelle ja hänen yritykselleen pitää veronmaksajilta tukia riittää satojatuhansia euroja, mutta muille ei sitten tarvita edes “sosiaalietuuksia”. Ei näytä hyvältä.\nErittäin hyvä kirjoitus Hämeensaaren alueesta Maija Koivulalta (HäSa 13.5.). Moni on varmasti samaa mieltä.\nMetsästäjätutkinto on tulossa kouluaineeksi. Hyvä. Taas yksi laudatur lisää ennätyskilpailuun.\nMyllymäen koulu on nyt tutkittu ja alkaa vääntö jatkotoimenpiteistä. Tulevatko tontille remonttireiskat vai huristavatko pihaan pillarit? Kysymys on vaikea, mutta onneksi kaupungin päättäjien tukena on leegio päteviä konsultteja, joilta kyllä vastaus löytyy heti hyvää korvausta vastaan tietysti.\nEi olisi uskonut, että monet opettajat ovat aivan tolaltaan, kun pitää mennä kouluun opettamaan lapsia. On esitetty arvioita jopa ihmiskokeesta. Kaikki lapset eivät edes tule kouluun.\nKeskustelu Kantolan muraalista tuo valitettavasti joka kerta mieleeni sen, että niiden oikea paikka olisi ns. keskustassa kerrostalon tai -talojen päädyissä helposti nähtävillä ja tunnelmaa luomassa, eikä nykyisellä paikallaan siellä nyt niin suttuisessa hevonkuusessa.\nNyt kaikille koronapeliin osallistuville maalaisjärki käteen. Tuskin Rokkakaan jokaiseen liipaisemisen vetoon odotti ministereiden kehotusta tai neuvoa.\nOlen aivan samaa mieltä Pesosen kanssa Janakkalan jätteenkuljetuksen ja Laivolan tapauksesta. Tulkaa kunnan päättäjät järkiinne, jos se on yleensä mahdollista.\nR. Kivelä, ent. yrittäjä\nNimim. Sinkku (HäSa 12.5.), minä ihmettelen niitä ukko- ja akkapariskuntia, joista ukko jää autoon. Akka joutuu yksin hoitamaan ostosten keräämisen ja niiden maksamisen. Sitten pakkaa kassit täyteen ja kantaa painavat kassit ja nostaa ne autoon. Toinen huilaa ja toinen rehkii kaiken työn. Asia on tietysti eri, jos ukko on invalidi. Ei kuitenkaan aja tyhjälle invapaikalle. Minä menen aina akkani kanssa yhdessä kauppaan, pakkaan ja kannan.\nEi ainakaan vielä sinkku\nNimimerkki Sinkulle tiedoksi, että miksi ihmettelet ukko-akkapareja kaupassa, onko se niin paha asia? Kun olemme kaukana toisista, niin emme voi vaarantaa muita. Tuntuu siltä, että 70-plus henkilöitä katsotaan nyt erityisesti.\nNimimerkille Sinkku: Erittäin ilkeän mielipiteesi perusteella emme yhtään ihmettele, miksi olet sinkku!\nSinkku, jospa löytäisit kauppakaverin, niin sen ei tarvitse osata lukea, eikä kirjoittaa, ei edes tuntea numeroita. Sinähän osaat kaiken!\nNimim. Sinkku. Tykkäämme vaimoni kanssa käydä yhdessä ostoksilla. Se on meille tärkeä tapahtuma. On mukava yhdessä pohtia mitä ostetaan, tavata joskus tuttavia, joita ei muuten näe ja vaihtaa joku ystävällinen sana tutun henkilökunnan kanssa. Kassaltakin selviää nopeammin kaksistaan. Nyt, kun koronan takia odotan yksin autossa vaimoani ostoksilta, tuntuu tosi tylsältä.\nKylläpä nyt vanhempia ihmisiä mollataan koko ajan. Ei se teidän nuorempienkaan asiointi aina niin virheetöntä ole. Yhdessä asiointiin voi olla monta syytä, lohdullista tietää, että te kaikki vanhenette.\nAsiasanatHämeenlinna Hämeensaari Ikäihmiset kaupassakäynti koronatuet koulut muraali Myllymäen koulu opettajat sinkut Vanajanlinna Walkamo yrittäjät


Miksi valita luonnonkosmetiikka - 5 hyvää syytä – Ruohonjuuri\nSieni- ja marjaretket ilman ininää: karkoita hyönteiset ilman kovia kemikaaleja!\nProbioottiset pesuaineet – uusinta uutta putsausrintamalla\nYora – Hyönteispohjainen koiranruoka\nFushi – kauneutta ja hyvinvointia pintaa syvemmältä\n100% Pure-kasvonaamiot – nyt on aika naamioitua!\n7 Skin Method – korealaisen kauneudenhoidon ytimessä!\n7+1 vinkkiä aikuisen ihon hoitoon\nAloe vera on ekologinen kauneuden- ja ihonhoidon taituri\nAlteya Organics: näistä tuotteista ihosi iloitsee!\nAyurveda ja iho-ongelmat\nBalm Balm – Ihonhoidon monitaituri tekee melkein ihmeitä!\nCurly Girl -buumi villitsee ja voimistaa!\nCurly Girl Method – kiharat kutrit kukoistamaan!\nEgyptian Magic: Egyptiläinen ihmevoide kaikkien huulilla!\nEgyptin taika saapui Suomeen!\nGua sha on ylivertainen apuri kauneuden ja terveyden tukemiseen!\nHampaat hohtamaan – aktiivihiilipohjaiset hampaidenvalkaisuaineet\nIhanuuksia ihollesi: Mia Höytö-sarja\nIhosi rakastaa otsonoituja öljyjä\nIlona Luonkos – Kasvot puhtaiksi öljykakulla!\nInner beauty – kauneutta pintaa syvemmältä\nItse tehty huulikiilto\nJohn Masters Organics: tuotteita, joita tukkasi ostaisi.\nJuhannuksen helpot tee-se-itse-kasvonaamiot Laponien of Scandinavan Gel Cleanser – puhdistusgeelin kanssa\nKahviöljyssä on taikaa!\nKauneutta pintaa syvemmältä – ravintolisiä ihon, kynsien ja hiusten hyvinvoinnin tueksi\nKauneutta pintaa syvemmältä! Kauneudenhoito alkaa sisältä päin\nKehäkukan avulla sinisen valon haittoja vastaan!\nKollageeni – ihon ja nivelten hyvinvoinnin salaisuus!\nKonjac, ihonhoidon ihmesieni, niittää mainetta!\nKorealainen kosmetiikka – mikä on sen suosion syy?\nKukkaisvedet – nyt nousussa!\nKuningatarhyytelö – Royal jelly\nLaponie of Scandinavia – mutkatonta ja toimivaa ihonhoitoa, joka päivä\nLaponie of Scandinavia: minimalistista ihonhoitoa terveen ihon puolesta\nLuonnonkosmetiikka ja alkoholi\nMiksi valita luonnonkosmetiikka – 5 hyvää syytä\nMisellivesi on fiksu valinta!\nMurumuru C-vitamiiniseerumi – virkistä ihosi!\nMustikkaseerumin avulla sinisen valon haittoja vastaan!\nNäin käytät palashampoota\nNyt kaikkien huulilla: Hyaluronihappo\nNyt nousussa: Kasvorollerit eli kasvorullaimet\nNyt trendaa S-beauty!\nP’URE Papayacare Ointment – hellää hoivaa papaijasta!\nPäivetystä ja kimallusta ihanalle ihollesi!\nPure by Ekovista arganöljy – parasta laatua!\nPURE Papaya Ointment -balsamivoide tuo helpotusta hyttysenpistoihin!\nRimita Green – luonnonkosmetiikkaa Pietarsaaresta!\nSavi ihonhoidon ihmeaineena\nSeerumeiden salaisuus piilee niiden tiiviissä hoitotehossa\nTee se itse: Luonnonkosmetiikkaa kotikonstein!\nTiesitkö tämän Dr. Hauschka Ruusuvoiteesta?\nTukkaan väriä turvallisesti!\nTurvallinen rusketus käden käänteessä!\nUrang – korealaista kosmetiikkaa herkällekin iholle\nVärjää hiukset hoitaen! Kasvipohjaiset hiusvärit\nVinkkejä ihosi parhaaksi\nVinkkejä kesäiseen ihonhoitoon – kauneutta ja terveyttä luonnon antimista\nWhamisa – korealainen kosmetiikka kohtaa luonnonkosmetiikan\nTiesitkö, että kosmetiikkateollisuudessa käytetään yli kymmentätuhatta erilaista raaka-ainetta? Iholle saattaa siis päätyä varsin moninainen kimara aineita, joiden yhteisvaikutuksesta ei ota selvää edes vanha Erkki! Lue, miksi luonnonkosmetiikka on fiksu valinta.\nOsa kosmetiikkateollisuudessa käytettävästä kymmenestä tuhannesta ainesosasta on luonnollista alkuperää, mutta valitettavasti useimmat raaka-aineista ovat erilaisia synteettisiä yhdisteitä, jotka on tuotettu laboratoriossa. Koska kaikkien mahdollisten raaka-aineiden tunnistaminen kosmetiikkatuotteiden INCI-listoilta ei liene mahdollista melkeinpä kenellekään, sertifiointilogo tuotteen kyljessä auttaa erottamaan luonnollisemmat vaihtoehdot kovemmasta kamasta. Ruohonjuuren hyllyiltä löydät sertifioitua luonnonkosmetiikkaa, jonka sankasta joukosta henkilökuntamme auttaa ilomielin löytämään juuri Sinun ihollesi sopivimmat tuotteet.\nMiksi valita luonnonkosmetiikka synteettisen sijaan – 5 hyvää pointtia\nLuonnonkosmetiikka on tehokasta\nLuonnonkosmetiikkatuotteissa komeilee suurempi määrä aktiiviaineita kuin tavanomaisessa kosmetiikassa. Tämän ansiosta iho saa hyödyntääkseen monipuolisemmin ravinteita, jotka tukevat sen toimintaa.\nLuonnonkosmetiikka on turvallista\nLuonnolliset tuotteet ovat ihon kannalta parempia, sillä iho on myös elävä organismi. Ihonhoitotuotteidenkin valinnassa on hyvä välttää aineosia, jotka voivat kerrostua ihoon tai kehoon. On viitteitä siitä, että tietyt ihonhoidossa käytettävät kemikaalit voivat kerrostuessaan aiheuttaa erilaisia ihoongelmia, allergioita ja yliherkkyyksiä.\nLuonnonkosmetiikka ei aíheuta iholle riippuvuutta\nYleisesti tiedetään, että tavanomainen kosmetiikka voi aiheuttaa riippuvuutta vaikuttamalla ihon normaaleihin biologisiin prosesseihin. Keinotekoiset aineet luovat tunteen sileydestä, kiinteydestä, kosteudesta jne. mutta vaikutus ei ole pysyvä. Luonnonkosmetiikka ei laiskista ihon omia toimintoja, vaan aktivoi niitä, jolloin erilaiset epätasapainotilat ihossa korjaantuvat\nLuonnonkosmetiikkatuotteista jokainen voi löytää itselleen sopivat\nLuonnonkosmetiikasta löytyy vaihtoehtoja jokaiselle – myös allergikoille, raskaana oleville, vauvoille ja pienille lapsille. Kuka tahansa voi käyttää luonnonkosmetiikkaa.\nLuonnonkosmetiikkatuotteet ovat ympäristöystävällisempi valinta\nLuonnonkosmetiikan raaka-aineet pyritään hankkimaan luontoa säästäen: ilman geenimanipulaatiota, synteettisiä lannoitteita ja tuholaismyrkkyjä, jotka pilaavat vesistöt, maaperän ja terveyden.\nOsta luonnonkosmetiikkaa Ruohonjuuren verkkokaupasta >>\nKehäkukkavoide 10 %\nRakennekalkki I ja II\nArnikkivoide 30 %


Eero Heinäluoma ei lähde presidenttiehdokkaaksi\n05.06.2017 klo 6:02 (muokattu 06.06.2017 klo 6:02 )\nEero Heinäluoma ilmoittaa Facebookissa ettei hän lähde presidenttitaistoon mukaan.\nHeinäluoma ilmoitti kertaalleen jo viime vuonna, ettei hän lähde kisaan.\nMyös Jutta Urpilainen on ilmoittanut, ettei ole käytettävissä.\nHeinäluoma sanoi aamulla MTV:n aamuohjelmassa, että täytyy katsoa, mitä Rinteen hatusta löytyy.\nEero Heinäluoma ei lähde presidenttiehdokkaaksi. AOP\nSDP:n kansanedustaja Eero Heinäluoma ilmoittaa Facebook-tilillään, että hän ei lähde presidenttiehdokkaaksi.\nHeinäluoma kertoo, että kyseessä on huolellisen harkinnan tulos.\n- Kiitän tuesta ja rohkaisuista omalta kohdaltani. Pahoittelen, etten tällä kertaa voinut täyttää noita toiveita.\n- Sosialidemokraattisessa puolueessa riittää paljon hyviä vaihtoehtoja ehdokkaiksi – kyllä Sampsa tammensa löytää. Jäsenistön mielipiteellä on ratkaiseva merkitys päätöksenteossa. Omaa ehdokasta tunnutaan toivottavan. Puoluejohdon on hyvä ottaa vastuuta ehdokaspohdinnassa ja näytettävä suunta presidentinvaaleihin. Rivit on tiivistettävä puheenjohtaja Rinteen johdolla valitun ehdokkaan taakse.\nHeinäluoma ilmoitti kertaalleen jo viime vuonna, ettei ole lähdössä mukaan presidenttikisaan. Sen jälkeen kuitenkin myös Jutta Urpilainen (sd) ilmoitti, ettei lähde kisaan.\n- Tämän jälkeen huomasin nimeni palaavan keskusteluun, sinällään selkeästä vastauksestani huolimatta. Lupasin vielä kerran puntaroida asiaa – onhan kyseessä tehtävä, joka on suurin kaikista tehtävistä, joihin suomalainen poliitikko voi olla ehdolla, Heinäluoma kertoo.\n- En kiellä, ettenkö olisi miettinyt vakavasti, ja jälleen kaikilta mahdollisilta ja mahdottomiltakin kanteilta. Silti en saanut tarpeeksi painavia syitä päätökseni pyörtämiseen. Voi sanoa, että kenties kipinä syttyi, mutta roihua ei tullut. Jo itsessään vaativaan presidenttiehdokkuuteen tarvitaan se roihu, hän jatkaa.\nPuolue ehdokkaan takana\n- Ei niin, että heitetään yksi jäille ja katsotaan, miten tämä pärjää.\n- Katsotaan, mitä Rinteen hatusta löytyy.\n- Ratkaisevaa muutosta vuoden takaiseen ei ole tapahtunut. Rakennan edelleen uutta elämääni puolisoni poismenon jälkeen. En nyt sentään puolivallattomana leskimiehenä, mutta uuden ajan edessä kuitenkin, Heinäluoma tiedottaa.Heinäluoma, 61, toimi SDP:n puheenjohtajana vuosina 2005–08 ja valtiovarainministerinä vuosina 2005–07. Eduskunnan puhemiehenä hän toimi vuosina 2011–15.\nPresidentti Sauli Niinistö ilmoitti viikko sitten lähtevänsä ehdokkaaksi.\nOLLI AINOLA PIA LINDROOS STT\nRinne SDP:n presidenttiehdokkaasta: "Epäilen, että menee elokuulle - halukkaita on"\nErkki Tuomioja Facebookissa: SDP:n vakavasti harkittava, voisiko puolue tukea Sauli Niinistöä toiselle kaudelle


A map to all our failures | Laura Gustafsson\n27.8.2016 / Laura Gustafsson / 0 Comments\nAhma on elänyt omaa elämäänsä jo joitain viikkoja. En ole ehtinyt Epäihmisyyden museon intensiivisen viimeistelyvaiheen vuoksi vielä potemaan jetlagia Korpisoturin valmistumisesta. Välillä kuitenkin muistan, että tosiaan, tuolla se menee.\nKorpisoturi henkilöityy Ahmaan enemmän kuin kumpikaan aikaisempi kirjani on henkilöitynyt yhteenkään tiettyyn hahmoon. Ahma syntyi toukokuussa 2015 kun juoksin lähimetsässä ja ajattelin maailmanloppua. Ahma on kroonistuneen masennuksen ja lapsen mukana tulleen maailmankuvan uudelleen järjestymisen tuote. Juuri joku sanoi minulle, että sinullahan on ihanaa kun voit kääntää henkilökohtaisen tuskan taiteeksi. Nauroin niin paljon. Se on totta.\nLapsen takia entiset maailmanajattelemisen strategiat piti muuttaa rakentavammiksi. Olin siihen asti katsonut ja jäljentänyt kärsimystä ja kauhua (varmaan muutakin, mutta näitä määritelmällisimmin). Ahma on yritys luoda uutta: kun on pitävästi, lukuisilta suunnilta todistettu, että ihmiskunta (tai oikeammin hyvin selvästi eriteltävä joukko sen jäseniä) on ajanut kaiken päin helvettiä, täytyy toimia – tai kuolla, mutta sehän on sangen ikävä vaihtoehto. Ei enää auta potkia raunioita ja sanoa, että tämä paska on jonkun muun syytä. Kaikki on aloitettava alusta. Ahma on antisankari, koska en voi pitää uskottavana yli-ihmistä, joka sulavasti pudottaisi vanhat suomut silmiltään ja alkaisi toimia jonkinlaisella pedon järjestelmällisyydellä. Ahmassa on epäonnistuminen, mutta myös toivo, ihmisen inhimillisimmät ominaisuudet.\nOlen ollut joskus hieman huvittunut/hämmentynyt/varautunut kun kollegat ovat puhuneet henkilöhahmoistaan kuin ne olisivat oikeita ihmisiä. Ahman kohdalla itselläni kuitenkin tuli myös kokemus toisen kohtaamisesta. Ensimmäiseen versioon olin kirjoittanut Ahmalle Varg Vikernesin odalismihorinoista inspiroitunutta rotuopillista yksinpuhelua. Toista versiota kohden henkilö kuitenkin kasvoi niin omalakiseksi, etten enää voinutkaan sovittaa hänen suuhunsa moisia ajatuksia. Rasistinen järkeily on älyllisesti epäjohdonmukaista, ja Ahmasta oli tullut liian älykäs. Oli melkein kuin olisin nähnyt hänet katsomassa minua kulmakarvat koholla, kysymäisillään, että ihanks oikeesti (hänen ei olisi tarvinnut sanoa sitä, se katse riitti, ja se tietty tapa nojata ovenpieleen).\nAhman matka maailmalla on alkanut toiveikkaasti. Toni Jerrman kirjoitti Korpisoturista Hesariin arvion, jonka lukeminen tuntui tanssilta. Siis sellaiselta hyvältä tanssilta, että ensin pelottaa, että mihin on joutunut, mutta sitten kaikki sujuu kuunnellen ja sulavasti. (Tämä metafora ontuu, koska en lähtökohtaisesti tanssi kenenkään kanssa.) Mutta arviota lukiessakin minua jännitti eniten, onko Ahma ymmärretty ”oikein”, onko hänestä nähty myös hyvät puolet. Se on hullua, koska onhan kirja monien osien kokonaisuus, laaja taideteos. Ahman henkilö, kaikessa epämiellyttävyydessäänkin, on kuitenkin hahmo, jonka puolesta voisin kuvitella loukkaantuvani. (Laajennettua narsismiako?)\n”Gustafssonin romaani käynnistyy lähes absurdin toiveikkaana visiona ihmiskunnan tuhosta. Ahma odottaa innoissaan lähestyvää katastrofia ja on naiivin varma omasta selviytymisestään. Hänen käsityksensä mukaan edessä on paluu suomalaiskansallisten mytologioiden aikaan, jolloin ihminen tiesi paikkansa luonnon kiertokulussa eikä joessa näkynyt naapurin vuolemia lastuja.”\nKorpisoturi julkaistiin Innon syysjuhlassa, Anna Silfver otti kuvan.\nMaking and celebrating


Varaa hotelli La Marine de Loire Hotel & Spa kohteesta Montsoreau (Ranska) helposti ja edullisesti\nHuoneetHenkilötHae\tHakusi:Montsoreau, Ranska\tMuuta hakua\nHOTEL INFO\tEUROOPPA\tRANSKA\tMONTSOREAU\tLA MARINE DE LOIRE HOTEL & SPA\tYli 250 000 hotellia ympäri maailmaa\nLa Marine de Loire Hotel & Spa\nHotellin kuvaus La Marine de Loire Hotel & SpaHotellin pysäköintipaikat ovat vieraille maksuttomia. Huoneiden varusteluHuoneissa on ilmastointi ja luonnollisesti myös kaapelitelevisio, puhelin ja minibaari. Huoneessa on internet-yhteys. Huoneessasi on myös tallelokero. Kylpyhuoneesta löydät hiustenkuivaajan ja kylpytakin, joilla voit hemmotella itseäsi. Rentoutuminen ja liikkuminenHotellin uimahalli kutsuu: Pidä itsesi kunnossa liikkumalla vedessä! Muiden mukavuuksien lisäksi hotellissa on poreallas. Höyrysaunassa voit irrottautua monivaiheisen päivän tapahtumista ja rauhoittua. Hotelli tarjoaa kauneuskäsittelyjä. Käytä hyväksesi hotellin laajaa erilaisten hierontojen valikoimaa. Vastaanoton aukioloajatma-pe 7:00 – 22:00 Check In -aika:15:00Check Out -aika:12:00Pidätkö tästä hotellista?Lisää se suosikkiluetteloosi.\tv\n9, avenue de la Loire, 49730 Montsoreau, Ranska\nEtäisyydet (km)\tTenniskenttiä\nKaupungin keskusta (Montsoreau)\nLentokenttä (Tours-Val-de-Loire Airport (TUF))\nLentokenttä (Angers-Loire Airport (ANE))\nLentokenttä (Poitiers-Biard Airport (PIS))\nSivuston HOTEL INFO vierailleIlmainen Internet-pääteRantatuolien käyttö vierailun ajanPysäköintipaikkoja hotellin välittömässä läheisyydessäIlmainen WLAN-yhteys\tHotellin varustelu\tYhden hengen huoneet: 11\nKahden hengen huoneet: 11\nHuoneen varustelu\tSatelliitti-TV\nMuita asiakkaita kiinnostivat myös nämä hotellit:\tHotel Le Bussy LogisRue Jehanne D Arc 449730 Montsoreau, Ranska0 / 10\tLa Marine de Loire Hotel & Spa9, avenue de la Loire, 49730 Montsoreau, Ranska\tHotellin sijainti:0,5 km56 kmei tietoa12 kmMessut: ei tietoa


Tunnista | GS1\nGS1:n tunnistusjärjestelmä on vakiintunut standardi\nYritykset käyttävät GS1:n tunnistusjärjestelmää monilla eri toimialoilla, kuten vähittäiskaupassa, kuljetuksissa ja logistiikassa sekä terveydenhuollossa. Järjestelmää käyttää yli miljoona yritystä ja organisaatiota ympäri maailmaa. Suomessa järjestelmää käyttää yli 6 000 yritystä ja organisaatiota.\nGS1:n tunnistusjärjestelmä tarjoaa luotettavan yksilöinnin\nYhdessä käyttäjien kanssa GS1 on kehittänyt säännöt numeroiden myöntämisestä ja käytöstä. Jos käytät GS1-tunnistusjärjestelmää, voit olla varma, että kukaan muu ei käytä samaa numeroa. Tämä tarkoittaa, että esimerkiksi kahta tavaraa, kahta lavaa tai kahta yritystä ei voida sekoittaa keskenään.\nGS1:n tunnistusjärjestelmä on osa kokonaisuutta\nGS1:n tunnistusjärjestelmää käytetään yhdessä muiden GS1:n standardien osien, tietojen jakamiseen ja tavaroiden, sijaintien, osapuolten ja pakettien merkitsemisen kanssa. Tämä tarkoittaa, että tavara- ja tietovirrat voidaan yhdistää kokonaisuudeksi, tämä tarjoaa myös jäljitettävyyden, läpinäkyvyyden ja turvallisuuden yrityksessäsi.\nLue lisää yksilöinnistä ja merkitsemisestä Tunnisteet ja viivakoodit -ohjesivustolta\nTäältä pääset tutustumaan kaikkiin GS1-standardeihin