HAJAUTETTU ENERGIANTUOTANTO: teknologia, polttoaineet, markkinat ja CO 2 -päästöt - PDF\nHAJAUTETTU ENERGIANTUOTANTO: teknologia, polttoaineet, markkinat ja CO 2 -päästöt\nDownload "HAJAUTETTU ENERGIANTUOTANTO: teknologia, polttoaineet, markkinat ja CO 2 -päästöt"\n1 HAJAUTETTU ENERGIANTUOTANTO: teknologia, polttoaineet, markkinat ja CO 2 -päästöt Eero Vartiainen Päivi Luoma Jari Hiltunen Juha Vanhanen\n2 ISBN JULKAISIJA: Gaia Group Oy Lönnrotinkatu 19 B Helsinki puh. (09) faksi (09) PAINO: Oy Edita Ab Helsinki\n3 Tiivistelmä Hajautettu energiantuotanto on vahvasti kasvava energiateknologian osa-alue. Tässä raportissa on esitetty hajautetun energiantuotannon teknologiat, polttoaineet, markkinapotentiaali sekä mahdollisuudet CO 2 - päästöjen vähentämiseen. Hajautetuksi energiantuotannoksi on tässä katsottu nimellisteholtaan alle 10 MW:n uusiutuviin energialähteisiin tai pienimuotoiseen yhdistettyyn sähkön ja lämmön tuotantoon (CHP) perustuva tuotanto, tuulivoiman osalta myös tuulipuistot, joiden teho saattaa nousta yli 10 MW:n. CHP:n kohdalla 10 MW:n raja koskee sähkötehoa. Huomattakoon että eri hajautettujen energiantuotantoteknologioiden mahdollista vaikutusta toisiinsa ei tässä ole tarkasteltu. Sähköntuotantoon käytettävistä uusiutuvista energialähteistä kilpailukykyisimpiä ovat tällä hetkellä vesivoima ja lähitulevaisuudessa myös tuulivoima. Niiden kasvua rajoittavat kuitenkin vesistönsuojelu- ja maankäyttörajoitukset. Aurinkosähkö on nykyisin kilpailukykyinen lähinnä syrjäseutujen erikoissovelluksissa, mutta hinnan oletetaan laskevan pitkällä tähtäimellä. Sekä aurinkosähkön että tuulivoiman teknologinen potentiaali on kuitenkin erittäin suuri. Lämmöntuotannossa biomassaa käytetään jo nykyisin Suomessa merkittävästi. Biomassan käytön potentiaalia rajoittaa lähinnä polttoaineen saatavuus kilpailukykyiseen hintaan. Aurinkolämpö ja lämpöpumput eivät vielä kilpaile biomassalla tuotetun lämmön kanssa, mutta niidenkin potentiaali on suuri. CHP-teknologioista tällä hetkellä kilpailukykyisimpiä ovat kaasu- ja dieselmoottorit. Myös mikroturbiinit ovat varteenotettava teknologia pienessä (alle 100 kw) kokoluokassa. Polttokennojen odotetaan nousevan merkittäväksi teknologiaksi pitkällä aikavälillä, jolloin niiden hinnan oletetaan laskevan kaupallisten sovellutusten mahdollistaessa massatuotannon. Kaikkien CHP-teknologioiden kasvukehitystä rajoittaa polttoaineen saatavuus ja hinta. Suomen oloissa merkittäväksi nousevat tulevaisuudessa biomassapohjaiset CHP-ratkaisut. Tarkastelluissa markkinaskenaarioissa suurin potentiaali Suomessa on biomassakattiloilla, pitkällä tähtäimellä myös tuulivoimalla. KTM:n Uusiutuvien energialähteiden edistämisohjelmaan sekä pienimuotoisen CHP:n kohtuulliseen kehitykseen perustuvassa skenaariossa myös pien- ja minivesivoima tulee merkittäväksi, pitkällä tähtäimellä myös aurinkoenergia ja lämpöpumput. CHP-teknologioista suurin markkinapotentiaali on aluksi kokoluokan 1-10 MW ratkaisuilla. Pitkällä tähtäimellä alle 1 MW:n CHPteknologioidenkin potentiaalin arvioidaan kasvavan. Tässä raportissa arvioitujen markkinapotentiaalien perusteella on laskettu hajautetulla energiantuotannolla saavutettavissa oleva CO 2 -päästövähennys Suomessa. Huomattakoon että tässä raportissa esitettyjä arvioita CO 2 -päästövähennyksistä ei tule laskea yhteen muissa raporteissa esitettyjen arvioiden kanssa, koska arviot voivat olla osittain päällekkäisiä. Kaikkien teknologioiden avulla saavutettava yhteenlaskettu päästövähennys vuoteen 2000 verrattuna olisi nykyisellä kehitysvauhdilla 0,5-1,2 Mt vuonna 2010 riippuen siitä, korvataanko hajautetulla sähköntuotannolla nykyistä keskimääräistä sähköntuotantoa vai hiililauhdetta. Uusiutuvien energialähteiden edistämisohjelmaan ja pienimuotoisen CHP:n kohtuulliseen kehitykseen perustuvassa skenaariossa päästövähennys olisi 1,2-3,8 Mt vuonna Verrattuna nykyisiin fossiilisten polttoaineiden ja turpeen energiankäytön aiheuttamiin CO 2 -päästöihin (keskimäärin 58 Mt vuosina ) ja Kioton sopimuksen mukaiseen tavoitteeseen palauttaa Suomen päästöt vuoden 1990 tasolle (54 Mt), voidaan hajautetulla energiantuotannolla edistää merkittävästi tämän tavoitteen toteutumista. Hajautetun energiantuotannon maailmanlaajuinen kasvu luo myös vientimahdollisuuksia suomalaiselle teknologialle ja osaamiselle. Tarkastelluista teknologioista suurinta kasvua odotetaan tuulivoiman, aurinkoenergian, biomassakattiloiden sekä pienimuotoisen CHP-teknologian osalta. Näissä teknologioissa Suomen vahvuusalueita ovat tuulivoiman komponentit, biopolttoaineet ja -tekniikat sekä kaasumoottorit ja -moottorivoimalat. Myös pien- ja minivesivoiman turbiinigeneraattorit sekä aurinkoenergian ja polttokennojen teknologia- ja järjestelmäosaaminen ovat potentiaalisia vientialoja. Hajautettu energiantuotanto tulee pitkällä tähtäimellä olemaan merkittävässä osassa suomalaisen energiateknologian viennin kasvussa. 3\n4 Abstract Distributed energy production (DEP) is a fast-growing sector of energy technology. In this report, the DEP technologies, fuels, market potential, and the possibilities for the reduction of the CO 2 emissions have been studied. Here, energy production from renewable energy sources (RES) or small-scale combined heat and power (CHP) with a nominal power of less than 10 MW is defined as DEP. However, wind parks with a total capacity of more than 10 MW are also included in this report. Note that the possible effects of different DEP technologies on each other are not taken into account. Of the RES for distributed electricity generation, hydro power and, in the near future, wind power are the most competitive in Finland. However, the growth of hydro and wind power is restricted by water conservation and land use legislation. At the moment, photovoltaics (PV) is competitive only in special remote applications, but the price of PV is expected to go down in the long term. The technological potential of both PV and wind power is enormous. In distributed heat production, biomass is already used widely in Finland. The potential of biomass utilisation is mainly restricted by the availability of fuel at a competitive price. Solar heating and heat pumps are not yet competitive with biomass, but their potential is also great. Of the CHP technologies, gas and diesel engines are the most competitive at the moment. Moreover, microturbines are feasible in small (below 100 kw) scale CHP. Fuel cells are expected to be significant in the long term, as their price is assumed to be reduced with mass production. The growth of all CHP technologies is restricted by the availability and price of the fuel. In Finland, CHP systems based on biomass fuels will be significant in the future. In the market scenarios presented in this report, biomass boilers have the largest potential in Finland in the near future. In the long term, wind power also has a great potential. In the scenario based on the Action Plan for Renewable Energy Sources (APRES, by the Finnish Ministry of Trade and Industry) and moderate development of small-scale CHP, hydro power is also significant. In the long term, solar energy and heat pumps will also become significant. Of the CHP technologies, the systems of the 1-10 MW scale have the greatest potential at the moment. In the long term, the smaller CHP systems will also become significant. The potential for the CO 2 emission reductions has been calculated based on the market potentials estimated in this report. Note that the estimates in this report cannot be summed up with estimates presented in other reports because of overlapping. The aggregate CO 2 emission reduction potential of all DEP technologies (compared with the emissions of the year 2000 in Finland) is Mt in 2010 with the current growth scenario, depending on whether the distributed electricity generation replaces the current average electricity generation or coal condensate power. In the APRES and moderate development of small-scale CHP scenario, the reduction potential would be Mt in Compared with the current CO 2 emissions from the use of fossil fuels and peat (58 Mt, on the average during ) and the Kyoto target of reducing the emissions to the 1990 level (54 Mt), distributed energy production can significantly further the realisation of this target. The worldwide growth of energy production also creates export markets for the Finnish technologies and know-how. Of the DEP technologies, the greatest growth is expected in wind power, solar energy, biomass, and small-scale CHP. In these technologies, wind power components, biomass fuels and combustion technologies, and gas engines are the strongest sectors in Finland. Moreover, hydro turbines/generators, and solar and fuel cell systems are potential export technologies. Distributed energy production will play an important role in the growth of the Finnish energy technology exports in the future. 4\n5 Esipuhe Tämän työn tarkoituksena on ollut selvittää hajautettujen energiantuotantoteknologioiden nykyinen kehitystilanne ja arvioida niiden potentiaalia sekä maailmanlaajuisesti että Suomessa. Tarkastelua on tehty tulevaisuuden eri skenaarioihin verrattuna. Näihin arvioihin nojautuen on laskettu, millaisia kasvihuonekaasupäästövaikutuksia näillä teknologioilla voisi Suomessa olla. Lisäksi on arvioitu suomalaista osaamista ja vientipotentiaalia eri tuotantomuotojen osalta. Hajautetuksi energiantuotannoksi on tässä työssä rajattu sähkön, lämmön tai näiden yhteistuotanto, jonka nimellisteho on alle 10 MW. Poikkeuksena on tuulivoima, jonka osalta arviot sisältävät kaikki kapasiteettiluokat yksittäisistä generaattoreista laajoihin tuulivoimapuistoihin. Projekti on ollut osa Tekesin rahoittamaa ja VTT:n koordinoimaa kansallista Teknologia ja ilmastonmuutos (Climtech) -ohjelmaa ( ). Sitä ovat Tekesin lisäksi rahoittaneet Gaia Group Oy, Energia-alan keskusliitto Finergy, Maakaasuyhdistys, Teknologiakeskus Oy Merinova Ab, Sermet Oy (Wärtsilä Oy) ja Waterpumps WP Oy. Projektin johtoryhmään ovat kuuluneet Jukka Leskelä (pj, Finergy), Juha Huotari (Sermet), Hannu Kauppinen (Maakaasuyhdistys), Jari Kostama (Suomen Kaukolämpö ry), Jerri Laine (Tekes), Lauri Luopajärvi (Powest Oy, asti Merinova), Johan Wasberg (Merinova alk ), Tapio Moisio (Fortum, asti Matti Heikkilä), Kimmo Rintamäki (Waterpumps), Sami Tuhkanen (VTT Energia), Juha Vanhanen (Gaia Group) ja Eero Vartiainen (siht., Gaia Group). Työn on toteuttanut Gaia Group Oy, jossa vastuullisena johtajana on ollut toimitusjohtaja TkT Juha Vanhanen ja projektipäällikkönä TkT Eero Vartiainen. Muut tekijät ovat olleet MMM Päivi Luoma ja DI Jari Hiltunen. Projektin johtoryhmän puolesta, Helsingissä Jukka Leskelä 5\n6 Sisällys 1 JOHDANTO TEKNOLOGIA- JA POLTTOAINEKARTOITUS UUSIUTUVAT ENERGIALÄHTEET Tuulivoima Pien- ja minivesivoima Aurinkosähkö ja -lämpö Lämpöpumput Biomassakattilat PIENIMUOTOINEN CHP Kaasu- ja dieselmoottorit Mikroturbiinit Stirling-moottorit Polttokennot Höyryturbiinit ja -koneet Polttoaineiden soveltuvuus CHP-tekniikoille UUSIUTUVIEN JA PIENIMUOTOISTEN CHP-TEKNIIKOIDEN YHTEENVETO MARKKINAPOTENTIAALIN ARVIOINTI TARKASTELUMENETELMÄ MAAILMANLAAJUINEN MARKKINAPOTENTIAALI Energian tuotannon ja kulutuksen kehittyminen Uusiutuvat energialähteet Pienimuotoinen CHP Maailmanlaajuisen markkinapotentiaalin yhteenveto MARKKINAPOTENTIAALI SUOMESSA Tarkasteltavat skenaariot Uusiutuvat energialähteet Pienimuotoinen CHP Suomen markkinapotentiaalin yhteenveto SUOMALAINEN OSAAMINEN JA TEKNOLOGIAN VIENTIMAHDOLLISUUDET Suomalaisen osaamisen taso Suomalaisen energiateknologian vientipotentiaali CO 2 -PÄÄSTÖJEN VÄHENNYSPOTENTIAALI SUOMESSA TARKASTELUMENETELMÄ TULOKSET Skenaario 1: Business as usual Skenaario 2: Hajautetun energiantuotannon kohtuullinen kehitys Skenaario 3: Hajautetun energiantuotannon voimakas kehitys Vertailujen ja skenaarioiden erot CO 2 -päästöjen vähennyspotentiaalin yhteenveto HAJAUTETUN ENERGIANTUOTANNON VÄLILLISET VAIKUTUKSET Siirtohäviöiden vähentyminen Polttoaineiden kuljetusten CO 2 -päästöjen lisääntyminen JOUSTOMEKANISMIEN JA OHJAUSKEINOJEN MERKITYS Joustomekanismit Ohjauskeinot YHTEENVETO JA JOHTOPÄÄTÖKSET TEKNOLOGIAKARTOITUS MARKKINAPOTENTIAALIN ARVIOINTI CO 2 -PÄÄSTÖJEN VÄHENNYSPOTENTIAALI SUOMESSA LÄHTEET LIITE 1. TUTKIMUKSESSA HAASTATELLUT ASIANTUNTIJAT\n7 1 Johdanto Hajautettu energiantuotanto on nouseva teknologia-alue. Useat toimenpiteet sekä Euroopan Unionin että Suomen tasolla kannustavat hajautettuun ja kestävään energiantuotantoon sekä uusiutuvien energialähteiden että yhteistuotannon (CHP) osuutta energiantuotannossa halutaan nostaa. Tässä raportissa on selvitetty hajautetun energiantuotannon mahdollisuuksia erityisesti ilmastonmuutoksen torjunnassa. Raportissa on kartoitettu hajautettuun energiantuotantoon perustuvat teknologiavaihtoehdot, niiden markkinapotentiaali sekä mahdollisuudet vähentää CO 2 - päästöjä. Selvitys on osa kansallista Teknologia ja ilmastonmuutos (Climtech) -ohjelmaa. Tässä selvityksessä hajautetulla energiantuotannolla tarkoitetaan pienimuotoista, nimellisteholtaan alle 10 MW:n tuotantoa. Tuulivoiman osalta on tarkasteltu koko kapasiteettia, myös yli 10 MW:n tuulipuistot ovat tarkastelussa mukana. CHP:n kohdalla 10 MW:n raja koskee sähkötehoa. Pienen koon lisäksi hajautetun energiantuotannon ominaispiirteitä ovat mm. vakioidut tuotteet, modulaarisuus, isot valmistussarjat, miehittämättömyys sekä kulutuksen ja tuotannon läheisyys. Selvityksessä on käytetty tekijöiden oman tietämyksen lisäksi kirjallisuuslähteitä sekä asiantuntijahaastatteluja. Luettelo käytetyistä asiantuntijoista on raportin liitteenä. Keskeisimmät kirjallisuuslähteet ovat olleet EU:n komission Valkoinen paperi, IEA:n World Energy Outlook sekä KTM:n Uusiutuvien energialähteiden edistämisohjelma taustaraportteineen. Selvitys on jaettu kolmeen osaan: teknologia- ja polttoainekartoitus (luku 2), markkinapotentiaalin arviointi (luku 3) ja CO 2 -päästöjen vähennyspotentiaali Suomessa (luku 4). Teknologiakartoituksessa ovat mukana seuraavat uusiutuvat energialähteet ja pienimuotoiset CHP-tekniikat: Uusiutuvat energialähteet: tuulivoima pien- ja minivesivoima aurinkosähkö ja lämpö lämpöpumput biomassakattilat Pienimuotoinen CHP: kaasu- ja dieselmoottorit mikroturbiinit stirling-moottorit polttokennot höyryturbiinit ja -koneet Kustakin teknologiasta on selvitetty suorituskyvyn nykytila, kehityspotentiaali, taloudellisuus ja käyttökohteet. Lisäksi on selvitetty eri polttoaineiden soveltuvuus kullekin CHP-teknologialle. Markkinakartoituksessa on arvioitu edellä mainittujen teknologioiden teknologinen, taloudellinen ja markkinapotentiaali lyhyellä, keskipitkällä ja pitkällä tähtäimellä. Tarkastelu on kvalitatiivinen globaalilla tasolla ja kvantitatiivinen Suomen osalta. Lisäksi on arvioitu suomalaisen teknologian ja osaamisen taso ja vientipotentiaali eri teknologioissa. Raportin lopuksi on arvioitu, miten paljon CO 2 -päästöjä voidaan Suomessa vähentää nykytasoon verrattuna erilaisissa skenaarioissa, joissa oletetaan hajautettujen teknologioiden eriasteista toteutumista. Tämän lisäksi on arvioitu kvalitatiivisesti, mitä joustomekanismien eriasteinen käyttö ja erilaiset suunnitteilla olevat ilmastopoliittiset ohjauskeinot vaikuttavat CO 2 -päästöjen vähennyspotentiaaliin ja eri teknologioiden kilpailukykyyn. 7\n8 2 Teknologia- ja polttoainekartoitus Tässä luvussa on selvitetty kunkin teknologian suorituskyky, taloudellisuus ja käyttökohteet sekä CHP-laitteiden osalta myös polttoaineet. Tuotantokustannuksia laskettaessa investointikustannukset on kohdistettu voimalan koko käyttöiälle käyttäen annuiteettimenetelmää ja 5 %:n korkokantaa. Mahdollisia investointitukia tai verohelpotuksia ei ole huomioitu hinnoissa. CHP:n polttoainekustannuksena on käytetty vuoden 2001 keskimääräistä suurasiakkaan maksamaa maakaasun hintaa (1,7 c/kwh). Johtuen mm. polttoaineen hintaan liittyvistä epävarmuustekijöistä, tässä luvussa esitettyjä arvioita tuotantokustannuksista on pidettävä ainoastaan suuntaa-antavina. 2.1 Uusiutuvat energialähteet Tuulivoima Tekninen suorituskyky Tuulen tehosisältö on suoraan verrannollinen tuulen nopeuden kolmanteen potenssiin. Tästä johtuen tuulivoimalan tuottama teho kasvaa nopeasti tuulen nopeuden kasvaessa. Näin ollen tuulisuusoloilla on ratkaiseva vaikutus tuulivoiman tuotannon taloudellisuuteen. Tuulen nopeuden ajalliset vaihtelut ulottuvat erittäin nopeista, muutaman sekunnin sisällä tapahtuvista vaihteluista aina vuorokausi- ja vuodenaikavaihteluihin asti. Myös eri vuosien välillä on huomattavia eroja tuulen vuotuisessa keskinopeudessa. Peräkkäisinä vuosina tuulivoimalan tuotannossa saattaa olla %:n eroja. Suomessa vuodenaikavaihtelut ovat sikäli suotuisia, että kylmempinä talvikuukausina keskituulennopeudet ovat suurimmillaan. Toisaalta peräkkäisten talvien ja kuukausien erot ovat suuria. Varsinkin leudompina talvina sähkön tarpeen maksimi osuu lähelle parhaita tuulisuusaikoja. (Motiva, 1999) Tuulen nopeus lähellä maan pintaa pienenee mm. kasvillisuuden ja rakennusten vaikutuksesta. Näin ollen tuulen nopeus kasvaa ylöspäin mentäessä ja kasvu on sitä voimakkaampaa mitä peitteisempää maasto on. Myös pinnanmuodot vaikuttavat tuulen nopeuteen, esim. mäen laella tuulen nopeus on lähellä maan pintaa suurempi kuin mäen alla. (Tammelin, 1991) Käytännössä tuulivoimalan roottorihyötysuhteet ovat maksimissaan 50 %:n luokkaa. Häviöitä syntyy mm. virtauksen turbulenttisuudesta sekä lapaprofiilin ja roottorin pyörimisnopeuden epäoptimaalisuudesta. Roottorin lisäksi hyötysuhdehäviöitä syntyy mekaanisessa voimansiirrossa, generaattorissa, muuntajassa ja kaapeleissa, mutta nämä eivät ole kovin merkittäviä. Vuositasolla tuulivoimalan keskihyötysuhteen ratkaisee, kuinka hyvin voimala on optimoitu kyseiseen sijoituspaikkaan. Koska tuulivoimalan tuottama teho riippuu voimakkaasti tuulen nopeudesta, on voimalan tuotantoa arvioitaessa oleellista selvittää tuulen nopeuksien tilastollinen jakauma ja ajalliset vaihtelut kyseisessä kohteessa. (Motiva, 1999) Nykyiset kaupalliset tuulivoimalat ovat enimmäkseen vaaka-akselisia, kolmilapaisia ja niiden roottori on torniin nähden tuulen yläpuolella. Myös pystyakselisia, esim. Darrieus-, Musgrove- ja Savonius-roottoreita on kokeiltu piensovelluksissa (alle 100 kw). Tornin korkeus on yleensä m ja roottorin halkaisija m. Torni on eurooppalaisissa laitoksissa putkirakenteinen terästorni ja se on kiinnitetty betoniseen perustukseen. Konehuone on tornin päässä ja se sisältää vaihteiston, generaattorin sekä säätö- ja ohjausjärjestelmät. Vaihteisto muuttaa roottorin matalan kierrosluvun (10-40 rpm) generaattorille sopivaksi ( rpm). Generaattori on yleensä 4-8\n9 tai 6-napainen epätahtigeneraattori, jolloin sen pyörimisnopeus määräytyy sähköverkon taajuudesta. Erilliset moottorit kääntävät konehuonetta tuulen suuntaan suunta-anturin ja säätölaitteen avulla. Konehuoneen runko ja kuori valmistetaan yleensä teräksestä tai lasikuidusta. Roottorin lavat valmistetaan nykyään yleisimmin komposiittimateriaaleista, joissa käytetään lasikuitua ja joskus myös hiilikuitua tai puuta yhdessä epoksin tai polyesterin kanssa. Lavat toimivat myös voimalan tehonsäätö- ja pysäytysmekanismina. Tehoa säädetään joko sakkaukseen tai lapakulman säätöön perustuen. Laitoksen pysäytys tapahtuu kärkijarrujen avulla (sakkaussäätö) tai kääntämällä koko lapa pois tuulesta (lapakulmasäätö). (Motiva, 1999) Tuulivoimalan tyypilliset tekniset ominaisuudet on esitetty taulukossa 1. Suomessa 1990-luvun alussa rakennettujen ensimmäisten tuulivoimaloiden nimellisteho oli vain kw. Uusimpien (v. 1999) Suomessa rakennettujen tuulivoimalayksiköiden nimellisteho on vaihdellut 600 ja 1300 kw:n välillä (Holttinen ym., 2001). Kehitys on kulkenut jatkuvasti kohti suurempia yksikkökokoja, koska investointikustannukset/kw pienenevät yksikkökoon kasvaessa. Lisää kustannussäästöjä saadaan rakentamalla useamman voimalan tuulipuistoja. Tällä hetkellä Euroopassa rakennetaan yleisesti jo 2 MW:n voimaloita ja markkinoiden suurin voimala on 2,5 MW. Merelle rakennettaviin off-shore tuulipuistoihin on suunniteltu tulevaisuudessa jopa 5 MW:n voimaloita. Taulukko 1. Tuulivoimalan tyypilliset tekniset ominaisuudet (Holttinen ym., 2001) Nimellisteho (kw) 0, Huipunkäyttöaika (h) Tekninen käytettävyys (%) Käyttöikä (vuotta) 20 Taloudellisuus Tuulivoima on investointivaltainen sähköntuotantomuoto. Vuotuiset käyttö- ja kunnossapitokustannukset ovat ainoastaan 2 %:n luokkaa investointikustannuksista. Investointikustannukset koostuvat tuulivoimalan hankintahinnasta, infrastruktuurista (tie, sähköverkko), voimalan kuljetus- ja pystytyskustannuksista sekä suunnittelukustannuksista. Käyttö- ja kunnossapitokustannukset koostuvat huolto- ja korjauskustannuksista, vakuutuksista sekä hallinta- ja valvontakustannuksista. Tuotantokustannukset riippuvat ratkaisevasti voimalan teknisestä käytettävyydestä sekä tuulisuusoloista. Yleensä 2-5 vuoden takuuajalle taataan %:n käytettävyys, joka todennäköisesti alenee voimalan ikääntyessä. Useissa kansainvälisissä tutkimuksissa 20 vuoden käyttöikää pidetään realistisena, vanhimmat tanskalaiset voimalat ovat jo ylittäneet tämän. Voimalan tuottamaa sähkömäärää tarkastellaan yleensä huipunkäyttöajan (vuosituotanto / nimellisteho) avulla. Suomen oloissa huipunkäyttöaika on rannikoilla ja saaristossa hyvissä kohteissa h/a, tuntureilla ja merellä voidaan päästä jopa 3000 h/a tasolle. (Motiva, 1999) Sijoituspaikalle toimitetun ja valmiille perustukselle pystytetyn tuulivoimalan investointikustannus on nykyään noin euro/kw. Tämän lisäksi tulee tienrakennuksen, sähkötöiden ja perustustöiden sekä voimalan suunnittelun ja koordinoinnin kustannukset. Jos samaan paikkaan sijoitetaan usean voimalan tuulipuisto, säästetään näissä kustannuksissa. Kokonaisinvestoinnit ovat yleensä noin 1000 euro/kw. Edullisin Suomessa rakennettu voimala (Eckerö 500 kw, 1995) on maksanut 800 euro/kw. (Motiva, 1999) 9\n10 Yhteenveto tuulivoiman kustannuksista on esitetty taulukossa 2. Tuotantokustannuksissa päästään Suomessa rannikoilla ja saaristossa parhailla sijoituspaikoilla tällä hetkellä alle 4 c/kwh (ilman verohelpotuksia ja investointitukia), tulevaisuudessa on suurimmissa voimaloissa mahdollista päästä lähelle 3 c/kwh. Offshore-tuulivoimatuotannon kustannustaso on tällä hetkellä noin 5-6 c/kwh, mutta kustannusten lasku on todennäköistä, koska merirakentaminen on Euroopassa vasta alussa (Savolainen ym., 2001). Taulukko 2. Tuulivoiman kustannukset (1 MW:n voimalalle) Investointi (euro/kw e ) Käyttö ja kunnossapito (c/kwh) 0,8-1,2 Tuotantokustannus (c/kwh) * 4-5 *) Arviossa käytetty huipunkäyttöaikaa 2500 h ja käyttöikää 20 vuotta Sijoituskohteet Tuulivoiman parhaita sijoituskohteita ovat: rannikoiden tuulipuistot off-shore tuulipuistot tunturit ja vuoristot sisämaa alavilla seuduilla (esim. Saksassa ja Tanskassa) stand-alone -järjestelmät (esim. tuuli-diesel -voimalat) Pien- ja minivesivoima Vesivoima voidaan jaotella suur-, pien- ja minivesivoimaan voimalan nimellistehon perusteella. Suurvesivoimalla tarkoitetaan nimellisteholtaan yli 10 MW:n, pienvesivoimalla 1-10 MW:n ja minivesivoimalla alle 1 MW:n tehoista vesivoimaa (Tuhkanen & Pipatti, 1999). Tämä kokoluokittelu perustuu Tilastokeskuksen käyttämään jaotteluun, mikä saattaa poiketa muissa maissa käytettävästä jaottelusta. Hajautetuksi energiantuotannoksi lasketaan tässä raportissa kaikki alle 10 MW:n pien- ja minivesivoima. Tekninen suorituskyky Vesivoiman yhteenlaskettu nimellisteho oli vuoden 2001 alussa noin 3000 MW (Tilastokeskus, 2001). Tästä alle 1 MW:n minivesivoimaa oli noin 40 MW ja 1-10 MW:n pienvesivoimaa noin 284 MW (Helynen ym., 1999). Vuonna 2000 tuotettiin pien- ja minivesivoimaloissa yhteensä 1174 GWh, mikä vastaa suunnilleen vuosien keskituotantoa (Tilastokeskus, 2001). Huipunkäyttöajaksi saadaan näin ollen noin 3600 tuntia. Rakentamatonta vesivoimapotentiaalia on eniten (noin 1200 MW) suojelluissa vesistöissä, joita ei kuitenkaan ole laskettu tässä raportissa teknisen potentiaalin piiriin. Suojelemattomissa vesistöissä on pien- ja minivesivoiman uudisrakennuspotentiaalia noin 460 MW. Lisäksi on vanhojen voimaloiden rakennusasteen noston sekä generaattorien ja turbiinien kunnostuksen ja uusimisen avulla saatavissa lisäkapasiteettia noin 320 MW. Vesivoimaloita joudutaan uusimaan keskimäärin noin 30 vuoden välein. (Helynen ym., 1999) Vesivoimalan hyötysuhde riippuu jonkin verran käytettävästä tekniikasta luvulta lähtien pienvesivoimaloissa on pääsääntöisesti käytetty vaaka-akselista Kaplan-putkiturbiinia, jonka 10\n11 hyötysuhde on noin % (kun joen virtaama on % maksimivirtaamasta) (Oksanen, 1992). Generaattorin hyötysuhteen ollessa %, päästään noin %:n kokonaishyötysuhteeseen. Kaplan-turbiinin hyvä hyötysuhde perustuu hyvään säädettävyyteen. Potkuriturbiinien säädettävyys on huono, kiinteäsiipisiä turpiineja käytettäessä voimalan säätö toteutetaan varustamalla voimala usealla erikokoisella turbiinilla ja yhdistelemällä niitä sopivasti. Potkuriturpiineilla hyötysuhde putoaa lähes lineaarisesti virtaaman pienentyessä (Oksanen, 1992). Uudentyyppisissä kompaktiturpiineissa (Waterpumps WP Oy) turbiini, generaattori ja sulkulaite ovat yhteenrakennettuna asennusvalmiina yksikkönä, joka voidaan sijoittaa suoraan vesiteihin. Suuremmat yksiköt (yli 500 kw) ovat kompaktiturpiineissa ns. monigeneraattoriturpiineja, joissa turbiini pyörittää useampaa generaattoria hammaspyörän välityksellä. Pien- ja minivesivoimalan tyypilliset ominaisuudet on esitetty taulukossa 3. Taulukko 3. Pien- ja minivesivoimalan tyypilliset tekniset ominaisuudet Nimellisteho (kw) * Huipunkäyttöaika (h) ** Hyötysuhde (%) Käyttöikä (vuotta) *) Vesivoimalan teho voi ylittää 10 MW, mutta tässä selvityksessä on mukana vain alle 10 MW pien- ja minivesivoima **) Nykyisin rakennettavat pien- ja minivesivoimalat mitoitetaan suuremmalle huipunkäyttöajalle kuin olemassaolevat Taloudellisuus Vesivoiman rakentaminen on pääomavaltaista eli tuotantokustannukset muodostuvat investoinneista ja rahoituksen edullisuudesta. Rahoitusmahdollisuudet vaihtelevat suuresti riippuen siitä, onko toteuttaja voimayhtiö vai yksityinen pienvesivoimarakentaja. Ongelmana on, samoin kuin tuulivoimalla, että pienelle yritykselle on vaikeata hankkia asiakkaita ja pienvesivoiman tuottajat joutuvat sopimaan järjestelyistä jonkun suuremman energiayhtiön kanssa. (Helynen ym., 1999) Pien- ja minivesivoiman tyypilliset kustannukset on esitetty taulukossa 4. Kustannuksiin vaikuttaa ratkaisevasti sijoituskohde eli ovatko pato ja kanavat valmiiksi rakennettu vai ei. Vuosina valmistuneiden laitosten kokonaiskustannuksista keskimäärin lähes 40 % muodostui padosta ja kanavista (Oksanen, 1992). Koneasemat ja rakenteet muodostivat noin neljänneksen kokonaiskustannuksista, niiden osuus on tosin laskenut ns. pakettiturbiinien myötä, jotka yksinkertaistavat rakennustöitä ja vähentävät kustannuksia. Turbiinin osuus kokonaiskustannuksista on %. Taulukko 4. Pien- ja minivesivoiman kustannukset Investointi (euro/kw e ) Käyttö ja kunnossapito (c/kwh) 0,4-1,0 Tuotantokustannus (c/kwh) * 2,5-4 *) Arviossa käytetty huipunkäyttöaikaa 4000 h ja käyttöikää 30 vuotta Sijoituskohteet Pien- ja minivesivoiman tyypillisiä rakennuskohteita ovat: uudet kohteet suojelemattomissa vesistöissä käytöstä poistettujen kohteiden tilalle rakennettavat (vanhat myllyt, padot, voimalat) vanhojen laitosten uusiminen, tehonkorotukset ja ohijuoksutusten hyödyntäminen 11\n12 2.1.3 Aurinkosähkö ja -lämpö Tekninen suorituskyky Aurinkoenergian saatavuus riippuu lähinnä paikallisesta leveysasteesta ja sääolosuhteista. Suomessa vuotuinen säteilyenergia vaakasuoralle pinnalla on Helsingissä (leveysaste 60º) keskimäärin 940 kwh/m 2, Jyväskylässä (62º) 880 kwh/m 2 ja Sodankylässä (67º) 790 kwh/m 2 ; Keski-Euroopassa (n. 50º) se on noin kwh/m 2. Etelään suunnatulle pystysuoralle pinnalle saadaan Suomessa lähes yhtä paljon kuin vaakasuoralle pinnalle ja optimaaliselle kallistuskulmalle (45º vaakatasosta) Helsingissä noin 1160 kwh/m 2. (Vartiainen, 2000) Aurinkoenergian saatavuuden lisäksi tuotetun energian määrän vaikuttaa järjestelmän hyötysuhde. Kaupallisten aurinkosähköpaneeleiden hyötysuhde vaihtelee amorfisten piipaneeleiden (a-si) noin 4-7 %:ista kidepiipaneeleiden (c-si) %:iin. Järjestelmän hyötysuhdetta pienentää entisestään vielä invertterin hyötysuhde (noin 90 %), mikäli paneelien tuottama tasasähkö täytyy muuttaa vaihtosähköksi. Lisäksi hyötysuhde pienenee paneelin lämpötilan kasvaessa. Aurinkopaneeleiden nimellistehot ilmoitetaan yleensä auringon säteilyteholla 1000 W/m 2, mikä vastaa suunnilleen kirkkaalla auringonpaisteella kohtisuoraan aurinkoa suunnatulle tasolle saatavaa säteilyä. Tässä raportissa on käytetty aurinkoenergian huipunkäyttöaikana 1000 tuntia vuodessa, mikä vastaa suunnilleen Jyväskylän ja Sodankylän keskiarvoa 30º vaakatasosta kallistetulle pinnalle (tyypillinen vinokattoisen rakennuksen kallistus). Koska aurinkopaneeleissa ei ole liikkuvia osia, ne eivät vaadi juurikaan huoltoa ja ne eivät kulu helposti. Nykyään paneeleille luvataan jopa 25 vuoden tekninen takuu, mutta mahdollinen elinikä on jopa vuotta. Kaupallisista aurinkosähköpaneeleista ei kuitenkaan ole vielä näin pitkiä kokemuksia. Amorfisesta piistä valmistettujen paneelien hyötysuhde pienenee iän myötä, mutta uusimman sukupolven a-si-paneeleillekin ennustetaan 20 vuoden käyttöikää. Aurinkolämpökeräinjärjestelmien hyötysuhde puolestaan vaihtelee %:n välillä. Hyötysuhteeseen vaikuttaa keräimen ja ulkoilman lämpötila, hyötysuhde on sitä parempi mitä matalammassa lämpötilassa sitä käyttää. Hyötysudetta voidaan parantaa käyttämällä keräinmateriaalina ns. selektiivisiä pinnoitteita, jotka absorboivat hyvin auringon säteilyn aallonpituuksilla ja heijastavat huonosti lämpösäteilyä. Aurinkokeräinten käyttöikä on parhaimmillaan noin 20 vuotta. Huoltokustannuksia aiheuttaa lähinnä lämmönsiirtonesteen vaihto, joka tulee suorittaa 4-7 vuoden välein (Retscreen). Aurinkosähköpaneelien ja -lämpökeräimien tyypilliset ominaisuudet on esitetty taulukossa 5. Huomattakoon että aurinkosähköjärjestelmät koostuvat yleensä useista aurinkopaneeleista, jotka voidaan kytkeä rinnan ja sarjaan halutun jännite- ja tehotason saavuttamiseksi. Tyypillinen kesämökkijärjestelmän teho on W, pientaloissa 1-3 kw ja toimistorakennuksissa yli 10 kw. Myös aurinkolämpöjärjestelmät koostuvat yleensä useammasta aurinkokeräimestä. Taulukko 5. Aurinkosähköpaneelien ja -lämpökeräimien tyypilliset tekniset ominaisuudet Aurinkosähkö Aurinkolämpö kiteinen pii amorfinen pii Yksikköteho (kw) 0,01-0,1 0,004-0,012 0,3-0,8 (1-2 m 2 ) Huipunkäyttöaika (h) Hyötysuhde (%) Käyttöikä (vuotta)\n13 Taloudellisuus Aurinkoenergian kustannukset on esitetty taulukossa 6. Kustannukset on ilmoitettu kokonaisille järjestelmille. Aurinkosähköjärjestelmien hinta on tällä hetkellä euro/kw p. Vuoteen 2010 mennessä on arvioitu euro/kw p olevan mahdollista. Jos aurinkopaneeli integroidaan rakennukseen, voidaan sillä korvata muuta julkisivurakennusmateriaalia. Tästä aiheutuva kustannussäästö voi olla asuinrakennuksissa luokkaa euro/kw p ja arvo- tai toimistorakennuksissa jopa euro/kw p. Aurinkolämpöjärjestelmien hinta on luokkaa euro/m 2, mikä tekee noin euro/kw. (Solpros, 2001) Taulukko 6. Aurinkoenergian kustannukset (Solpros, 2001; Ross & Royer, 1999) Aurinkosähkö Aurinkolämpö nykyhinta hinta-arvio 2010 nykyhinta hinta-arvio 2010 Investointi (euro/kw p ) Käyttö ja kunnossapito (c/kwh) 0,2-0,5 0,3-1,0 Tuotantokustannus (c/kwh) * *) Arvioissa käytetty huipunkäyttöaikaa 1000 h ja käyttöikää 25 vuotta aurinkosähkölle ja 20 vuotta aurinkolämmölle Käyttökohteet Aurinkosähkön tyypillisiä käyttökohteita ovat: rakennusten katot ja julkisivut kesämökit ja lomakylät syrjäseutujen erikoissovellukset Aurinkolämmön käyttökohteita ovat mm.: asuintalojen lämmin käyttövesi ja lämmitys maaseudun sovellukset kuten viljan kuivatus hotellit urheiluhallit ja uima-altaat leirintäalueet aluelämpöjärjestelmässä kesäajan täydentävänä energialähteenä Lämpöpumput Tekninen suorituskyky Yleisimmän lämpöpumpun toiminta perustuu sopivan väliaineen eli kylmäaineen vuoroittaiseen höyrystämiseen ja lauhduttamiseen. Höyrystimeen lämmönlähteestä otetulla lämmöllä höyrystetään kylmäaine, jolloin lämmönlähde jäähtyy. Höyry imetään kompressoriin ja puristetaan korkeampaan paineeseen, jolloin höyry lämpiää. Paine ja lämpötila nousevat tasolle, jolla höyry pystyy lauhtumaan lauhduttimessa. (TTKK, 1996) Maalämpöpumpuissa lämmönlähteenä käytetään maaperää, joko 1-1,5 m:n syvyyteen asetettavalla vaakaputkituksella, kallioon porattavalla pystyputkituksella tai porakaivoon asetetulla 13\n14 putkituksella. Lämmönlähteenä voidaan käyttää myös vesistöjä, jolloin lämmönkeruuputkisto ankkuroidaan sopivan vesistön pohjalle. Maalämpöpumppu soveltuu parhaiten pohjoisiin oloihin, sillä kylmässä ilmastossa se tarjoaa varmimman ja tasaisimman lämmönlähteen ympäri vuoden. Lämpimässä ilmastossa ulkoilma on yleisempi lämmönlähde. (TTKK, 1996) Poistoilmalämpöpumpuissa lämmönlähteenä käytetään rakennuksesta ilmanvaihtolaitteilla poistettavaa sisäilmaa. Poistoilmalämpöpumppu voi luovuttaa lämpönsä käyttöveteen, lämmitysverkon veteen tai sisäänpuhallusilmaan. Monissa poistoilmalämpöpumpuissa on oma puhallinyksikkö, jolloin uudessa rakennuksessa ei tarvita erillistä ilmanvaihtolaitteistoa. Poistoilmalämpöpumppua voidaan käyttää kesällä myös jäähdytykseen. Ulkoilmalämpöpumpuissa lämpö otetaan ulkoilmasta yleensä puhallinpatterilla. Lämmönjako voi tapahtua ilmalla tai vesikierrolla. Ulkoilmalämpöpumpulla voidaan tuottaa Etelä-Suomessa varsin suuri osa pientalon lämmitystarpeesta, mutta pohjoisempana sen käyttö ei ole yhtä kannattavaa. (TTKK, 1996) Lämpöpumppujen lämpökerroin eli tuotetun lämmön suhde käyttöenergiaan, joka tyypillisesti on sähkö, riippuu lämmönlähteen ja tuotetun lämmön lämpötilasta. Tyypillisesti maalämpöpumppujen lämpökerroin on ollut 2,6-3,6, parhaimmillaan jopa yli 4. Poistoilmalämpöpumppujen keskimääräinen lämpökerroin on vuositasolla 1,5-2,2 ja ulkoilmalämpöpumpuilla 1,0-2,0 (Sulpu). Tässä raportissa on lämpöpumppujen lämpökertoimeksi käytetty maalämpöpumppuja vastaavaa arvoa 3. Taulukossa 7 on esitetty tyypilliset tekniset ominaisuudet maalämpöpumpuille. Taulukko 7. Maalämpöpumppujen tyypilliset tekniset ominaisuudet Nimellisteho (kw) 4-45 Huipunkäyttöaika (h) Hyötysuhde (%) Käyttöikä (vuotta) 20 Taloudellisuus Lämpöpumppua ei normaalisti mitoiteta kattamaan rakennuksen koko lämmitysenergiantarvetta, koska tällöin käyttöaste jäisi liian alhaiseksi, jotta investointi olisi kannattava. Lämpöpumpun tehon ylittävä osa tuotetaan jollakin lisälämmönlähteellä, kuten sähkövastuksella, öljykattilalla tai tulisijalla. Lämpöpumppu kannattaa mitoittaa noin % rakennuksen mitoitustehosta, jolloin pystytään tuottamaan % vuotuisesta lämmitysenergiantarpeesta. Koska lämpöpumpun investointikustannus lämmitystehoyksikköä kohti kasvaa merkittävästi lämpöpumpun tehon pienentyessä, on investointi sitä kannattavampi mitä suurempi on rakennuksen vuotuinen lämmitysenergiantarve. Lämpöpumppujen tyypilliset kustannukset on esitetty taulukossa 8. Investointi on laskettu lämpöteholle, josta noin kolmannes on lämpöpumpun tarvitsemaa ulkopuolista tehoa. Käyttö- ja ylläpito- sekä tuotantokustannukset on laskettu saadulle nettoenergialle. Taulukko 8. Lämpöpumppujen tyypilliset kustannukset. Investointikustannuksiin vaikuttaa merkittävästi maalämpöpumpuissa maaperä, johon putkitus asennetaan. Investointi (euro/kw p ) Käyttö ja kunnossapito (c/kwh) 0,2-0,6 Tuotantokustannus (c/kwh) * 4-8 *) Saatua nettoenergiaa kohti (lämpökerroin 3). Arviossa käytetty huipunkäyttöaikaa 3000 h ja käyttöikää 20 vuotta. 14\n15 Käyttökohteet Lämpöpumppujen parhaita käyttökohteita ovat: uudistalot joissa on vesikiertoinen lämmitysjärjestelmä (maa- ja poistoilmalämpöpumput) suorasähkölämmitteiset rakennukset (ulkoilmalämpöpumput) hotellit ja kylpylät jäteveden puhdistamot teollisuuden erityissovellukset kuten puutavaran kuivaus lämpökeskukset Biomassakattilat Tekninen suorituskyky Biomassalle soveltuvissa kattiloissa käytetään kolmea eri polttotapaa: arinapolttoa, kaasutuspolttoa ja leijupolttoa. Arinapoltto on yleisin polttotapa alle 5 MW th :n kokoluokassa. Isossa kokoluokassa (yli 20 MW th ) uudet polttotekniikat, erityisesti leijupoltto, ovat syrjäyttämässä arinapolttotekniikan. Tehoalueella 2-15 MW th käytetään myös kaasutuspolttoa. (Motiva, 2000) Arinapoltto edustaa perinteistä polttotekniikkaa. Arinoiden rakenteet riippuvat polttoaineesta ja kattilan koosta. Erilaisia arinatyyppejä ovat mm. kiinteä tasoarina, kiinteä viistoarina, mekaaninen viistoarina, ketjuarina sekä erikoisarinat kuten jätteenpolttoarina. Usein käytetään myös em. tyyppien yhdistelmiä. Pienet arinat ovat useimmiten ilmajäähdytteisiä, suuret ovat pääsääntöisesti vesijäähdytteisiä ja jäähdytys on osana kattilan vesikiertoa. (Altener, 1998) Mekaanisissa arinoissa uutena ratkaisuna on pyörivä kekoarina, jossa arina on jaettu vyöhykkeisiin, joista esim. joka toinen pyörii. Ratkaisua on sovellettu erittäin märän puujätteen polttoon. Pienimmässä kokoluokassa arinat ovat tyypillisesti kiinteitä tasoarinoita ja polttoaine syötetään käsin. Pienet arinakattilat jaetaan yläpalo- ja alapalokattiloihin. Yläpalokattiloissa koko polttoainepanos syötetään kerralla tulipesään, jolloin palamisolosuhteet vaihtelevat jatkuvasti ja päästöt ovat suurempia kuin muissa kattilatyypeissä. Alapalokattiloissa palaminen ja polttoaineen lisääminen on jatkuvaa, jolloin palamisolosuhteet eivät muutu ja päästöt ovat pienemmät. Polttoaineen syötössä voidaan käyttää myös stokeria, joka annostelee polttoainetta ja säätelee palamista automaattisesti. Polttoaineena biomassakattiloissa voidaan käyttää hakkuutähteiden (hukkarunkopuut, latvusmassa, pieniläpimittainen kokopuu) lisäksi haketta, puun kuoria, sahanpurua, kutterilastua, pellettejä tai brikettejä sekä turvetta ja kierrätyspolttoainetta (seospolttoaineena). Puupolttoaineen haketus tapahtuu joko korjuupaikalla, tienvarsivarastolla tai käyttöpaikalla. Pelletit ja briketit valmistetaan yleensä sahanpurusta ja puusepänteollisuuden jätteistä. Puubriketit ovat läpimitaltaan yli 25 mm:n pyöreitä tai kulmikkaita puristeita. Lyhyiden ja sylinterimäisten puupellettien läpimitta on yleensä 5-12 mm. Näiden jalosteiden etuja ovat yhtenäinen laatu ja hyvä energiasisältö, mitkä helpottavat polttoaineen syöttöä ja palamisen säätöä. (Motiva, 2000) Biomassakattiloiden tyypilliset tekniset ominaisuudet on esitetty taulukossa 9. Kattiloiden nimellistehot voivat ylittääkin 10 MW, mutta tässä raportissa on tarkasteltu ainoastaan alle 10 MW:n hajautettua tuotantoa. Huipunkäyttöaika vaihtelee paljon, se voi olla pienkäytössä alle 1000 tuntia, mutta kaukolämpövoimalassa lähelle 4000 tuntia. Hyötysuhde voi isoissa kattiloissa 15\n16 kuivalla polttoaineella haketta tai puupellettejä käytettäessä nousta yli 90 %:n. Pienkäytössä hyvän puukattilan vuosihyötysuhde on yli 70 % (Savolainen ym., 2001). Taulukko 9. Biomassakattiloiden tyypilliset tekniset ominaisuudet Nimellisteho (kw th ) * Huipunkäyttöaika (h) Hyötysuhde (%) Käyttöikä (vuotta) 20 *) Nimellisteho voi ylittää 10 MW, mutta tässä selvityksessä on tarkasteltu vain alle 10 MW biomassakattiloita Taloudellisuus Biomassakattiloiden tyypilliset kustannukset on esitetty taulukossa 10. Kattiloiden hinnat ovat pienessä kokoluokassa euro/kw, isossa kokoluokassa alle 50 euro/kw. Tämän lisäksi tulee polttoaineen syöttöjärjestelmästä kustannuksia euro/kw. Käyttö- ja kunnossapitokustannuksia aiheuttavat mm. kattiloiden puhdistus, tuhkanpoisto ja nuohous. Tärkein biomassalla tuotetun lämmön hintaan vaikuttava tekijä on polttoaineen hinta, joka puolestaan riippuu korjuu-, kuljetus- ja käsittelykustannuksista. Esimerkiksi metsähakkeiden maksimikuljetusmatkat ovat jalostamattomina alle 150 km. Polttoaineen hinta voi vaihdella paljon käyttökohteen ja polttoainetyypin mukaan. Uusiutuvien energialähteiden edistämisohjelmassa on oletettu biopolttoaineiden olevan kilpailukykyisiä useissa käyttäjäryhmissä hintatasolla 0,75 c/kwh, mikä vastaa hakkuutähdehakkeen hintaa kuljetusmatkalla 50 km (Helynen ym., 1999). Pienkäytössä valmiiden puupellettien toimitushinnat ovat luokkaa 2-3 c/kwh (Biowatti, 2002). Taulukko 10. Biomassakattiloiden lämmöntuotannon kustannukset Investointi (euro/kw th ) Käyttö ja kunnossapito (c/kwh) 0,1-0,2 Polttoaine (c/kwh) 0,7-3 Tuotantokustannus (c/kwh) * 1-5 *) Arviossa käytetty huipunkäyttöaikaa h ja käyttöikää 20 vuotta Käyttökohteet omakotitalokattilat kiinteistökattilat alue- ja kaukolämmityskattilat teollisuuskattilat 16\n17 2.2 Pienimuotoinen CHP Tässä luvussa esitetyt eri CHP-teknologioiden investointikustannukset on esitetty CHP-laitteen sähkötehoa kohti. Investointikustannukset sisältävät sekä sähkön että lämmön tuotantoon tarvittavat komponentit. Käyttö- ja kunnossapitokustannukset on esitetty tuotettua sähköyksikköä kohti. Polttoainekustannuksena on käytetty keskimääräistä vuoden 2001 suurasiakkaan maksamaa maakaasun hintaa 1,7 c/kwh, mikä vastaa noin 2 c/kwh tuotettua energiayksikköä (lämpö + sähkö) kohti. Tuotantokustannukset on laskettu tuotettua energiayksikköä (sähkö + lämpö) kohti käyttäen huipunkäyttöaikaa 5000 h ja käyttöikää 15 vuotta Kaasu- ja dieselmoottorit Moottorivoimala koostuu mäntämoottorista ja siihen liitetystä generaattorista. CHP-käytössä sähkön lisäksi hyödynnetään myös prosessissa syntyvä lämpö. Moottorivoimalaitokselle on tyypillistä korkea sähköhyötysuhde, laaja tehoalue sekä monipuolinen polttoainevalikoima. Moottorivoimalaitoksen etuja ovat lisäksi lyhyt rakennusaika sekä modulaarisuus, jolloin haluttu tehotaso voidaan saavuttaa kytkemällä useita standardoituja moduuleita yhteen. Tekninen suorituskyky Tehon perusteella moottorit voidaan jakaa usealla eri tavalla. Tässä selvityksessä tehoalue on jaettu suorituskykyarvoja vertailtaessa kolmeen osaan: alle 200 kw, kw ja yli 2000 kw. Pienimmässä teholuokassa tarkastellaan niin pieniä moottoreita kun on yhteistuotantoon saatavissa ja suurimmassa teholuokassa tarkastelu ulotetaan aina 10 MW saakka. Pienet, alle 200 kw moottorit perustuvat tavallisesti autojen dieselmoottoreihin, joihin on lisätty kipinäsytytys. Tätä suuremmissa moottoreissa käytetään joko kipinä- tai puristussytytystä. Aivan pienimpiä moottoreita lukuun ottamatta kaikki alle 1 MW:n sähkötehon tuottavat moottorit ovat turboahdettuja. Turboahtaminen nostaa tehoa noin 40 prosenttia verrattuna vapaasti hengittäviin moottoreihin ja mahdollistaa laihaseoskäytön, mikä alentaa typenoksidien muodostumista Kaasu- ja dieselmoottorien sähköhyötysuhde on koosta riippuen % ja kokonaishyötysuhde %. Sähköhyötysuhteeseen vaikuttaa laitteen koko, yleensä tehon kasvaessa päästään parempaan hyötysuhteeseen. Yhteistuotannossa kaasu- ja dieselmoottoreita käytetään joko lämpimän veden ( o C) tai matalapainehöyryn (alle 20 bar) tuottamiseen. Kaasu- ja dieselmoottorien tyypilliset tekniset ominaisuudet on esitetty taulukossa 11. Taulukko 11. Kaasu- ja dieselmoottoreiden tyypilliset tekniset ominaisuudet (Caddet, 1995; Wärtsilä) < 200 kw kw 2-10 MW Sähköhyötysuhde (%) Lämpöhyötysuhde (%) Kokonaishyötysuhde (%) Lämmöntuotto ( o C) * , höyry , höyry Peruskorjausväli (h) ** Käytettävyys (%) Kierrosnopeus (1/min) *) Pakokaasujen lämpötila dieselmoottoreissa o C, kaasumoottoreissa o C **) Peruskorjauksessa vaihdetaan männät, sylinterit yms.; huoltoväli (öljynvaihto) on n h 17\n18 Polttoaineet Polttoaineen käytön perusteella moottorivoimalaitokset voidaan jakaa kaasumoottoreihin, dieselmoottoreihin ja kaksoispolttoainemoottoreihin. Kaasumoottorit ovat kaikkein käytetyimpiä jatkuvatoimisissa yhteistuotantosovelluksissa. Dieselmoottoreita käytetään paljon varavoimasovelluksissa, mutta niitä voidaan käyttää myös yhteistuotannossa, jos maakaasua ei ole saatavilla. Kaksoispolttoainemoottorit ovat teknisesti hyvin lähellä perinteisiä dieselmoottoreita. Niissä osa tehosta tuotetaan normaalisti dieselpolttoaineella ja osa imuilman mukana syötettävällä kaasulla. Imuilmaan sekoitettavaa kaasua ei tarvitse paineista, mikä tekee ratkaisusta yksinkertaisen ja pieniinkin moottoreihin soveltuvan (VTT, 1999). Myös raskas polttoöljy ja muut erikoisemmat polttoaineet, esimerkiksi Orimulsion, ovat mahdollisia. Biopolttoaineet, muun muassa erilaiset bioöljyt, ovat tutkimuksen kohteena. Taloudellisuus Taulukossa 12 on esitetty kaasu- ja dieselmoottoreihin perustuvien yhteistuotantovoimaloiden kustannukset eri kokoluokissa. Pelkän moottori-generaattoriyhdistelmän investointikustannus on noin euro/kw, joten muiden laitteiden, rakentamisen ja asentamisen kustannusten osuus on CHP-laitoksessa varsin merkittävä. Taulukon 12 käyttö- ja kunnossapitokustannukset sisältävät sekä määräaikaishuollot että kuluvien osien uusimisen kustannukset. Pienessä kokoluokassa moottoreiden yksikkökustannuksia alentavat suuret tuotantovolyymit. Koon kasvaessa puolestaan oheislaitteiden osuus kokonaiskustannuksista vähenee. (Vanhanen & Loimaranta, 1999) Taulukko 12. Kaasu- ja dieselmoottoreihin perustuvien yhteistuotantovoimaloiden kustannukset < 200 kw kw 2-10 MW Investointi (euro/kw e ) Käyttö ja kunnossapito (c/kwh e ) 1,3-2,2 0,7-1,7 0,4-1,1 Polttoaine (c/kwh) 2 Tuotantokustannus (c/kwh) * 3,5-4 2,5-3,5 2,5-3,5 *) Rakennusasteena (sähkön- ja lämmöntuotannon suhde) on käytetty arvoa 0,8 Käyttökohteet Kaasu- ja dieselmoottorit soveltuvat parhaiten kohteisiin, joissa on kohtuullisen tasainen sähkön ja lämmön tarve, ja joissa edellytetään hyvää sähköntuotannon hyötysuhdetta. Aivan pienimmissä sovelluksissa, kuten pientaloissa, ongelmana on moottoreiden huoltotarve ja melu. Kokoluokan kasvaessa moottorivoimalaitosten edut tulevat paremmin esille. Parhaimpia sovelluskohteita ovat: hotellit, kylpylät tms. sairaalat koulurakennukset kasvihuoneet konepajat, sahat ym. pk-teollisuus kauko- ja aluelämpöjärjestelmät 18\n19 2.2.2 Mikroturbiinit Mikroturbiineilla tarkoitetaan yleensä kaasuturbiineja, joiden teho on kw. Niissä on tavallisesti yksi akseli, johon generaattori, kompressori ja turbiini on laakeroitu käyttäen joko öljytai ilmalaakereita. Niiden syöttöilma paineistetaan kompressorissa ennen polttokammioon syöttämistä. Samalla voidaan hyödyntää kuumaa pakokaasua hyötysuhteen parantamiseksi. Mikroturbiinin kompressorissa ja turbiinissa kaasuvirtaukset ovat säteittäiset, toisin kuin lentokoneiden ja teollisuuden kaasuturbiineissa, joissa virtaus on aksiaalinen. Tekninen suorituskyky Käytännössä kaasuturbiinien sähköhyötysuhde riippuu voimakkaasti turbiinin tehosta. Alle 1 MW kokoluokassa sähköhyötysuhde jää ilman rekuperaattoria 25 %:n alapuolelle, kun taas noin 3 MW:sta ylöspäin voidaan saavuttaa 30 prosentin sähköhyötysuhde. CHP-sovelluksissa kaasuturbiinivoimaloiden kokonaishyötysuhde on %, sillä pakokaasujen lämmöntalteenotto on tehokasta. Turbiinista tulevan kaasun lämpötila on tyypillisesti o C, jolloin sitä voidaan helposti hyödyntää höyryn tuottamiseen. Teoreettisesti hyötysuhdetta voidaan parantaa nostamalla turbiiniin syötettävän kaasun lämpötilaa. Käytännössä tällöin joudutaan turvautumaan keraamisiin materiaaleihin. Taulukossa 13 on esitetty mikroturbiinien ( kw) tyypilliset tekniset ominaisuudet. Taulukko 13. Mikroturbiinien tyypilliset tekniset ominaisuudet (Caddet, 1993; 1995; Turbec) Yksikköteho (kw) Sähköhyötysuhde (%) Lämpöhyötysuhde (%) Kokonaishyötysuhde (%) Lämmöntuotto ( o C) * , höyry Peruskorjausväli (h) Elinikä (h) *) Turbiinista lähtevän kaasun lämpötila o C Polttoaineet Mikroturbiineissa voidaan käyttää sekä kaasumaisia että useita erilaisia nestemäisiä polttoaineita. Yleisin polttoaine on maakaasu, muita mahdollisia kaasumaisia polttoaineita ovat biokaasut, vety sekä kaasutetut kierrätyspolttoaineet ja biomassa. Nestemäisistä polttoaineista yleisimmät on dieselöljy ja nestekaasut, muita mahdollisia ovat bensiini, metanoli, etanoli ja bioöljyt. Taloudellisuus Taulukossa 14 on esitetty mikroturbiineihin perustuvien yhteistuotantovoimaloiden investointi-, käyttö- ja kunnossapito- sekä tuotantokustannukset. Mikroturbiinien kustannukset ovat nykyisin 19\n20 noin 650 euro/kw ja niiden arvioidaan alenevan vuoteen 2010 mennessä tasolle euro/kw. Merkittävä osa investointikustannuksista, karkeasti noin puolet, johtuu muusta kuin itse kaasuturbiinista eli lämmön talteenotosta, sähkölaitteista, rakentamisesta ja asennuksesta. Mikroturbiinien käyttö- ja kunnossapitokustannukset pienenevät tehon kasvaessa. Useat mikroturbiinien valmistajat ilmoittavat heidän tuotteidensa käyttö- ja kunnossapitokustannusten olevan alle 1,0 c/kwh. Tähän on toistaiseksi suhtauduttava varauksella, koska mikroturbiineista ei ole vielä laajoja käyttökokemuksia. (Vanhanen & Loimaranta, 1999) Taulukko 14. Mikroturbiineihin ( kw) perustuvien yhteistuotantovoimaloiden nykyiset kustannukset Investointi (euro/kw e ) Käyttö ja kunnossapito (c/kwh e ) 0,6-1,7 Polttoaine (c/kwh) 2 Tuotantokustannus (c/kwh) * 3-4 *) Rakennusasteena (sähkön- ja lämmöntuotannon suhde) on käytetty arvoa 0,6 Käyttökohteet Kaasuturbiinit soveltuvat parhaiten kohteisiin, joissa tarvitaan korkeata lämpötilaa tai höyryä, sillä niiden pakokaasujen lämpötila on tyypillisesti o C. Tämän takia juuri teollisuuskohteet ovat tyypillisimpiä sovelluksia pienille kaasuturbiineille. Pientaloihin ja pieniin rivi- ja kerrostaloihin ne soveltuvat varsin huonosti, koska mikroturbiinienkin tehot ovat niihin liian suuria ja niiden käyttö osatehoilla on epätaloudellista. Asuinrakennusten vaihteleva kuormaprofiilikaan ei suosi kaasuturbiineja. Hotelleissa ja kasvihuoneissa mikroturbiinit ovat mahdollisia, mutta käytännössä kaasumoottorivoimalaitokset hallitsevat näitä markkinoita. Sopivia mikroturbiinien käyttökohteita ovat: prosessiteollisuus, esim. panimot ja elintarviketeollisuus hotellit, kylpylät tms. kasvihuoneet kauko- ja aluelämpöjärjestelmät Stirling-moottorit Stirling-moottori eroaa otto- ja dieselmoottoreista siinä, että sen sylinteritila on suljettu ja palaminen tapahtuu sylintereiden ulkopuolella. Stirling-moottorissa mäntä liikkuu työkaasun paineenmuutoksen vaikutuksesta, kun sylintereitä lämmitetään ja jäähdytetään. Tavallisemmin työkaasuna käytetään joko heliumia tai vetyä. Ulkoinen lämmöntuotanto mahdollistaa erilaisten polttoaineiden, kuten maakaasun, öljyn ja jopa puun käytön. Stirling-moottoreiden etuja samankokoisiin otto- ja dieselmoottoreihin nähden ovat alemmat päästöt ja alhaisempi melutaso. Ulkoisesta palamisesta johtuen huoltoväli on pidempi, mikä on kustannusten kannalta merkittävä etu erityisesti pienessä kokoluokassa. Juuri pienessä 20\nPienpolton markkinanäkymät Mikko Ahonen kehitysjohtaja puh: 040 5233 840 mikko.ahonen@jklinnovation.fi Jyväskylä Innovation Oy 1 Pienpolton markkinanäkymät SISÄLTÖ: Markkinanäkökulma Ilmastonäkökulma Visio\nEnergialähteet ja uusiutuvat energiateknologiat M4_ ENERGY DEMAND REDUCTION STRATEGIES: POTENTIAL IN NEW BUILDINGS AND REFURBISHMENT\nM5 Energialähteet ja uusiutuvat energiateknologiat 1 Content 1. // Johdanto 1.1. EPBD nzeb 1.2. Missä on UES:n lähde? 2. // Biomassa 2.1. Lähteet 2.2. Pelletti 2.3. Pellettien syöttö kattilaan 2.4. Puukaasukattila


DMP taipuu mainonnan täsmäaseeksi | idbbn.fi\nKiitos!xKiitos viestistäsi! ID BBN NEWSROOM Jaa: 04.01.2017 - 10:58 Markku AlikoskiDMP taipuu mainonnan täsmäaseeksiKohderyhmätietojen äärimmäisen tarkka hallinta tuo digitaaliseen markkinointiin huimat mahdollisuudet.DMP eli Data Management Platform on tietovarasto, jota käytetään lukemattomista eri lähteistä kerätyn kohderyhmätiedon luokitteluun, analysointiin ja käsittelyyn. DMP:n sisältämä data jaetaan kolmeen pääluokkaan:Ensimmäisen tahon data: yrityksen itse luoma tai keräämä data. Lähteenä ovat sivuvierailut www-sivuilla tai sosiaalisessa mediassa, nettikaupasta katsotut ja ostetut tuotteet sekä markkinointiautomaatio-, CRM- tai ERP-järjestelmistä tuodut asiakastiedot. Data on jaoteltu itse luodun taksonomian mukaisesti eri luokkiin.Toisen tahon data: jonkun muun ensimmäisen tahon dataa, johon toiselle on annettu käyttöoikeus.Kolmannen tahon data: DMP-datapartnereiden (yritysrekisterit, mediat, luottokorttiyhtiöt, verkkokaupat jne.) keräämä anonymisoitu kohderyhmätieto miljoonilta sivustoilta. Sisältää mm. tietoa mediankäytöstä, kiinnostuksen kohteista, ostoaikeista, ostohistoriasta ja demografioista. Tiedot on luokiteltu tuhansiin sisäkkäisiin dataluokkiin.Tiedon anonymisoinnin avulla voidaan muodostaa kohderyhmiä yli dataluokkarajojen. Voidaan poimia vaikkapa tällaiset kohteet:Suomalaisten yli 500 henkeä työllistävien yritysten ylimmät päättäjät, joiden joukosta on poistettu omat asiakkaat ja myynnin parhaillaan käsittelemät liidit. Koska kohderyhmä evaluoidaan päivittäin, tiedot ovat aina ajan tasalla eikä jo myynnin putkessa oleville kontakteille kohdisteta uusasiakasmainontaa.Kaikki omistusasunnossa asuvat yli 40-vuotiaat Android-käyttäjät, joilla on tuote A, mutta ei tuotetta B.Kohderyhmiä voidaan rakentaa myös näköisyysmallinnuksen (look-alike modeling) avulla. Tällöin pyritään esimerkiksi hakemaan kolmannen tahon datasta omia asiakkaita eniten muistuttavia, ennestään tuntemattomia kohdeyleisöjä. Tämä lienee helpoin keino tavoittaa kilpailijan asiakkaat.Ohjelmallisesti ostettu mainos löytää kohteensaHuolellisesti kerättyä ja luokiteltua dataa voidaan käyttää monella tavalla. DMP:n paras kaveri on DSP (Demand Side Platform), jonka avulla on mahdollista ostaa display-, some- tai hakukonemainontaa ohjelmallisesti. Ohjelmallisen ostamisen keskeinen etu on, että mainosta ei tarvitse kohdistaa tietyille sivuille, vaan se löytää kohdeyleisönsä missä nämä sitten surffailevatkaan. Aluksi luodaan DMP:llä haluttu kohdeyleisö, jonka jälkeen se aktivoidaan integraation kautta valitun ohjelmallisen kampanjan kohderyhmäksi. Kun kohderyhmään kuuluva henkilö saapuu esimerkiksi uutissivustolle, jolla mainoksia näytetään, DSP osallistuu mainoshuutokauppaan. Jos hinta on kohdillaan, mainos näytetään.DMP ohjelmallisen ostamisen apuvälineenä mahdollistaa mainosnäyttöjen kohdistamisen vain valitun kohderyhmän jäsenille, jolloin hukkanäyttöjä ei tule. Paljon mainostavalle yritykselle DMP tuo huomattavia säästöjä tehokkaamman mainosostamisen kautta. DMP-pohjainen kohdistaminen mahdollistaa myös mainoksen vaihtamisen lennossa tai mainostamisen lopettamisen, kun asiakas on ostoksensa tehnyt. Myös erilaisten ristiinmyyntiohjelmien toteutus on helppoa. Vaikka yhä useampi DSP nykyään sisältää myös DMP-ominaisuuksia, oma DMP mahdollistaa järjestelmäriippumattoman toiminnan.DMP:n ja markkinointiautomaatiojärjestelmän yhdistelmällä voidaan hallita kaikkia digitaalisen markkinoinnin kanavia kokonaisvaltaisesti, helposti ja äärimmäisen tarkasti. Tämä on historiallinen muutos, jonka tarjoamat mahdollisuudet ovat vielä toistaiseksi jääneet meiltä moderneiltakin markkinoijilta pääosin hyödyntämättä. Reaaliaikainen data mahdollistaa ennennäkemättömän luovan tarinankerronnan ja huikeat asiakaskohtaamiset.Kerron mielelläni lisää aiheesta, ota ihmeessä yhteyttä: markku.alikoski@idbbn.fi tai soita +358 40 5718172Tags: TeknologiaIntegraatioMarkkinoinnin automaatioView the discussion thread. Tilaa ID BBN:n uutiskirjeKehity mainostajana ja markkinoijana. Tilaa ID BBN:n uutiskirje ja pysyt ajan tasalla modernista markkinoinnista!Sähköposti*Tilaa nyt »\nKiitos!Rekisteröinti onnistui.About meMarkku AlikoskiModernin markkinoinnin taustalla on huikean monimutkaista järjestelmäarkkitehtuuria, jossa tieto viuhuu järjestelmästä toiseen liki reaaliaikaisesti. Vaikka koneisto on kimurantti, sen suunnitteluperiaatteet eivät sitä ole. Modernit tietojärjestelmät rakennetaan paremman asiakaskokemuksen varaan, ja yksi automaation tehtävistä on helpottaa asiakkaan, markkinoinnin ja myynnin arkea. Näistä asioista kirjoittaa Markku.Vapaa-aikansa Markku viettää 11-vuotiaan tyttärensä varttumista seuraten. Markun harrastuksia ovat ruuanlaitto, viinit, musiikki ja pelaaminen.Lisää kirjoittajaltaViimeisimmät artikkelitSisältömarkkinoinnin monityökalu runsaasti julkaiseville Luo kiinnostavaa sisältöä, toimita oikeille lukijoille Laadukas tuki on helpoin tapa parantaa asiakastyytyväisyyttä Suomalaisille huippukampanjoille Markies-ehdokkuuksia Asiakkaan matka - lataa opasMillainen on sinun asiakkaasi matka?“Opi tuntemaan asiakkaasi ja kuljettamaan häntä tuntemattomasta nettikontaktista ostavaksi asiakkaaksi"Lataa opas


3h,k, kph, s, vh, lasitettu parveke, Maarinkunnaantie 5, Maarinkunnas, Vantaa - Kiinteistömaailma\n68 m² / 68 m²3h,k, kph, s, vh, lasitettu parveke\nMaarinkunnaantie 5, Maarinkunnas, Vantaa\n198 000,00 €Myyntihinta\n68 m²Maarinkunnaantie 5, Maarinkunnas, Vantaa\npuh. +35840 770 3462\nLuonnonläheiseltä Maarinkunnaalta valoisa kolmio. Keittiö ja olohuone muodostavat yhtenäisen, toimivan kokonaisuuden. Olohuoneesta pääsy lasitetulle, etelänpuoleiselle parvekkeelle. Makuuhuoneet eri puolella asuntoa. Kylpyhuone remontoitu 2016. Koulut ja päiväkodit kävelymatkan etäisyydellä sekä upeat ulkoilumahdollisuudet. Vallitsevasta tilanteesta johtuen ainoastaan yksityisnäyttöjä.\nKiinteistömaailma Vantaa Tikkurila(Asunnot ja Kiinteistöt Uusimaa Oy)Peltolantie 2, 01300 Vantaa010 2123 000\nSijaintiMaarinkunnaantie 5, 01370 Vantaa\nHuoneluku3h,k, kph, s, vh, lasitettu parveke\nAsuinpinta-ala68 m², yhtiöjärjestyksen mukaan\nKeittiöJääkaappi/pakastin, keraaminen liesi, astianpesukone, liesituuletin/ aktiivihiilisuodatin\nSaniteettitilatKylpyhuone, suihku, peilikaappi, pesukoneliitäntä, sähkösauna\nMuuta kauppaan kuuluvaaSälekaihtimet (isompi makuuhuone, oh itäpuoli)\nKeittiö lattiaParketti (koivu)\nMakuuhuone lattiaParketti, 2. mh muovi\nMyyntihinta198 000,00 €\nYhtiövastike yhteensä367,20 €/kk\nLisätietoja kustannuksistaHallituksella valtuutus kerätä tai jättää keräämättä ylimääräinen kahden kuukauden hoitovastiketta vastaava määrä rahaa taloudellisen tilanteen niin vaatiessa/salliessa.\nTaloyhtiön nimiAsunto Oy Salpakka\nTontin pinta-ala4993 m²\nTaloyhtiössä onIrtaimistovarasto, ulkoiluvälinevarasto\nRakennukseen tehdyt korjaukset2020: vesikattojen kulkusiltojen uusintatyö ja yhden kattoluukun korjaus, C33 kylpyhuoneen vesieristys korjattiin, korjattiin vuotavia vesikalusteita, suoritettiin kaikkien ikkunoiden ja parvekeovien kuntotarkastuskierros. 2019: lämpöjohtoverkoston venttiilien vaihto- ja säätötyö, vesikattojen pesu ja huolto, paikkakorjaukset yms., salaojajärjestelmän osittainen tarkastus, sadevesikaivojen puhdistus, P-alueen alustava selvitys sähköautojen latausmahdollisuuksista. 2018: parkkialueen viherkaistan ja sisäpihan portaiden asfaltointi, puiden kaato. 2017: ilmanvaihtojärjestelmä puhdistettiin ja säädettiin, A-talon yläpohjan tuuletusviemärit korjattiin, pyöräkellareihin ostettiin uudet pyörätelineet, peruskuntoarvio tehtiin. 2016: uusittiin huoneiston A 1 terassin ovi, porraskäytävien oviin asennettiin numerokoodilukot, porraskäytävien ja varastojen valaisimet uusittiin, korjattiin huoneiston A 12 kylpyhuoneen vesieristeen pettämisestä johtunut vesivahinko, ilmoitustaulut uusittiin, sisäänkäyntiportaat laatoitettiin.\nTiedossa olevat korjauksetKunnossapitotarveselvitys 2021 - 2025: salaoja- ja perustusten kuivatusjärjestelmän havaittujen puutteiden korjaamisen suunnittelu ja puutteiden korjaus. (Sortuneiden/painuneiden linjojen korjaus, maan alla olevien kaivojen etsintä ja kunnon tarkistus/korotus, puutteiden korjaus. Sokkelin vesieristysten kunnon tarkistus ja puutteiden korjaus). B-C -talojen alapohjatilojen puhdistus. ikkunoiden ja parvekeovien perusteellinen huolto tai uusiminen. Huoneistojen märkätilojen uusintaa, yhtiö osallistuu As. Oy-lain mukaisesti. Lukituksen uusinta (myös asuntojen ovilukot). Lämmönjakokeskuksen uusiminen. Viemärihuuhtelu.\nOstajalle aiheutuvat kustannuksetEi tiedossa isännöitsijäntodistuksen mukaan\nAsuinhuoneistojen kokonaispinta-ala2137,5 m²\nKoulutJokiniemen koulu (n. 1,2 km), Tikkurilan lukio (n. 1,2 km), Dickursby skola (n. 0,5 km)\nPäiväkotialueella useita (n. 1 km)\nRuokakaupatmm. Tikkurila (n. 1,5 km)\nAsuntomyymäläKiinteistömaailma Vantaa Tikkurila\nPuh. 010 2123 000\nIlmoitusta on katsottu211 kertaa


IPhonen korjaamista ei voitu päivittää. Virhe 14 'päivitettäessä iPhonea? - Appuals.com - Kuinka\nIPhonen korjaamista ei voitu päivittää. Virhe 14 ’päivitettäessä iPhonea?\nHow Fix Iphone Could Not Be Updated\niPhone on yksi suosituimmista Applen valmistamista ja jakelemista mobiililaitteista. Ne ovat tunnettuja laadukkaasta koontilaadusta, upeista turvaominaisuuksista ja lisääntyneestä ohjelmistotuesta. Itse asiassa uusin ohjelmisto siirretään iPhoneen, joka on 3 tai jopa 4 sukupolvea vanha. Tähän jatkuvaan tukeen liittyy kuitenkin haittapuoli.\nvirhe 1719.windows -asennusohjelma\nMonet käyttäjät ovat kokeneet Tätä iPhonea ei voitu palauttaa. Tapahtui tuntematon virhe (14) ” virhe tai Tätä iPhonea ei voitu päivittää. Tapahtui tuntematon virhe (14) ” virhe yrittäessään päivittää iPhoneaan iTunesin kautta. Tässä artikkelissa kerromme sinulle joistakin menetelmistä, joita voit mukauttaa tämän ongelman ratkaisemiseksi, ja tutkimme myös syitä, joiden vuoksi tämä virhe laukeaa.\nTätä iPhonea ei voitu palauttaa. Tapahtui tuntematon virhe (14)\nMikä aiheuttaa virheen 14 iPhonea päivitettäessä?\nUSB kaapeli: On erittäin suositeltavaa, että kun yhdistät puhelimesi tietokoneeseen, käytä kaapelia, joka on sertifioitu toimimaan iPhone-laitteiden kanssa. On myös suositeltavaa käyttää laitteen laatikossa olevaa kaapelia. Apple pyrkii kaikin tavoin varmistamaan, että kaikki iPhonen käyttäjien käyttämät lisävarusteet ovat itse valmistamia ja jakelemia. Siksi matkapuhelinten yhteensopivuus rajoitetaan vain Applen valmistamiin tuotteisiin.\nVioittunut laiteohjelmisto: Joissakin tapauksissa ohjelmiston lataama laiteohjelmisto matkapuhelimen päivittämiseksi voi olla vioittunut. Laiteohjelmisto voi vioittua, jos tietyt tiedostot poistetaan tai ne sijoitetaan väärin. Kaikkien tiedostojen on oltava paikallaan ja käytettävissä, kun yrität päivittää iPhonea.\nVähäinen säilytystila: Kaikkiin päivityksiin sisältyy uusia ominaisuuksia ja tiedostoja. Tämä tarkoittaa, että näiden tiedostojen tallentamiseen tarvitaan enemmän tallennustilaa, ja jos tätä tilaa ei ole käytettävissä iPhonessa, tämä virhe laukaistaan.\nVanhentunut iTunes-ohjelmisto: Joissakin tapauksissa iTunes ei ehkä pysty lataamaan oikeaa laiteohjelmistoa ja asentamaan sitä matkapuhelimeesi vanhentumisen vuoksi. Käyttäjän on päivitettävä ohjelmistonsa säännöllisesti.\nEpävakaa Internet: On mahdollista, että Internet-yhteys, jota käytät laiteohjelmiston lataamiseen, ei ole vakaa ja sillä on yhteysongelmia. Tällöin ohjelmistoa ei ladata oikein ja virhe saattaa laukaista.\nRatkaisu 1: Tarkista USB-kaapeli\nYleisin syy tähän virheeseen on väärä kokoonpano matkapuhelimen ja USB-kaapelin välillä. Siksi on suositeltavaa käyttää matkapuhelimen mukana toimitettua USB-kaapelia. Jos se ei ole käytettävissä, voit käyttää iPhonen kanssa kaapelia, jonka Apple on sertifioinut. Kokeile myös toista USB satamaan tietokoneessa ja varmista, ettet käytä USB-kaapelin jatketta.\nRatkaisu 2: Vapauta tilaa\nOn suositeltavaa, että yrität vapauttaa tilaa iPhonessa ennen kuin yrität päivittää sitä ja varmistaa ainakin 5 Gt laitteessa on tilaa.\nRatkaisu 3: Internet-yhteyden tarkistaminen\nVarmista ennen päivittämistä, että olet yhteydessä Internet-yhteyteen, joka ei ole epävakaa. Joskus Internetissä voi olla pakettihäviö- tai yhteysongelmia. Siksi on suositeltavaa tarkistaa mahdolliset Internet-ongelmat ja varmistaa, että ne ovat siellä ei ole mitään merkittävää paketti tappio samalla kun lataat laiteohjelmistoa.\nRatkaisu 4: Laiteohjelmiston päivittäminen\nTämä prosessi on tärkeä ja se on tehtävä aina silloin tällöin sen varmistamiseksi, että sinulla on iTunes-ohjelmiston uusin versio. ITunes-päivitysten tarkistamisen vaiheet vaihtelevat käyttöjärjestelmän mukaan.\nNapsauta iTunes-ikkunan yläosassa olevassa valikkorivissä iTunes ”-Vaihtoehto.\nValitse ' Tarkistaa varten Päivitykset ”-Vaihtoehto.\nNapsauttamalla iTunes-vaihtoehtoa ja valitsemalla Tarkista päivitykset\nSeuraa näytön kehote päivittää uusimpaan versioon.\nAvaa Apple-valikko ja napsauta Järjestelmäasetukset '.\nValitse 'Tarkistaa varten Päivitykset ”-Vaihtoehto.\nAsenna päivitys MacOS: lle noudattamalla ohjeita.\nmacOS päivitetään automaattisesti\nlaajennusta ei voi ladata\nKun macOS on päivitetty, myös iTunes päivitetään.\nRatkaisu 5: Laiteohjelmistotiedostojen poistaminen\nJos laiteohjelmistotiedostot ovat vioittuneet tai vahingoittuneet, päivitysprosessi ei ole valmis ja tämä virhe käynnistyy. Siksi on suositeltavaa poistaa ”IPSW” -tiedostot juurikansioista. Tätä varten sinun on ensin tunnistettava kansio, jossa se sijaitsee. Tämä sijainti vaihtelee käyttämäsi käyttöjärjestelmän mukaan. Alla on lueteltu tämän tiedoston sijainnit eri käyttöjärjestelmissä.\nMac käyttöjärjestelmä: iPhone ~ / Kirjasto / iTunes / iPhone-ohjelmistopäivitykset tai iPad ~ / Kirjasto / iTunes / iPad-ohjelmistopäivitykset tai iPod touch ~ / Kirjasto / iTunes / iPod-ohjelmistopäivitykset\nWindows XP: C: Documents and Settings \_ Application Data Apple Computer iTunes iPhone Software Updates\nWindows Vista, 7 ja 8: C: Users AppData Roaming Apple Computer iTunes iPhone Software Updates\nWindows 10: C: Users USERNAME AppData Roaming Apple Computer iTunes\nKun olet navigoinut laitteen määritettyyn sijaintiin, poistaa IPSW-tiedosto. Kun tiedosto on poistettu, iTunes-ohjelmistoa kehotetaan lataamaan laiteohjelmisto uudelleen.\nftb -virhe ladattaessa modpackia\nfortnite tukematon käyttöjärjestelmä\ntarkista ohjelmiston luominen\nkuinka tehdä ryhmä gmailiin


KoivulaDesign: Mehumaija laulamaan\nEilen alkoi Koivulassa hillitön mehunkeittorumba. Tai ei varmaan olisi alkanut vielä, mutta kaveri tuli poimimaan marjoja vastapalvelukseksi ompelutaidoilleni. Kypsiähän ne marjat jo ovat, joten tänäänkin on kaivauduttava viinimarjapuskiin vitamiinivarastoja täyttämään.\nEihän siitä kauan ole, kun äitini vielä hoiti tämänkin kotityön ja otin vain kiitollisena valmiit mehut vastaan. Sitten kerran hän tuli kylään uusi mehumaija kainalossa, joten ymmärsin kyllä, että vuoronvaihto oli tapahtunut.\nKoivulan puutarhassa on kymmenkunta punaviinimarjapensasta, joitakin mustia ja yksi valkoisia viinimarjoja kypsyttävä pensas.\nPunaisista höyrystän Koivulan herkkua, joka on mainio mansikan ja raparperin maustama sekamehu. Jos mustia ei kypsy tarpeeksi flunssalääkkeeksi, sekoitan ne ja valkoiset viinimarjat loppujen punaisten kanssa ja väitän itselleni, että teho on tarpeen vaatiessa sama. Kovin usein ei ole tarve vaatinut, sillä viimekesäisiä mehuja löytyy edelleen pakkasesta.\nMehumaija tulille, marjoja kerroksittain ja hieman myös sokeria perään. Anna höyrystyä niin kauan kuin mehua irtoaa. Marjojen loput heitän pois, enkä siten ole kunnon martta ja keitä niistä vielä hilloa.\nLisää kattilaan noin 400g sokeria litralle mehua ja kiehauta. Kuori vaahdot pois ja jäähdytä.\nPullota, pakasta ja palkitse itsesi.\nMehunkeittäjän tauolla keinussa kilpaillaan makeasta mehusta ampiaisten kanssa. Miten niitä onkin juuri nyt niin valtavasti?\nJa sitten vain takaisin pensaisiin, terkuin Suska.\nTunnisteet: kasvit, koti, ohje\nmjohanna 21. elokuuta 2014 klo 11.34\nMiten ihan tavallisesta mehunkeitostakin saa näin kivan postauksen... Näitä on kyllä kiva lukea!\nSusanna Uusitalo 21. elokuuta 2014 klo 11.47\nVoi kiitos! Kyllähän se elämä on enimmäkseen just sitä tavallista arkea, josta kannattaa löytää ne hauskat hetket joka päivälle. Mehunkeittokin oli taas ihan kivaa, kun ei tarvinnut itse poimia kaikkia marjoja. Kaverin ohella palkkasin esikoisen ottamaan aurinkoa marjapuskiin.


Tietojen vieminen Excel Onlineen mallipohjaisesta sovelluksesta - Power Apps | Microsoft Docs\nTietojen vieminen Excel OnlineenExport your data to Excel Online\nVoit tehdä sovelluksesi sisältämistä tiedoista nopeasti ad-hoc-analyysin viemällä tiedot sovelluksesta Excel Onlineen.You can quickly do an ad-hoc analysis of your data that is in your app by exporting the data from the app to Excel Online.\nKun teet muutoksia tietoihisi Excel Onlinessa, voit tallentaa päivitetyt tiedot sovelluksessa.When you make changes to your data in Excel Online, you can save the updated information in the app. Muista säilyttää Excel-solujen alkuperäinen muoto, jotta tuonnin aikana ei ilmene ongelmia.Remember to keep the existing format of the Excel cells to prevent problems during import. Laskentataulukkoon lisättyjä tietoja, kuten kaavioita, taulukoita tai värejä, ei tallenneta.Any information added to the spreadsheet, such as graphs, charts, or colors, will not be saved.\nTämä toiminto edellyttää, että käytössäsi on Office 365 -tilaus tai verkkopalvelutilaus, kuten SharePoint Online- tai Exchange Online -tilaus.This feature requires that you have an Office 365 subscription or a subscription to an online service such as SharePoint Online or Exchange Online.\nTarvitset Microsoft-tilin.You need a Microsoft account.\nAvaa sovelluksen tiedot Excel OnlinessaOpen app data in Excel Online\nKaikkien tietuetyyppien tietoja ei voi avata Excel Onlinessa.The option to open data in Excel Online isn’t available in all record types. Ellet näe tätä toimintoa, se ei ole käytettävissä kyseiselle tietueelle.If you don’t see the option, it’s not available for that record.\nSovelluksessa päivitetyt tiedot eivät heti näy Excel Onlinessa, jos sama näkymä avattiin viimeisten kahden minuutin aikana Excel Onlinessa.Updated data in an app won’t immediately be reflected in Excel Online if the same view was opened in the last two minutes in Excel Online. Päivitetyt tiedot näkyvät Excel Onlinessa sen jälkeen.After that time frame, any updated data should show in Excel Online.\nJos haluat avata tietueluettelon sovelluksessa, valitse komentopalkista Vie Exceliin ‑valikko ja valitse sitten Avaa Excel Onlinessa.To open a list of records in an app, on the command bar select the Export to Excel menu and then select Open in Excel Online.\nTietojen tallentaminen ja tuominen takaisin sovellukseenSave your data and import it back to the app\nKun olet tehnyt haluamasi muutokset, valitse Tallenna.Once you are done making any changes, select Save.\nExcel Onlinen ad-hoc-analyysin tiedot tallennetaan tilapäisesti.The data for ad-hoc analysis with Excel Online is stored temporarily. Mitään lisäyksiä, kuten kaavioita, laskelmia ja sarakkeita, ei tallenneta takaisin sovellukseen Excel Onlinen ad-hoc-analyysistä.Any additions, such as charts, calculations, and columns, won’t be saved back to the app from the ad-hoc analysis in Excel Online.\nTiedoston tuominen voi epäonnistua, jos teet paljon muutoksia.The file import might fail if you make a lot of changes. Jos sinun on tehtävä paljon muutoksia tietoihin ja tuotava ne takaisin sovellukseen, suosittelemme viemään laskentataulukon Exceliin.If you need to make a lot of changes to your data and import it back to the app, it’s recommended that you export the worksheet in Excel instead.\nTiedosto > Tallenna nimellä ei toimi Excel Onlinessa.By design, you can’t do a File > Save As in Excel Online. Jos yrität tehdä niin, saat Työkirjaa ei voi tallentaa ‑virhesanoman.If you do, you’ll get a Can’t Save Workbook error message.\nValitse Tuotaviksi lähetetyt tiedot ‑valintaikkunasta Sulje.On the Data Submitted for Import dialog box, select Close.


Assistant Controller #FutureWerner, Siemens Energy\nIlmoituksen osoite: https://tyopaikat.oikotie.fi/tyopaikka/1408886\nSiemens Energyn kaupallisen tiimin #FutureWerner ymmärtää taloushallinnon päälle ja varmistaa, että kaupalliset prosessit sujuvat mutkattomasti. Tässä tehtävässä pääsee mukaan näkemään energiamarkkinoiden murrosta Suomessa.\nAssistant Controller #FutureWerner tukee tiimiä raportoinnissa, luotonhallinnassa ja erilaisissa analyyseissä. Työtehtäviisi kuuluu taloushallinnon eri osa-alueita esimerkiksi projekti- ja huoltotoiminnan parissa. Sisältäen työskentelyä käyttäen SAP-järjestelmää, raportointia, raportoinnin kehittämistä ja tietojen keräämistä sekä analysointia. Roolia muokataan osaamisesi sekä oppimishalukkuutesi mukaan.\nWerneriltä edellytetään kaupallista ymmärrystä. Hän on reipas, tarkka ja avoin toisen tai kolmannen vuosikurssin korkeakouluopiskelija. Hänellä on excel-sovellus ja englannin kieli hallussa. Kokemus SAP-järjestelmästä on eduksi.\nHaemme Werneriä, joka voisi aloittaa keväällä opintojen ohella tai viimeistään touko-kesäkuussa. Toivomme, että Werneri olisi käytettävissä opintojen ohella myös kesän jälkeen. Harjoittelun kestosta on mahdollista neuvotella. Palkka määräytyy suoritettujen opintojen mukaan.\nAika: 11.2.2021 klo 10.00-13.00\nLisätietoja tehtävästä antaa Mari Halava +358 503017097.\nAssistant Controller, Kuusakoski Oy\nHenkilöstöpalvelu Heimo | Julkaistu 18.2.2021\nPolar Electro Oy | Julkaistu 8.2.2021


puolipotkuhousut – Tii touhuaa\nMy Little Deer puolipotkuhousut\nKaava: My Little Deer, Ottobre 6/2016 (koot 50-80cm)\nKoko: 50cm ja 56cm\nKangas: Tilattu Majapuulta pari vuotta sitten, kuosin nimi unohtunut jo. Veikkaisin ArtGalleryn kankaaksi, mutta varma en ole. Resori on Löytöpalasta.\nPitkästä aikaa tein jälleen parit My Little Deer puolipotkuhousut. Aiempia samalla kaavalla tekemiäni puolipotkuhousuja löytyy mm. täältä ja täältä. Edelleen kiva kaava käyttää.\nKuolalappuja ja (puolipotku)housuja\n3.3.2017 12.3.2017 riikkapauliina3 kommenttia\nTässä kootusti muutama kuva aiemmista postauksista 🙂\nKuolalapun kaava: Sannan blogista http://sannun.blogspot.fi/2013/02/olkaa-hyvat.html Muita tietoja löytyy aiemmasta postauksestani https://tiitouhuaa.wordpress.com/2017/03/01/kuolalappuja/\nPuolipotkuhousujen kaava: Ottobre 6/2016 My Little Deer\nHousujen kaava: Ottobre 1/2015 Streaky Legs\nKangas: PaaPiin metsänvihreä Varpu trikoo (puolipotkuhousut 62cm), PaaPiin mustavalkoinen Minus trikoo (Streaky Legs -housut 74cm) ja Majapuulta Elvelyckan valkopohjainen Confetti luomutrikoo (puolipotkuhousut 62cm).


Myydään Kerrostalo Kaksio - Kotka Hovinsaari Edelfeltinkatu 5 B - Etuovi.com 7714775\nEtusivu > Kotka > Hovinsaari > Kohde 7714775\n2h+avok+s, 50,0 m², 93 500 €\nKerrostalo, Kotka, Hovinsaari, Edelfeltinkatu 5 B\nEsittelijänä: Marjukka Salmi\nPuhelin: 050 5300 004\nTäysin saneerattu koti, pesutilat laitettu 1996 ja kaikki muu huoneistossa valmistunut 10/2016.Oma sauna, iso makuuhuone, ja tilava keittiö/olohuone yhdistelmä. Asunossa vaihdettu putket, sähköt, eristeitä lisätty ulkoseiniin, ilmastointi asennettu. Kauniit, harmooniset pinnat, palvelut vieressä ja helppokulkuinen 1. kerroksen koti.\nEdelfeltinkatu 5 B, Hovinsaari, Kotka\n50,0 m², 93 500 €\n(Myyntihinta 89 772,18 € + Velkaosuus 3 727,82 €)\n89 772,18 € Velkaosuus:\n3 727,82 €\n(Hoitovastike 205,50 € / kk + Rahoitusvastike 68,00 € / kk)\n2% varainsiirtovero (ei ensiasunnon ostajat), autopaikkavuokra 10,-/kk, sauna 9,-/kk\nHuoneistokohtainen ilmastointi asennettu ja ulkoseiniin lisätty villat. Koneet ja kalusteet asunnossa ovat kaikki uusia.\nRakennusmateriaali: Tiili/betoniPintamateriaali: Lattioissa laminaatti paitsi kph tilassa laatta. Seinät maalattu ja kph tilassa laatta.\nKeittiön kaapistot, jääkaappi, pakastinkaappi, keraaminen liesi, kiertoilmauuni, liesituuletin, astianpesukone, mikroaaltouuni. Keittiö uusittu koneineen ja kalusteineen 10/2016.\nSuihku, suihkuverho, käsienpesuallas, wc-allas, pk-liitäntä, pyykinpesukone, sauna. Pesutilat tehty 1996.\noma, sähkölämmitteinen kiuas.\nHuoneiston kaapistot, taloyhtiön asuntokohtainen varasto\nYleiset tilat: Pesutupa, ulkoiluvälinevarasto, kerhohuone\nPohjaviemäri 1991. Sähköpääkeskus 1992. Julkisivu 1993. Vesi-, viemäri- ja sähköjohdot 2002. A- ja C-portaiden huoneisto- ja tuuletusparvekkeiden ovet sekä palo-ovet 2003. Peltikaton pinnoitus 2005. Kaukolämpö uusittu 2007. Ikkunat 2009. Sokkelien kunnostus 2011. Ouman-lämmönvahti asennettu 2014. Lämpökamerakuvaus A-portaan huoneistot 1,4, ja 10, C-portaan huoneistot 21, 27 ja 33 helmikuussa 2015. Ilmanvaihtokanavien nuohous 2015.\n2016: vedensäästä-ohjelma, lasipakkauste keräysastia, jätekatoksen ulkopuolelle sijoitus metalli ja lasinkeräysastialle, sokkelin korjaus ja maa-aineen vaihtaminen, katon paikkaus. 2017-2021: parvekkeiden huoltomaalaus, pihakaivojen puhdistus, porasshuoneen ja alakäytävän maalaus, piha-alueen kunnostus.\nkauppa, bussipysäkki, alakoulu vieressä ja Kotkan saaren palvelut 2km\nSisäpihan suuntaan ikkunat Ota yhteyttä\nHei! Haluaisin lisätietoja kohteesta: Edelfeltinkatu 5 B, Hovinsaari, Kotka (http://www.etuovi.com/kohde/7714775).\nFI:7714775, AI:632864, CT:2016-10-18T14:35:07.324+03:00, MT:2016-10-19T15:20:16.256+03:00, PT:2016-10-18T14:35:07.270+03:00, OI:803, DISI:351, CIC:TA2512


Keijuangervo lannoitus – Painekyllästettyä kestopuuta\nKeväisin keijuangervoistutukset kalkitaan Puutarhakalkilla ja lannoitetaan Kevätlannoitteella. Vaurioituneet oksat poistetaan varhain keväällä. Erittäin tiheä ja säännöllisen pallomainen keijuangervo menestyy puistoissa ja kotipihoissa Pohjois-Suomea myöten. Keijuangervon voi myös nuorentaa jopa vuosittain alasleikkaamalla sen varhain . Siitä kehittyy ainakin metrin korkuinen, kun sen annetaan kasvaa rauhassa.\nSe sallii keväällä alasleikkauksen ja kukkii vielä samana kesänä heinä-elokuussa. Kukinnot ovat vaaleanpunaiset. Jos on astiataimi ja pystyt kastelemaan sitä pitkään istutuksen jälkeen niin ei mitään ongelmaa 🙂 Syksyllä istutettavia ei saa istuttaa voimakkaaseen multaan tai lannoittaa jotta eivät ala kasvaa enää vaan alkaisivat talveentua ja talvehtia.\nMonesti nuo puutarhamullat ovat aika lannoitettuja. Se sopii mainiosti niin hav. Keväällä ja kesällä lannoitetaan typpivoittoisilla moniravinnelannoitteilla ja syksyllä käytetään kalium- ja fosforipitoisia syyslannoitteita.\nLannoitus lopetetaan elokuun puolivälissä. Vaaleanpunaiset kukinnot avautuvat lämpimänä kesänä jo heinäkuun alussa. Oikein tehty lannoitus ja kalkitus edistävät kasvua entisestään. Jotkut pensaslajit kasvattavat . Jos istutuskuoppaan lisätään voimakasta karjanlantakompostia tai muuta vastaavaa lannoitetta , se laitetaan niin syvälle, etteivät taimen kasvavat juuret ulotu lannoitteeseen. Istutettaessa avojuurisen taimen juuret levitetään luonnolliseen asentoonsa kuopan pohjalle lapioidun istutusmultakerroksen päälle, kuoppa . Sijainti: Istutusalue sijaitsee Ahlmanin.\nIstutusalueen lannoitimme puutarhan syyslannoitteella kasvuston valmistamiseksi talveen ( noin 3dl lannoitetta , alueen pinta-ala noin m2). Haluaisimme parantaa viihtyisyyttä ja tuoda . Rehevä, terve, nopeakasvuinen ja pitkäikäinen pihlaja- angervo leviää laajoiksi kasvustoiksi kosteahkoilla mailla. Se kestää hyvin alasleikkausta ja kasvattaa runsaasti juurivesoja. Pihlajaa muistuttavat lehdet puhkeavat aikaisin keväällä. Saman vuoden versoihin kehittyvät suuret valkoiset kukinnot avautuvat heinäkuussa.\nKalkitus pitäisi suorittaa 3-viikkoa ennen lannoitusta , että kalkki ehtisi imeytyä eikä tulisi ongelmia esimerkiksi lannoitteiden typen kanssa. Kalkituksen voi periaatteessa tehdä mihin aikaan vuodesta tahansa. Sen voi suorittaa keväällä lumiseen aikaan, mutta syksykin on hyvä aika.\nKalkki imeytyy parhaiten kosteaan. Esimerkiksi koivuangervo kestää lumen painoa, samoin matala keijuangervo. Ruusuangervolla versot usein katkeavat kinosten kasaantuessa. Jos pensas on keväällä aivan risuna, voi versot huoletta katkaista kymmensenttisiksi.\nMonilla pensasangervoilla kukinnot jäävät kukinnan loputtua . Angervojen leikkausohjeet. Ruso- ja koivuangervo kestävät alasleikkuun vaikka vuosittain kymmensenttiselle tapille, eli ne sietävät uudistamisen tyveltä saakka. Ne voi myös leikata harventamalla vanhimpia oksia. Pensaita, joita voi keväällä leikata voimakkaasti: Aitaorapihlaja. Kukat saman vuoden versoissa.\nKaunis pikkupensas kivikkoryhmiin, reunuskasviksi, havu- ym. Monikäyttöinen, käy kasviryhmiin, rinteisiin, verhopensaaksi, matalaksi aidanteeksi jne. Aurinkoiselle alueelle esim. Jos taas halutaan matalampi aidanne, voidaan valita esim. I-IV(V) paikka: Au-Pv alusta: hiekkapitoinen maa, kestää kuivuutta.\nVII-VIII väri: vaaleanpunainen.\nPrev Magneettimaali ja liitutaulumaali\nNext Boordi mallisto


Tightwads Ja Menot Vievät, Naimisiin, Taisteluun - 2019 | Kulttuuri\nJulkaistu: Kulttuuri • Luettu: 1376\nKun ajatellaan filosofiaa menojen suhteen, vastakohdat houkuttelevat.\nTightwads todennäköisesti sitovat solmun sellaisten henkilöiden kanssa, jotka varastavat tuulen varaan rahaa, usein avioliiton haitaksi, uusi tutkimus ehdottaa.\nSukupuolella oleva kohtaus kertoo, että vastakohdat houkuttelevat, vaikka aiemmat tutkimukset viittaavat siihen, että sanonta liittyy enemmän fantasiaan kuin todellisuuteen. Yksi viimeaikaisesta tutkimuksesta paljasti, että ihmiset etsivät paremmin kumppaneita, joilla on samankaltaisia persoonallisuusominaisuuksia, vaikka väittäisivät haluavan jonkun, joka on jonkinlainen yin jangilleen. Ja näyttää siltä, on tilastollinen taipumus hotties pysyä yhdessä, kun ei-niin-kuuma myös kumppani ylös.\nUusi tutkimus, joka perustuu yli 1 000 avioliiton ja naimattomien aikuisten tutkimuksiin, osoittaa, että vastakkainasettelut houkuttelevat suhteiden rahoitukseen.\nScott Rick, Michiganin yliopiston Ross School of Business ja hänen kollegansa havaitsivat, että jos tiukka tai haaste, osallistujat ilmoittivat olevansa tyytymättömiä tunteidensa reaktioihin rahan käyttämiseen. (Esimerkiksi penni pincher kokisi paljon sisäistä kipua, kun käytät rahaa.) Mitä tyytymättömämpiä he olivat, sitä todennäköisemmin jokainen osallistuja olisi houkutteleva yksityishenkilöille, joilla oli vastakkaisia menoja.\nPitkällä aikavälillä vastakkainasettelujen avioliitto johtaa kuitenkin suurempaan ristiriitoihin rahan ja avioliiton vähentyessä, tutkijat löysivät. Nämä tulokset pidettiin jopa silloin, kun tulot, velat ja säästöt otettiin huomioon.\n"Vaikka rahapelillä on suurempi velka toisen avioliitossa naimisiin verrattuna kuin avioliitossa avioliittoonsa, rahapolitiikka on yhä vähemmän todennäköistä, että se rikkoo rahaa toisella rahapelillä", Rick sanoi.\nHuolimatta tästä vetovoimasta keskinäisten vastakkainasettelujen välillä, naimattomia osallistujia sanoi, että heidän ihanteellisen romanttisen kumppaninsa on jakaa mielipiteensä menojen suhteen.\n"Ihmisillä on taipumus olla huono introspektiivinen tietoisuus siitä, mitä he aluksi löytävät houkuttelevalta, kun he kohtaavat potentiaalisia kumppaneita", Rick sanoi. "Tulokset ovat johdonmukaisia yleisesti havaitun irtikytkemisen välillä, mitä ihmiset sanovat etsivänsä ihanteellisessa toverissa ja todellisten kumppanien ominaisuuksissa, joille heidät houkutellaan."\nTutkimus on jätetty lehteen, vaikka sitä ei ole vielä hyväksytty julkaistavaksi.\nSex Quiz: myyttejä, tabuja ja bizarre-faktoja\nEsikoululaiset Jo Ajattelevat Ohut On Kaunista


Bathmate Hydro7 - PenisPumppu\nBathmate Hydro7 – 4 Asiaa, jotka sinun tulee tietää\nBathmaten aiemmin Herculeksena tunnettu Hydro7-malli käyttää muiden esiteltyjen mallien tapaan hyväkseen vedenpaineen voimaa peniksesi ympärysmitan ja pituuden lisäämiseksi.\nTämä on vesipumpputrendin alunperin aloittanut laite.\nAlkuperäinen ei aina tarkoita parasta, mutta Bathmaten tapauksessa alkuperäisen pumpun korvannutta ei ole.\nMiksi haluaisit käyttää penispumpussasi vettä?\nVesiavusteiset penispumput ovat 250 prosenttia tehokkaampia kuin ilmakäyttöiset pumput, ja voit havaita merkittäviä tuloksia jo noin 15 minuutin käytön jälkeen.\nHydro7-penispumpun voi ostaa Bathmaten virallisilta verkkosivuilta.\nSuuremmat ja kovemmat erektiot\nVastaa arvoaan rahassa\n60 päivän rahapalautustakuu\nOta Bathmate mukaan päivittäisiin puhdistautumishetkiisi ja korjaa paksumman ja pidemmän erektion tuomia etuja vain 6 viikossa. Penispumppu synnyttää voimakkaan ”tyhjiön” käyttäen apuna ilmanpaineen sijaan vettä. Tämä mahdollistaa peniksen kasvun.\nPumppu on suunniteltu miehille, joiden erektion alkuperäinen pituus on 13-18 senttiä ja ympärysmitta jopa 16,5 senttiä. Hydro7:n käyttö kylvyssä tai suihkussa on helppoa ja mukavaa.\nPitele mustaa nappia sormellasi alhaalla, täytä sylinteri lämpimällä vedellä ja asettele se löysän peniksesi ympärille.\nVapauta nappi ja pumppaa kerran, jotta alipaine voi vetää laitteen kiinni nivusiisi.\nJatka pumppausta hitaasti lisätäksesi painetta, kunnes vesi lakkaa vuotamasta ulos laitteen päästä – tämä kertoo siitä, että maksimipaine on saavutettu. Pidä pumppua paikoillaan 5-6 minuutin ajan ja vapauta se sitten.\nBathmaten Hydro7 valjastaa patentoidulla Hydropump-systeemillään vesivoiman käyttöönsä kohdistaakseen syntyvän paineen penikseesi. Tämä vuorostaan turvottaa peniksen varren ja kärjen verellä, mistä seuraa pidempiä ja paksumpia erektioita.\nToistuva käyttö (3-7 kertaa viikossa, vähintään 3 toistoa käyttökertaa kohti) voi jopa kasvattaa elintä pysyvästi.\nKäytä kohtuudella pikapäästöventtiiliä, joka sallii sinun vapauttaa paineen halutessasi välittömästi. Pidä kirjaa edistymisestäsi ohjekirjan mukana tulevan taulukon avulla.\nHydraulinen penispumppu, joka on kehitetty kasvattamaan alle 18-senttistä ja ympärysmitaltaan alle 16,5-senttistä penistä\nVoit seurata edistymistäsi läpinäkyvän sylinterin ja mittataulukon avulla\nPikaventtiili sallii paineen vähentämisen ja vapauttamisen koska tahansa\nLaitteella on 60 päivän rahapalautustakuu ja 2 vuoden takuu\nPaljonko Hydro7 maksaa?\nHydro7-pumpun hinta on $110 (n. 102€).\nHydro7 on suunniteltu miesten maailmanlaajuiselle enemmistölle sopivaksi. Se on on ihanteellinen miehille, joiden penis on erektiossa 13-18 senttiä pitkä.\nHydro7 on täydellinen valinta aloittelevalle pumppaajalle.\nBathmate on niin varma tuotteensa toimivuudesta, että se tarjoaa kuluttajalle 60 päivän rahapalautustakuun. Tämä puhuu selvää kieltä valmistajan tarjoamien tuotteiden luotettavuudesta.


Roosa nauha -lanka 100 g\nAikuisten ryhmät 2019-2020\nEtusivu Verkkokauppa LANGAT JA MATERIAALIT Roosa nauha -lanka Roosa nauha -lanka 100 g\n(Valitse vaihtoehto) 29 moniväri vaaleanpunainen 57 vaaleanpunainen 55 pinkki 51 tummanharmaa 28 moniväri harmaa 47 valkoinen 59 vaaleansininen 35 45 punainen 46 oranssi 48 musta 52 roosa 53 vaalea lohenpunainen 54 tumma lohenpunainen 56 lila 58 vaaleanharmaa 60 syklaami 61 maloppi 63 puuteriroosa 64 hiekka\nMahdolliset toimitustavat: Posti (only in Finland), Shipping into European Union, Shipping into the Other Countries, Posti pakettiautomaatti (only in Finland), Nouto Käsityöntalo Verkaranta, Vuolteentori 2, Tampere\nLanka on fingering paksuista, tex 80 x 4, vyyhdissä on lankaa 100 g/ n. 420 m. Puikkosuositus on 2½. Roosa nauha -lanka on konepestävä 40 °C.\nTaitojärjestö osallistuu valtakunnalliseen Roosa nauha -keräykseen. Olethan kanssamme tukemassa rintasyöpatutkimusta! Voit tehdä sen helposti ostamalla Roosa nauha -lankoja.\nTaito Pirkanmaan tuottamissa Roosa nauha -langoissa on ihania vaaleanpunaisen ja roosan sävyjä, sekä pirteitä pinkkejä. Mukana on myös harmaan ja sinisen sävyjä, joista saat lisää värejä käsitöihisi. Taitojärjestö lahjoittaa jokaisesta myydystä Roosa nauha -langasta n. 10 % osuuden Syöpäsäätiön Roosa nauha -keräykseen. Roosa nauha -keräyksellä tuetaan suomalaista rintasyöpätutkimusta ja pyritään turvaamaan hoidon korkea taso sekä kehittämään uudenlaisia hoitomuotoja. Yhteistyö Roosa nauhan kanssa sopii hyvin Taitojärjestön kestävää kehitystä ja vastuullista kuluttamista toteuttaviin arvoihin. Tehdään yhdessä hyvää!\nTaito Pirkanmaa Oy:n Pirkka-langat ovat olleet markkinoilla jo lähes 50 vuotta. Käsi- ja taideteollisuuteen Taito Pirkanmaa on luonut väreihin perustuvan suomalaisen tyylin. Laadukkaiden Pirkka-lanka klassikoitten takana on vuosikymmeniä jatkunut tuotekehitystyö. Lankojen värit seuraavat hillitysti ajan henkeä. Pirkka-langat ovat suomalaisia lankoja, ne värjätään ja vyötetään Suomessa. Suomessa tehdyn jatkojalostuksen osuus on suuri. Värjäyksessä käytetään EU-standardien mukaisia värejä ja toiminta on ympäristöviraston antamien ympäristöohjeiden mukaista.\nTule mukaan, osta Roosa nauha -lankoja, tehdään hyvää yhdessä! Nettiohjeet löydät taito.fi/tee-itse Facebookin Roosa nauha -villasukka sivulla voit käydä lataamassa kuvia neulomistasi töistä tai vaikkapa kertoa kokemuksia kampanjasta.\n- lahjoitamme 100 g kerästä 0,80 € Roosa nauha –keräykseen\n- tee hyvää itselle ja muille!\n- laadukas materiaali, joka kestää käyttöä\n- kestävä ohut neulelanka\n- kauniit värit\n- Valmistaja: Taito Pirkanmaa Oy\n- Materiaali: 75 % villa, 25 % polyamidi\n- Kerä: 100 g/ n. 420 m\n- Puikot: 2½ mm\n- Tiheys: 30 s x 40 krs = 10 cm\n- Hoito-ohje: konepestävä, hienopesu 40 astetta.\nRoosa nauha -lanka, pallokerä 50 g\nRoosa nauha -ohjekuvasto 7. / 2019\nRoosa nauha -ohjekuvasto 6. / 2018\nRoosa nauha -kuvasto 5. / 2017\nRoosanauha -ohjekuvasto 4. / 2016\nRoosa nauha -ohjekuvasto 3. / 2015\nRoosa nauha -sukkaohjekuvasto 2. / 2014\nRoosa nauha -sukkaohjekuvasto 1. / 2013\nKarhunköynnös -sukkapaketti, harmaa (9776)\nRoosa nauha -sukkapaketti Apila (9738)\nRoosa nauha -sukkapaketti, Tähti harmaa (9805)\nRoosa nauha -sukkapaketti, Salmiakki harmaa (9821)\nRoosa nauha -lapaspaketti, Salmiakki harmaa (9820)\nRoosa nauha -lapaspaketti, Apila valko-pink-harm.(9819).\nRoosa nauha -lapaspaketti, Lumipallo sininen (9818)\nRoosa nauha -sukkapaketti Mustikka (9861)\nRoosa nauha -sukkapaketti Mansikka (9860)\nRoosa nauha -sukkapaketti Leevi (9859)\nRoosa nauha -sukkapaketti Lotta (9858)\nRoosa nauha -tarvikepaketti: Bella-boncho (9863)\nRoosa nauha -tarvikepaketti: Aida-tuubi (9862)\nOlipa kerran villasukka -kirja\nKirjo-Pirkka 100 g\nSelaa tätä tuoteryhmää: Roosa nauha -lanka


Älä tule paha kakku...: Terveisiä Amsterdamista!\nKäväsin tuossa serkkuni kanssa moikkaamassa Hollannissa opiskelevaa pikkusiskoani. Vietettiin muutama päivä Amsterdamissa ja käytiin mm. Bolsin museossa tutustumassa likööreihin ja Madame Tussaud'silla ihmettelemässä julkkiksia.\nAikaa oli vain kaksi kokonaista päivää joten kiirettä piti, mutta ihan superhauska reissu. Vaikka muutama "pakollinen" Amsterdamin viihdyke, kuten CoffeeShopit, avaruuskakku ja punaisten lyhtyjen alue jäi testaamatta :D\nHerkkuja tuli myös syötyä - luonnollisesti. Ehdottomasti suosittelen jokaiselle kakkuintoilijalle De Taart Van m'n Tante- kahvilaa (Ferdinand Bolstraat 10, Heineken-museon takana). Isäni itseasiassa suositteli paikkaa meikäläiselle käytyään siskon luona aiemmin syksyllä, isi sanoi, että ymmärrän sitten miksi mun pitää siellä käydä - ja noh.. annettakoon kuvien puhua puolestaan.\nSuhteellisen psykedeelinen paikka :D ja tämänlaisia herkkuja sieltä löytyi meille:\nBolsin museota suosittelen kaikille, jotka hiukkaakaan välittävät likööreistä. Yksi mielenkiintoisimmista osioista oli pitkä rivi pulloja, joista piti haistelemalla arvata mikä maku on kyseessä. Pahaltahan ne kaikki haisi, ei siitä pääse mihinkään :D\nLisäksi saa itse valitsemansa drinkin ja halutessaan kaksi valitsemaansa shottia - näin meillä alkoi maanantaiaamu :D ei ihan paras idea - varsinkin kun heti liiköörien perään käytiin edellämainitussa kahvilassa :D\nTietysti käytiin myös napsimassa turistikuvia "I amsterdam"-hommelilla :D\nEnsi viikolla tämä hiljaiselo vihdoin päättyy ja palaillaan taas kakkujen pariin! :)\nLähettänyt JENNIS klo 5.44\nemmi 6. marraskuuta 2011 klo 17.30\nvoi namnam, mitä kakkuja! :)\nLiinu 7. marraskuuta 2011 klo 19.23\nJoo, ollaan myös syöty kakkuja tuolla samassa paikassa. Se on ihan huippu! :D


viestintätiimi -blogit - Sivu 1 - Blogivirta.fi\nTänään on 20.03.2018 21:49 ja nimipäiviään viettävät: Aki, Kim, Joakim ja Jaakkima. MOBIILIVERSIO M.BLOGIVIRTA.FI\nHae uutisista sanalle viestintätiimi\nStoori\t- 28.10.2017 18:33\nEsteettömyys ei ole itsestäänselvyys\nHeissulivei ja morjesta! Viima vinkuu ja lunta tulee, keli on tosin yhtä epävarmaa kuin länsimetron valmistuminen. Suosittelen ehdottomasti, että kaivatte pipon sekä kaulahuivin kaapin perältä. Äitinne ei ole välttämättä teitä enää pukemassa. Ajattelin kertoa teille kokemuksistani viimeisen kuukauden ajalta. Elämäntilannettani hankaloitti hirmuisesti se, että jouduin kulkemaan kainalosauvojen kera joka paikkaan. Reisilihakseni oli revähtänyt, joten hain […] The post...\nStoori\t- 03.10.2017 11:34\n(Ylärivi vasemmalta oikealle: Iiris, Sofia, Milla, Oona ja Ella. Alarivissä Julia ja Tuomas) Tervehdys teille kaikille lukijoille! Ootte varmaan jo kyylänneet kampuksellanne, että mitä ihmeen hihhuleita tuolla pakun luona riehuu. Me ollaan Edufuturan viestintätiimi, ja me halutaan tulla teille tutuksi! Kiertelemme festaripakullamme toisen sekä kolmannen asteen kampuksia aina kevääseen asti. Olemme myös tavoitettavissa […] The post Viestintätiimi esittäytyy! appeared first on...\nStoori\t- 05.09.2017 22:15\nMorjesta pöytään, täällä ollaan! Kesä alkaa olla ohi jo ilmojenkin puolesta, ja myös Edufuturan festaritiimi on parkkeerannut Armi-pakun tänne Jyväskylään. Valta on vaihtunut, sillä syksyn tultua Edufutura on saanut taakseen uuden opiskelijoista koostuvan viestintätiimin! Esittelyjen aika on hieman myöhemmin, sillä nyt katsotaan mitä syksyllä tapahtuu. Mitä tekee EduFuturan viestintätiimi? Tähän mennessä olemme kiertäneet jo useamman […] The post appeared first on...\nStoori: Suun terveyspäivä on tänään!\nPoikakuoro: Rasismi ja yleistys\nRipsa: Yleisön joukossa\nScreendisplay :: jämsä: Tiedotuksia\nLight Scrape: Obedient to any itchy finger\nVillaNanna: Onko elämää vielä hyvästien jälkeen?\nStoori: Arkistojen kätköistä 2/5: Märät rusinat. Ja vähän mantelitkin.\nMatkapuhelinblogi: Google Play tuo suoratoistopelit Androidille\nStoori: Viime viikkoni kuvina\nStoori: Nopea ja helppo arkiruoka – Kasvissosekeitto\nAjatuspaja Libera: Libera-säätiön toimintakertomus 2017\nSanakari: Rahtilaivalla leppoisasti Ruotsiin\nAjankohtaista: arvonta päivä facebook suomi blogi koko kuva elämä pieni kello tuli aika suomalainen kevät facebook-kilpailut ihminen helsinki olut mies kirja lifestyle ilta fi esimerkki stoori tampere it viikko ruoka lapsi ohje sävy pari viikonloppu aihe onni matka venäjä työ artikkeli julkaista talvi kaupunki ihana euro käsi kaunis case koti idea suomessa uusi kesä ottaa galaxy tarvita maa väri juttu käyttää kuvata elokuva suuri nelkytplusblogit valkoinen saada tunti historia pääsiäinen ongelma some valo lista nähdä kotiliesi musta päästä vuosi maaliskuu poika helppo kotona tuntua tuoksu tarjota media design olin tutkimus olutmatkailu: portugali musiikki video lippu jää porto like 2017 perhe tapahtuma keskustelu they keittiö suhde http käydä materiaali kuukausi syksy terveys lukea samsung baarit maksaa arki eurooppa venäläinen teksti vaikutus lehti tarina ikkuna isä yleinen jokainen iso toiminta oppia jättää tarkoittaa muu ruotsi seinä hinta sota sää tieto nainen tee tagitaivas hakutaivas


"Rakastakaa toinen toisianne!" sanoi Jeesus niille, jotka tahtoivat oppia taivaan valtakunnan salaisuuksia. "Harjoittakaa altruismia, säilyttäkää yhteistuntoa, ymmärtämystä ja sopusointua ryhmissänne te kaikki, jotka luette itsenne kokelaisiin ja totuuden etsijöihin", sanovat toiset Mestarit.\nIlman yhteistuntoa ja sekä älyllistä että sielullista sympatiaa ette saavuta mitään. Se, joka kylvää eripuraisuutta, niittää myrskyä.\nViisaita kabbalisteja löytyy keskuudessamme sekä Amerikassa että Euroopassa. Mutta mitä meillä on heistä hyötyä ja mitä ovat he tehneet Seuran hyväksi? Sen sijaan että auttaisivat he katselevat meitä syrjästä ja ovat valmiit arvostelemaan.\nNe, jotka tahtovat onnistua niin käytännöllisessä kuin abstraktisessa teosofiassa, he muistakoot, että yhteistunnon puute on ensimmäinen epäonnistumisen syy. Mutta jos kymmenen päättäväistä teosofia yhtyisivät ja tekisivät kukin omalla tavallaan työtä vaikka yhden tai useamman eri tieteen haaran edistämiseksi, myötätuntoisina ja veljellisinä keskenään, niin varmasti kukin heistä edistyisi enemmän salatieteessä yhden vuoden aikana kuin yksin työskennellessään kymmenenä vuotena. Teosofiassa on tarpeellista kilpailu, mutta ei sellainen toisten kustannuksella.\nTodellisessa teosofiassa tulee aina pienin kaikista suurimmaksi.\nKuitenkin on seuralla enemmän onnistuneita oppilaita kuin luullaankaan. Mutta he pysyvät syrjässä tehden työtä eivätkä saarnaa tyhjiä. He ovat innokkaimmat ja uskollisimmat oppilaamme. Kun he kirjoittavat, eivät he nimiänsä esille nosta. Lukiessaan vanhojen pyhien kirjojen luonnottomia käännöksiä he huomaavat todellisen merkityksen sen hämärän peitteen alta, johon itämaalainen viisaus on ne pukenut, sillä he ymmärtävät salaista kieltä. Nämä harvat miehet ja naiset ovat temppelimme tukipylväitä, ja ainoastaan he heikentävät typerien teosofein alituista myyräntyötä.