Uusipäivä 2/2017 by Turun Vasemmistoliitto - Issuu\nMyös Turkuun suunnitellaan kirjastosta lainattavaa perhevalmentajaa PIMIÖLOUNGE\ntellaan palvelun käyttöönottoa vuoden-kahden sisällä.”\nParasta ehkäisevää lastensuojelua ovat toimivat perhepalvelut Neuvolat palveluineen muodostavat ennaltaehkäisevän lastensuojelun ytimen. Varsinaisten neuvolakäyntien lisäksi perheiden on mahdollista saada myös perhetukea neuvolan kotikäyntien muodossa. Myös psykologien palvelut ovat tarjolla. Muita perheiden tukimuotoja ovat kasvatus- ja perheneuvoloiden tarjoamat palvelut. Erityisen tärkeä tehtävä on myös kotipalvelulla” Kuronen lisää.\n"Kotipalvelua voi tilata kotiin lyhytaikaisesti silloin, kun arjesta selviytyminen on liian kuormittavaa, jopa mahdotonta."\nYksi viime vuosien merkittävimmistä teoista ennaltaehkäisevän lastensuojelun piirissä on kiistatta Raision kaupungin Lainaa kirjastosta perhevalmentaja -toimintamalli, joka palkittiin kunnallisella lastensuojeluteko palkinnolla vuonna 2015. Malli on osa Varsinais-Suomen Lupa auttaa -hanketta, jota koordinoi Sosiaali- ja terveysministeriö. Niko Suojama Pia Jalkanen\nkuntalainen voi lainata kirjastosta perheen käyttöön oman perhevalmentajan – yhtä helposti kuin kirjan. Olennaista tässä mallissa on, että perhe saa sellaista apua kuin tarvitsee, nopeasti ja vaivattomasti ilman lastensuojelun asiakkuutta.\nSIINÄ KUKA TAHANSA\n“Ennen kaikkea kyseessä on asennemuutos”, korostaa Sirpa Kuronen, Turun kaupungin perhe- ja sosiaalipalveluiden johtaja. Hän kuvaa toimintamallin positiivisia vaikutuksia: “Raisio sai tällä muutoksella aikaan miljoonasäästöt ja tarve huostaanottoihin väheni olennaisesti. Olennaista on, että tuetaan perheen ja lapsen vahvuuksia. Tällöin kynnys avun hakemiseen\nalenee, ja perheen ongelmiin kyetään vastaamaan nopeasti.” Valtioneuvoston kärkihanke Lapsi- ja perhepalveluiden muutosohjelma (LAPE) on käynnissä vuosien 2017 - 2018 ajan Varsinais-Suomen maakunnassa. Hankkeessa tavoitteena ovat nykyistä lapsi- ja perhelähtöisemmät, kustannustehokkaammat ja paremmin yhteen sovitetut palvelut.\n“Lupa auttaa -hanke muuttaa ammattilaisten ja kansalaisten palveluasennetta. Kehitetään esimerkiksi maakunnallinen yhteydenottokanava: pyydä apua -nappi, jota kautta perheet voivat helposti kysyä neuvoa avun saamisesta”, Kuronen kertoo. “Tavoittena on, että perhevalmentajan saisi myös muissa maakunnan kirjastoista lainaksi. Myös Turussa suunni-\nKotipalvelua voi tilata kotiin lyhytaikaisesti silloin, kun arjesta selviytyminen on liian kuormittavaa, jopa mahdotonta. Esimerkiksi silloin, kun huoltaja ei pysty nukkumaan lapsen itkuisuuden vuoksi, kotipalvelu voi auttaa pahimman tilanteen yli.Lapsen siirtyessä kouluun terveydenhuollosta vastaa koulun terveydenhuolto terveystarkastuksin. Koulussa lapsen kehityksestä huolehtii osaltaan myös opettajat, koulupsykologit ja kuraattorit. “Myös monenlaisilla kolmannen sektorin palveluilla on aivan keskeinen rooli ennaltaehkäisevässä lastensuojelussa”, Kuronen painottaa vielä. Afrikkalaisen sananlaskun mukaan, yhden lapsen aikuiseksi kasvattamiseen tarvitaan koko kylä. Lasten hyvinvointi on koko yhteiskunnan asia.\nUUSI PÄIVÄ 2/2017\nKuntien rahoitusta leikataan rajusti\nSuomessa suunnitellaan uusien hävittäjä lentokoneiden hankintaa. Niiden elinkaarikustannukset on laskettu jopa 30 - 40 miljardin euron suuruisiksi. Samaan aikaan kunnat leikkaavat palveluitaan, koska valtio vähentää kuntien rahoitusta. Johannes Yrttiaho kaupunginvaltuutettu kaupunginhallituksen jäsen varakansanedustaja (vas.) Turku kuntavaalinumero: 101\nvaltionosuusleikkaukset Kataisen, Stubbin ja Sipilän hallitusten jäljiltä nousevat vuositasolla jopa yli kahteen miljardiin. Peruspalveluiden valtionosuudet supistuvat viidenneksellä, ja tämän päälle tulevat vielä opetus- ja kulttuuriministeriön valtionosuuksien leikkaukset. Kuntien tulorahoitusta on syönyt reilulla miljardilla myös Kataisen hallituksen 6 %-yksikön yhteisö-\nveroale. Sipilän hallitus keksi kiky-leikkaukset, jotka hyödyttävät yksityisen sektorin työnantajia ja jotka maksatetaan (kunta)työntekijöillä ja kuntien veronmaksajilla. Kuntien henkilöstökuluihin koituva säästö viedään pois valtionosuusleikkauksilla ja loppulasku kikystä myös turkulaisille veronmaksajille on miljoonia euroja. Kun kuntien valtionrahoitus kiristyy näin rajusti, on helppo perustella talouskuripolitiikkaa ainoana vaihtoehtona. Se merkitsee palveluiden leikkauksia sekä verojen ja asiakasmaksujen korotuksia. Julkisten palveluiden toimintaedellytykset heikkene-\nvät ja säästöjä etsitään myös ulkoistamalla ja yksityistämällä. Sosiaali- ja terveyspalveluiden järjestämisestä aiotaan viedä kolme miljardia, leikkaamalla ja yksityistämällä, jos sote-uudistus menee läpi. Uusi puolustuspoliittinen selonteko esittää Suomelle paitsi Itämeren epävakautta lisäävää sotilasyhteistyötä, myös miljardien hävittäjähankintoja. Suomea aseistetaan ja rakennetaan teknoarmeijaa Yhdysvaltojen hyökkäyssotia ja maailmanvaltaa varten. Isommalla pelilaudalla Suomelle kaavaillaan yhdessä Ruotsin kanssa vastuuta myös Nato-Baltian puolustuksesta. Suomen kuluvan vuoden puolustusbudjetti on yli 2,8 miljardia (tästä reilu 900 milj. menee asehankintoihin). Yksistään suunniteltu hävittäjähankinta tarkoittaisi vuodessa jopa yli 2 miljardin menoa valtion talouteen, kun kaikki elinkaari- ja käyttökulut huomioidaan. Kuntien tuottamien palveluiden, kuten varhaiskasvatuksen\nja perusopetuksen, vanhuspalveluiden ja perusterveydenhuollon rahoitukseen tarkoitetuista valtionosuuksista sitä vastoin leikataan tällä hetkellä ja lopun hallituskauden ajan vuositasolla 2,2 miljardia euroa. Summa on viidennes koko peruspalveluiden valtionosuudesta ja siis melko tarkkaan sama kuin uusien hävittäjien aiheuttama vuosikulu. Taistelukoneiden ostoon\nkäytettäväksi suunnitellulla rahalla, saisi ihmisarvoisen vanhuuden turvaksi hyvät kunnalliset palvelut, palautettua lasten subjektiivisen päivähoito-oikeuden ja estettyä tasa-arvoa luovan koulujärjestelmämme eriytymisen ja rapautumisen. On sanottava selkeä ja ehdoton ei armeijan menojen kasvattamiselle ja vaadittava sen sijaan lisää rahaa kuntien palveluihin.\nLaura Tättilä Päätoimittaja\nietin, mistä aiheesta avaisin sanaisen arkkuni tähän Uuden päivän juuri kuntavaaleja ennen ilmestyvän numeron pääkirjoitukseen. Lähes jokaikinen kirjoitus tässä lehdessä käsittelee kuntavaaleja. Jokaikinen kirjoitus käsittelee kuntavaaleissa tärkeitä teemoja ja aiheita, kuntalaisten hyvinvointia, asioita, jotka täytyy tehdä paremmin Turussa. Lukekaa ja täyttykää terveellisestä luokkavihasta, siitä, joka saa ihmisen kamppailemaan oikeuksiensa puolesta, eikä kuluttamaan voimiaan katkeruuteen niitä kohtaan, joilla näyttäisi menevän paremmin. Kuntavaaleissa voi pienellä panostuksella tehdä suuria tekoja. Tärkein on se hetki, jolloin äänestyskopissa piirtää numeron vaalilippuun. Se voi olla rauhanomaisen vallankumouksen hetki.\nuntavaalikeskustelu on ollut tällä kertaa hyvin sekavaa. Se johtunee siitä, että valtiotamme johtaa lähes historiallisen sekava hallitus, jonka käänteissä eivät\nmeinaa pysyä perässä edes politiikan ammattilaiset. Tulevan valtuustokauden aikana hallituksen toimet kuitenkin konkretisoituvat, minkälaisiksi, se jää nähtäväksi. Kunnilta poistuu yksi niiden keskeisimmistä tehtävistä, sosiaali- ja terveyspalvelujen järjestäminen. Tässä tilanteessa on ollut monin paikoin vaikea saada ihmisiä edes lähtemään ehdokkaiksi, sillä valtaa on tarjolla aiempaa vähemmän. Nyt valittava valtuusto on kuitenkin tärkeässä asemassa, sillä seuraavan kauden valtuutetut tekevät muutokset kunnan hallintoon ja päättävät mm. siitä, minkä verran kunnallisveroprosenttia muutetaan.\naherruksen ansiosta voimme nauttia monipuolisista kasviksista ja viljoista ruokapöydässämme. Kaupunki ei ole yksin ihmisten asuinpaikka, vaan miljardit äänioikeudettomat mikrobeista kasvien kautta suurnisäkkäisiin asuttavat myös Turkua. Haluiaisin kirjoittaa siitä mutta tämänhetkisessä poliittisessa ilmastossa kasvien puolesta puhuminen tuntuu typerältä haihattelulta.\nurinko paistaa pitkästä aikaa ikkunasta sisään ja ajatukset kääntyvät helposti talvihorroksestaan herääviin kimalaisiin ja pajunkissoihin. Ne muistuttavat muista kuntapolitiikan ydinaiheista. Kuntien kontolla valtaosin on myös ympäristöstä huolehtiminen. Kimalaiset jäävät paitsioon vaalikeskusteluissa, vaikka niiden\nJuri Nummelin, Riikka Oksanen, Laura Pohjola,\nLi Andersson, Piritta Anttila, Aki Haapanen,\nEva-Liisa Raekallio, Kaija Rantanen, Pirjo\nVastaava päätoimittaja: Anna Mäkipää\nSasu Haapanen, Pasi Heikkilä, Saska Heino,\nRinne, Taimi Räsänen, Veli-Matti Saajala, Elina\nTauno Hovirinta, Pia Jalkanen, Jukka\nSandelin, Niko Suojama, Jari Suominen, Mervi\nTaitto: Matti Ranki\nKärkkäinen, Jaakko Lindfors, Alpo Lähteenmäki,\nUusitalo, Johannes Yrttiaho\nOmaisten näkö Turun vanhustenhoidon kulma huomioon mustat päivät vanhusten hoidossa PIMIÖLOUNGE\nPiritta Anttila ja Kaija Rantanen, molemmat kuntavaaliehdokkaita Turussa\nvanhusten laitospaikkaa (tuettua palveluasumista tai ympärivuorokautista hoitopaikkaa, intervallihoitoa). Lisäksi tälläkin hetkellä noin 50 vanhusta jonottaa laitoshoitopaikkaa. Tämä tarkoittaa sitä, että kotihoidossa on vanhuksia, jotka eivät sinne kuuluisi. Muistisairaat vanhukset saattavat olla vaaraksi sekä itselleen ja että ympäristölleen, jos kotona asuminen pitkittyy puuttuvan laitospaikan vuoksi. Muistisairas itse kärsii suurta turvattomuutta ja levottomuutta yksin asuessaan. Kotihoito keskittyy vain perushoitoon; siellä ei ole tarpeeksi hoitajia, joilla olisi malhdollisuus olla pitkään yhden asiakkaan luona. Asiakkaat kuitenkin kaipaavat seuraa ja jutustelua omassa kodissaan, koska kynnys lähteä päivätoimintaan on suuri. Lisäksi palvelut on pirstottu: ateria,\nTURUSSA ON NOIN 1150\nole. Yhteiskunnan kannaltakin olisi järkevää, jos tätä omaisten huolta voitaisiin keventää. Ihannetilanne olisi, että jokainen laitospaikkaa tarvitseva sinne nopeasti pääsisi. Tämä lienee kuitenkin nykytilanteessa tavoittamattomissa. Siksi kotihoitoa pitäisi kehittää, jotta se paremmin vastaisi hoidettavan yksilöllisiä tarpeita. Omaisilla on kuitenkin yleensä paras tuntuma vanhuksen todelliseen tilanteeseen. Siksi omaisten näkökulma pitäisi ottaa vakavasti huomioon hoito- ja palvelusuunnitelmaa laadittaessa, kun harkitaan kotihoidon palveluiden määrää tai mahdollista laitoshoidon tarvetta. Kotihoidon palveluita voitaisin nykyisilläkin resursseilla huomattavasti kehittää työtä uudelleen organisoimalla ja lisäämällä esimerkiksi kotona tapahtuvaa kuntoutusta. Edes kerran viikossa tapahtuva kuntoutus innostaisi vanhusta hoitamaan itseään ja pitämään yllä liikuntakykyään. Omaisten kanssa tehtävä yhteistyö olisi tässäkin asiassa tarpeen.\n“Ihannetilanne olisi, että jokainen laitospaikkaa tarvitseva sinne nopeasti pääsisi. Tämä lienee kuitenkin nykytilanteessa tavoittamattomissa. Siksi kotihoitoa pitäisi kehittää, jotta se paremmin vastaisi hoidettavan yksilöllisiä tarpeita.” kauppa, turvapuhelin, siivous, kaikki hoidetaan eri henkilön toimesta. Jokainen palvelu laskutetaan erikseen ja jos eläke on pieni, monet eivät edes ota palvelua. Kotona asuva, liikuntakyvytön tai muistisaras tarvitsee kotihoidon lisäksi runsaasti omaisten apua selvitäkseen päivittäisistä rutiineistaan. Omaiset kantavat jatkuvaa huolta kotona yksin asuvan läheisen pärjäämisestä. He joutuvat todella stressaavaan tilanteeseen sellaisessa tapauksessa, jossa laitospaikkaa odottavaa on hoidettava kotona, koska laitospaikkoja ei yksinkertaisesti\nNopeaa helpotusta nykytilanteeseen saataisiin, jos palkattaisiin enemmän hoiva-avustajia, jotka voisivat viettää pidemmän ajan vanhuksen seurana ja voisivat jutella, tehdä asiakkaan kanssa yhdessä asioita, toimia asiointiapuna ja vaikkapa auttaa kuntoutusharjoitteiden tekemisessä. Kotihoidon palveluiden kehittäminen on sitäkin tärkeämpää, kun otetaan huomioon, että vanhuspalveluiden pääpaino on kotona asumisen tukemisessa. Sitä varten tarvitaan järkeviä palvelukokonaisuuksia ja yhteistyötä omaisten kanssa.\nPirjo Rinne Valtuustoryhmän puheenjohtaja 18.2.2016 TURKULAISET saivat lukea lehdestä, että Turun kaupungin vanhuspsykiatrian osastolla oli tapahtunut vakavia vanhusten pa-hoinpitelyjä. Väärinkäytöksiä ja huonoa hoitoa oli jatkunut jo vuodesta 2013 asti. Silloinen sisäisen tarkastuksen raportti ei päätynyt päättäjien tietoon, vaan hyllytettiin. Asiasta ei myöskään tehty tutkintapyyntöä valvontavi-ranomaisille. Vuosi sitten asia tuli tietoisuuteen lehdistön kautta. Alkoikin mittava tutkinta, mihin osallistuivat niin poliisi, AVI, Valvira kuin Fimea. Turun kaupunki käynnisti oman sisäisen tarkastuksen ja koko tutkinnan viestinnän vastuu siirrettiin kaupunginjohtajalle. Nyt on kulunut yli vuosi. Tammikuussa 2017 päätettiin Turun ja TYKS:n psykiatrian yhteistyöstä. Mainittua osasto G1: tä ei enää ole. Poliisitutkinta on valmistunut. Kaupungin sisäisen tarkastuksen raportti valmistui jo vuoden 2016 lopussa. Tätä raporttia ei kuitenkaan ole toimitettu päätöksentekijöiden tietoon. Sisältääkö se jotain, mitä\nennen kuntavaaleja ei voi tuoda päivänvaloon? Halutaanko tapahtunut vain unohtaa? Vasemmistoliiton Turun valtuustoryhmä vaati aloitteessaan 30.1.2017, että raportti on viipymättä tuotava valtuutetuil-\n"Vasemmistoliiton valtuutetut haluavat tietää, mitä tehtiin hallinnossa ja johtamisessa väärin. Virheistä pitää oppia ja tietoa on käytettävä uusien toimintatapojen kehittämiseen." le tiedoksi. Kun valtuustoaloite oli jätetty, heti seuravana keskiviikkona saimme lukea lehdestä tietoa poliisitutkinnasta. Päättäjille ei tietoa kuitenkaan tuotu. Vasemmistoliiton valtuutetut haluavat tietää, mitä tehtiin hallinnossa ja johtamisessa väärin.\nTyöväestöä ja eläkeläisiä ei saa unohtaa Pasi Heikkilä Turun kaupunginvaltuutettu\nleikkauslista vaatii veronsa niin työväen\nkuin eläkeläisten osalta. Ennen niin vauhdikkaista mielipiteistään tunnettu Timo Soini luopuu perussuomalaisten puheenjohtajan tehtävästään varmaan osittain paineiden alla. Mutta ikävä\nVirheistä pitää oppia ja tietoa on käytettävä uusien toimintatapojen kehittämiseen. Kaupunki on kuitenkin kiinnostunut rankaisemaan yksittäisiä hoitajia ja kääntämään katseen heihin eikä selvittämään terveydenhoidon johdon toimintaa. Turun käräjäoikeus tuomitsi Turun kaupungin vaatimuk-sesta 17.2. yhden hoitajan 20 000 € korvauksiin ja osastohoitajan virkavelvollisuuden rikkomuksesta. Samalla, kun tämä julma asia pyörii rikossyytteissä, Turun kaupunginjohtajan valtaa lisätään. Tämä tapaus kuulemma osoitti, että kaupunginjohtajalla pitää olla yhä enemmän valtaa kaikkiin hallintoelimiin nähden. Kyllä ongelma on terveydenhuollon johdossa. Turkulaisia kovasti järkyttänyt tapahtuma ei ole unohtunut. Edelleenkin valtuutetuille tulee jatkuvasti kysymyksiä turkulaisten vanhusten hoidon laadusta. Nämä epäilykset laadusta on saatava kertakaikkiaan selvitettyä ja keski-tyttävä nyt uuden hyvän hoitotavan luomiseen. Turkulaisten vanhusten on saatava turvallisesti miettiä vanhuut-taan ja luottaa saamaansa hoitoon. kyllä tulevia "sankariehdokkaita" riittää. Kauankohan Sipilän pinna vielä kestää? Mitä tulee meidän ehdokkaisiin tulevissa vaaleissa niin meillä vasemmistoliitossa ei ole kuin hyviä ehdokkaita. Työväestön osalta pitää painetta vielä lisätä työnantajia ja hallitusta vastaan. Lakot ja mielenosoitukset ovat nyt paikallaan. Etenkin telakan hyvä tilauskanta antaa selkänojaa toimenpiteille. Eli toimikaa toverit joka taholla.\nVarhaiskasvatuksen yksityistäminen eriarvoistaa ELINA SANDELIN\npäivähoitoaan vauhdilla. Vuonna 2010 yksityisen varhaiskasvatuksen osuus lasten päivähoidosta oli alle 20 prosenttia. Nyt osuus on jo yli 30 prosenttia. Yksityiset päivähoitoyhtiöt ovat ilmoittaneet tavoittelevansa 50 prosentin osuutta kaikesta päivähoidosta. “Tämä kehitys on pysäytettävä”, toteaa kaupunginhallituksen jäsen, kaupunginvaltuutettu Johannes Yrttiaho ja jatkaa: “Yritykset ovat päässeet määräävään asemaan. Tämä alkaa näkyä kohoavina kustannuksina ja päivähoitomaksuina sekä palveluiden heikkenemisenä. On tuoretta näyttöä siitä, että myös Turussa yksityisissä päiväkodeissa on sallittua suurempia lapsiryhmiä.”\nTURKU ON YKSITYISTÄNYT\nLisää kunnallisia päiväkoteja “Turkuun tarvitaan useita uusia kunnallisia päiväkoteja. Turussa on laiminlyöty kunnallisen varhaiskasvatuksen palveluverkon kehittäminen. Se on ollut tietoista politiikkaa, jolla on edistetty varhaiskasvatuksen yksityistämistä. Nyt suunta on muutettava”, vaatii kasvatus- ja opetus-\nlautakunnan jäsen Aki Haapanen. “Myös korjausrakentaminen on laiminlyöty, mikä on johtanut sisäilmaongelmiin. Sisäilmaongelmien takia päiväkoteja on suljettu ja lapsia ohjattu yksityiselle”, Haapanen kertoo.\nKunnalliset päiväkodit takaavat tasa-arvon Yksityiset yritykset voivat valita asiakkaansa. Turussa kunta kantaa vastuun raskainta ja kalleinta palvelua tarvitsevien lasten hoidosta. Yksityiset yritykset keskittyvät pääsääntöisesti lapsiin, joilla ei ole suuria erityistarpeita. “Muutama pieni yksityinen päiväkoti ei vielä romuta järjestelmän tasa-arvoa, mutta laajamittainen yksityistäminen johtaa palveluiden eriytymiseen, pirstaloitumiseen ja uusiin yhteiskunnallisiin ongelmiin”, toteaa kaupunginvaltuutettu Elina Sandelin. Paras tapa taata lasten tasa-arvo on pitää kiinni jokaisen lapsen oikeudesta kokopäiväiseen kunnalliseen päivähoitopaikkaan, pienentää lapsiryhmiä sekä huolehtia siitä, että päiväkodeissa on riittävästi henkilökuntaa niin kasvatus- ja opetustehtävissä kuin tukipalveluissakin.\nErityisoppilaiden inkluusio ei saa olla säästökeino Mervi Uusitalo Luokanopettaja KÄVIN PERUSKOULUNI 70-LUVUN loppuvuosina ja 1980-luvulla. Silloin puhuttiin ”apukoulusta” ja ”tarkkailuluokasta”. Jos jollakulla oli pahoja oppimisen ongelmia, hänet saatettiin siirtää apukouluun – jos oppilas taas ei osannut käyttäytyä, hän saattoi löytää itsensä ”tarkkikselta”. Nykyään puhutaan eri termein. Keskitetyn palvelun kouluilla tarkoitetaan näitä entisajan pieniä luokkia, joihin sijoitettujen lasten opintie ei ole kulkenut kuopitta. Tosin nykyaikana lapsella saa olla jo todella suuria haasteita, jotta hänet siirretään pienryhmään oman lähikoulunsa ulkopuolelle, sillä erityiskoulujen alasajo on jatkunut jo pitkään. Lähikouluperiaate on hieno ajatus. Ongelmana on, että inkluusiota, eli erityisoppilaiden sijoittamista yleisopetuksen luokkaan, käytetään harmillisen usein säästökeinona, sillä erityisluokat tulevat kalliiksi. Jos inkluusio toteutetaan oikein, erityisoppilas tuo mukanaan resursseja ja henkilökohtaisen avustajan. Näin tapahtuu todellisuudessa vain harvoin, yleensä vain jos kyseessä on näkövammainen lapsi. Tilanne voi siis olla esimerkiksi sellainen, että luokassa on 25 oppilasta, joista\nkaksi erityisen tuen tarvitsijaa, jotka entisaikaan siis olisi siirretty erityiskouluun, sekä esimerkiksi 7 tehostetun tuen oppilasta. Usein tällaisissa luokissa on nykypäivänä lisäksi oppilaita, joiden kotikieli ei ole suomi. Yhden luokanopettajan aika ei voi mitenkään riittää kaikkien tarpeiden huomioimiseen, jolloin uhkana on, että sekä erityisoppilaan että ns. tavanomaisen lapsen oppiminen on vaikeampaa. Inkluusio ei siis ole säästökeino, vaan oikein toteutettuna kallista. Jos yleisopetuksen luokkaan sijoitetaan erityislapsia, luokassa saisi olla korkeintaan 20 oppilasta. Yksi erityisoppilas voisi olla ns. ”kahden paikalla”, jolloin luokkakoko pienenisi, jos joukossa on monta erityistukea tarvitsevaa. Myös suomea toisena kielenä puhuvien osuus voisi olla luokkakokoa pienentävä tekijä. Maahanmuuttajataustaisten oppilaiden sijoittumista normaaliluokkaan tukisi myös joustavampi valmistava vaihe – nykyinen valmistavassa luokassa vietettävä aika on monelle liian lyhyt. On myös otettava huomioon, että kaikkia tukea tarvitsevia ei voi niputtaa yhteen – on ihan eri asia integroida luokkaan erittäin aggressiivinen oppilas kuin lapsi, joka vain oppii hieman hitaammin. Nykyopettaja ei suinkaan haikaile erityisluokkasysteemin perään, jos sillä tar-\nkoitetaan, että jokainen hiukan eri tavalla oppiva tai normista poikkeava työnnetään erityisluokkaan. Nykyopettaja haaveilee kohtuukokoisesta luokasta, jossa olisi\nerilaisia oppijoita – ja useita muita aikuisia apuna. Ymmärrys ihmisyyden kirjosta auttaa pitkälle, mutta ihmeen tekijöitä me opettajatkaan emme sentään ole.\nKohti parempaa mielenterveyttä\nJukka Kärkkäinen Psykiatri, puheenjohtaja, Varsinais-Suomen sairaanhoitopiirin psykiatrian johtokunta Veli-Matti Saajala Puheenjohtaja, Turun Mielenterveysyhdistys ITU ry\nedistäminen lisää ihmisen tuottavuutta ja hyvinvointia, kuten koulume-\nnestystä ja fyysistä terveyttä. Kaupunki voi edistää asukkaiden mielenterveyttä monella saralla mm. järjestämällä perheille palveluja, lapsille päiväkoteja ja varhaiskasvatusta, nuorille toimintaa, kaiken ikäisille mielekkäitä harrastus- ja liikuntamahdollisuuksia sekä tarvittavaa tukea ja matalan kynnyksen kohtaamispaikkoja.\nYksinäisyys ja syrjäytyminen ovat usein mielenterveysongelmien taustalla, ja siksi kaikille olisi järjestettävä mahdollisuus normaaliin ihmiskontaktiin. Turussa hyviä kohtaamispaikkoja ovat esimerkiksi Turun Mielenterveysyhdistys ITU ja Nuorten Kohtaamispaikka Toivo, joihin voi mennä ilmaiseksi ja tavata muita sitoutumatta mihinkään. Valitettavasti kaikki eivät leimautumisen pelossa uskalla tulla näihin paikkoihin. Olisikin tärkeää saada ilmapiiriä muokattua siihen suuntaan, että vertaistukiryhmissä käymistä pidettäisiin normaalina. Mielenterveyshäiriöt ovat erittäin yleisiä Suomessa. Vuosittain joka viides sairastuu psyykkisesti ja elinaikanaan joka toinen. Masennukseen sairastuu 7% väestöstä vuosittain ja 18 % elämänsä aikana. Koska suuri osa häiriöistä alkaa jo lapsuus- ja nuoruusiässä, olisi tärkeä tunnistaa ja puuttua ongelmiin jo\nLahjoituksia suomalaisten hyväksi\nTaloudellinen ja sosiaalinen vastuu sekä vastuu yhteisestä ympäristöstämme ovat keskeinen osa satavuotiaan Osuuskunta Tradekan toimintaa. Kannamme vastuuta suomalaisista lahjoittamalla vuosittain keskimäärin vähintään 10 % verojen jälkeisestä tuloksesta yleishyödyllisiin tarkoituksiin mm. lapsia ja lapsiperheitä tukeville järjestöille, nuorisojärjestöille sekä ikääntyvien ihmisten loma- ja virkistystoimintaan. Cumulus City&Resort Hotelli Seurahuone Helsinki Crowne Plaza Helsinki Hotel Indigo Helsinki - Boulevard Holiday Inn BURGER KING® Grillsson HelmiSimpukka Huviretki Martina Rax Buffet O’Learys, Bakers Helsinki, Iso Omena ja Sello Espoo Restel Tapahtumaravintolat Lehtipiste\nvarhaisessa vaiheessa, ja päästä hoidolla ehkäisemään sairauksien pitkittymistä aikuisuuteen. Mielenterveyshäiriöt aiheuttavat sairausryhmistä suurim-\n“Olisikin tärkeää saada ilmapiiriä muokattua siihen suuntaan, että vertaistukiryhmissä käymistä pidettäisiin normaalina.” man taakan yhteiskunnalle ja ovat yleisin syy työkyvyttömyyseläkkeelle päätymiseen. Mielialahäiriöiden hoito-, eläke- ja sairauspäivärahakustannukset on arvioitu Suomessa yli 1000 miljoonaksi euroksi vuosittain. Psykoosihäiriöiden kustannukset ovat samaa suuruusluokkaa, pelkästään skitsofrenian 700900 miljoonaa euroa vuosittain. Huomioitava on myös mielenter-\nveyspotilaan läheisille aiheutuva kuormitus. Leimautumisen pelko on monelle este hakeutua hoitoon. Hoitotulosten paraneminen edellyttää, että pääsy hoitoon on helppoa ja hoito aktiivista sisältäen tarvittavia lääkkeellisiä, psykoterapeuttisia ja psykososiaalisia hoitomenetelmiä. Tällä hetkellä mielenterveyshoidon saatavuus ei ole läheskään riittävää. Yli puolet hoitoa tarvitsevista eivät saa mitään hoitoa ja vain viidesosa on hyvässä hoidossa. Esimerkiksi psykoterapiapalveluista on suuri puute. Riittävien mielenterveyspalvelujen lisäksi yhteiskuntapolitiikan tulee edistää jokaiselle mahdollisuutta osallisuuteen, työhön, opiskeluun ja riittävään toimeentuloon. Tiedetään, että sosiaaliset tekijät, kuten koulutuksen puute, työttömyys ja köyhyys aiheuttavat merkittävän riskin mielenterveydelle.\nHuono sisäilma heikentää toimintaa Anna Mäkipää ja Jaakko Lindfors Turun Vasemmistoliiton puheenjohtaja ja varapuheenjohtaja\nlaitoksen mukaan ilmanvaihto on riittämätön 58%:ssa suomalaisista luokkahuoneista. Pääosa oppilaiden ylähengitysteiden oireista selittyy koulujen heikon ilmanvaihdolla ja kosteusvaurioilla. Turussa on sisäilmaongelmien vuoksi koulujen osia ja kokonaisia päiväkoteja pikaisessa korjaustarpeessa. Sisäilman vaihtuvuutta pitäisi parantaa vielä paljon laajemmalti. Sisäilman laatua parantava korjausrakentaminen vähentää suoraan kaupungin omien työntekijöiden, oppilaiden, opiskelijoiden ja potilaiden sairastavuutta. THL:n mukaan parempi sisäilma parantaa välittömästi myös oppimistuloksia.\nHyvä työnantaja ottaa työntekijöidensä terveyden vakavasti, tarjoaa laadukkaat työskentelyolosuhteet, huolehtii työssä jaksamisesta ja tarvittavasta täydennyskoulutuksesta. Hyvä kunta tarjoaa asukkailleen ja palveluidensa käyttäjille terveen ja turvallisen elinympäristön. Mitä enemmän kuntalainen käyttää julkisia palveluita, sitä tärkeämpi kysymys sisäilmaongelma hänelle on, koska kyse on julkisista rakennuksista. Kunnan palvelujen on oltava poikkeuksetta terveellisiä ja laadukkaita, eikä kuntalaisen lompakon paksuus saa määritellä sitä, minkä tasoista palvelua tai sisäilmaa on tarjolla. Korjausrakentamisen aika on nyt. Julkisen korjausvelan purkaminen on erityisen ajankohtaista matalasuhdanteessa, sillä se nostaa tuottavuutta ja käynnistää talouden rattaita.\nTurun Vasemmiston kuntavaalikärjet 2017 TURUSSA ON PALJON HYVÄÄ: sen ihmiset ja ilmapiiri, kaunis jokiranta ja saaret sekä virkeä ja monimuotoinen kulttuurielämä. Kaupungissa on myös vahva ja monipuolinen elinkeinoelämä sekä sitoutuneet ja ammattitaitoiset kaupungin työntekijät. Lähtökohdat kaupungin kehittämiselle ovat siis hyvät, mutta kaupungissa on myös paljon kehitettävää. Vasemmisto haluaa Turusta kunnan, jossa on hyvät julkiset palvelut ja avoin demokraattinen päätöksenteko. Rahavalta, pienen piirin sopimuspolitiikka ja niin sanottu Turku-sopimus on kuluneella valtuustokaudella estänyt kaupungin kehittämisen asukkaiden edun\nmukaisesti. Vasemmistoliitto on irtisanoutunut sopimuspolitiikasta ja sitoutunut kaupungin kehittämiseen yhteistyössä turkulaisten kanssa. Vasemmistoliitto sanoo ei kabinettipolitiikalle ja vallan keskittämiselle ammattipolitiikoille, virkamiehille ja yhtiöihin. Tavoitteemme on poistaa kuntalaisten välinen eriarvoisuus ja taata asunto, koulutus, työ, hoiva ja mahdollisuus kulttuurin harrastamiseen jokaiselle. Turun kaupunki voi osaltaan vaikuttaa myös työelämän uudistamiseen työllisyyttä ja hyvinvointia lisäämällä sekä noudattamalla työehtoja ja hyvää työnantajapolitiikkaa.\nKYLLÄ LÄHIPALVELUILLE - EI MAKSUJEN KOROTUKSILLE! Sosiaali- ja terveyspalvelut on järjestettävä ihmisiä, ei markkinoita varten. Vasemmiston tavoitteena on turvata jokaiselle laadukkaat julkiset palvelut sekä varmistaa, että hoitoon pääsee silloin, kun sille tarvetta on. Matalan kynnyksen mielenterveys- ja päihdepalvelut turvataan ajoissa tarvitseville.\nSosiaali- ja terveyskeskuksiin pääsee jonottamatta ja maksutta. Nopea pääsy peruspalveluihin säästää kalliimman erikoissairaanhoidon kustannuksia. Sosiaali- ja terveyspalveluihin varataan riittävästi rahaa yhdenvertaisten palvelujen turvaamiseksi kaikille. Terveyden edistämiseen ja sairauksien ehkäisyyn käytetty euro säästää monta euroa sairauksien hoitokulujen vähenemisenä.\nSote-palveluiden tuotannon yksityistäminen ja yhtiöittäminen lopetetaan välittömästi. Tehokkaiden ja saumattomien palveluketjujen varmistamiseksi palvelut tuotetaan lähellä ihmisiä ja pääosin julkisesti.\nIkääntyneiden pärjäämistä omassa kodissa tuetaan riittävillä kotipalveluilla. Lisäksi järjestetään riittävästi palveluasumista ja laitospaikkoja niitä tarvitseville. Ihmisellä on mahdollisuus itse päättää omasta asumismuodostaan.\nSote-uudistuksen yhteydessä varmistetaan se, että terveydenhuollon lähipalveluja on jatkossakin saatavilla, ja ihmisten pallottelu luukulta toiselle lopetetaan varmistamalla sote-palveluiden toimiva yhdistäminen.\nMAAILMAN PARHAAT KOULUT JA VARHAIS KASVATUS KAIKILLE Vasemmiston tavoitteena on tasa-arvoinen ja oikeudenmukainen Turku. Vasemmisto haluaa kaventaa tulo- ja hyvinvointieroja varmistamalla tasa-arvoisen varhaiskasvatuksen ja koulutuksen. Turkua ja sen palveluita on rakennettava niin, että kaikilla kuntalaisilla on taustoistaan huolimatta edellytykset osallistua ja kehittää itseään. Turku on yhdenvertainen ja turvallinen kaikille.\nOpetusryhmien kokoa pienennetään ja erityisopetuksen resurssi turvataan. Turku määrittää peruskoulujensa ryhmäkoon ylärajan 20:ksi, jota ei kaupungissa voi ylittää.\nPäivähoito-oikeuden rajauksia ei toteuteta Turussa ja varhaiskasvatuksen ryhmäkokoja pienennetään. Jokaisella lapsella tulee olla oikeus kokoaikaiseen maksuttomaan varhaiskasvatukseen. Turun on panostettava nykyistä enemmän kunnalliseen varhaiskasvatukseen.\nTurulta vaaditaan koulutuksen tasa-arvoa ja koulutuksellisen syrjäytymisen ehkäisyä. Turku puuttuu positiivisen diskriminaation ja resurssien suuntaamisen keinoin siihen, etteivät koulut jakaudu maineeltaan ja tuloksiltaan hyviin ja huonoihin kouluihin.\nAmmatillisen toisen asteen lähiopetuksen määrä turvataan tasolle, jolla hyvä oppiminen on mahdollista. Jokaiselle löytyy toisen asteen opiskelupaikka.\nVIIHTYISÄ JA KESTÄVÄ TURKU\nVasemmiston Turussa luonnon ja ihmisten tarpeet kulkevat käsi kädessä. Viihtyisä ja kestävä kaupunki syntyy järkevällä ekologisella täydennysrakentamisella, puisto- ja viheralueilla sekä panostamalla kohtuuhintaiseen ja toimivaan joukkoliikenteeseen.\nKaupunkisuunnittelussa huomioidaan pyöräilyn ja kävelyn edistäminen tavoitteena todellinen pyöräilykaupunki Suomen Turku. Yksityisautoilua vähennetään kehittämällä kestäviä liikennemuotoja: kävelyä, pyöräilyä ja joukkoliikennettä. Uudet asuin- ja työpaikat rakennetaan joukkoliikenneväylien läheisyyteen.\nTulevaisuuden joukkoliikenneratkaisujen toteutumista vauhditetaan: Tunnin juna, pikaraitiotie Turkuun ja henkilörataliikenne Turusta Uuteenkaupunkiin.\nTurku alkaa tavoitella aktiivisesti hiilineutraalin kaupungin asemaa. Tavoite huomioidaan kaikessa kaupungin toiminnassa, esimerkiksi energiantuotannossa, joukkoliikenteen järjestämisessä ja kaavoituksessa.\nTaidetta, kulttuuria ja palveluita pitää olla tarjolla myös lähiöissä, ihmisten ulottuvilla. Turussa on säilytettävä kattava ja laadukas kirjastopalveluiden verkko ja riittävät henkilöstöresurssit. Turku noudattaa taiteen prosenttiperiaatetta kaikessa uudisrakentamisessaan.\nHYVÄ TYÖ ON TURUN TALOUDEN KIVIJALKA\nTurku luo elinvoiman ja työllisyyden edellytyksiä esimerkiksi kaavoituksen ja liikennepolitiikan kautta, julkisilla hankinnoilla, koulutuksella sekä järjestämällä yrityspalveluita. Vasemmiston mielestä Turun tulee olla vastuullinen työnantaja. Pitkäaikaistyöttömien ja vaikeasti työllistyvien työllistäminen on Turun vastuulla ja sitä on hoidettava aktiivisesti.\n1 Turun kaupungin omien vuokra-asuntojen tuotantoa on lisättävä. Pitkäjänteinen ja kohtuuhintainen tontti- ja asuntotuotanto varmistetaan maanomistuksen, kaavoituksen ja tonttituotannon avulla. Ensisijaisesti turvataan tonttitarjonta TVT:lle kohtuuhintaiseen asuntotuotantoon. Kaupungin omistamien vuokra-asuntojen vuokria alennetaan.\n2 Korjausvelkaa puretaan Turun kiinteistöissä ja infrassa. Korjausrakentaminen on kansantaloudellisesti kannattavaa erityisesti korkean työttömyyden aikaan.\n3 Kaupungin omien yhtiöiden toiminnan on kestettävä päivänvaloa myös työehdoissa. Kaupungin omistamien yhtiöiden yhtiöjärjestykset muutetaan niin, että niissä sovellettava avoimuuden taso vastaa liikelaitosten avoimuutta, lukuun ottamatta liikesalaisuuksia. Kaupungin henkilöstöohjelma ja -periaatteet tulee ulottaa koskemaan yhtäläisesti myös kaupungin\nomistamia yhtiöitä. Henkilöstöllä tulee olla edustus kaikissa kaupungin omistamissa yhtiöissä. Turun, sen yhtiöiden ja liikelaitosten on oltava esimerkillisiä työnantajia.\nTurvallinen tulevai 2\nMaher Abi Mosleh (sit.)\nS2-opettaja, globaalikasvatuksen koordinaattori\nlukion aineenopettaja, lapsen oikeuksien lähettiläs\nkoulutussihteeri, ihmisekologian kandidaatti\nyhteisöpedagogi, kasviskokki tradenomi, eläkeläinen\nisuus tehdään nyt. 12 Nana\nlaboratorioanalyytikko (AMK), laatukoordinaattori\nvaltiotieteiden kandidaatti, opiskelija\nsisustusasentaja, I työsuojeluvaravaltuutettu\nrestonomi (AMK), kanslisti\nTurku 101 Johannes Yrttiaho\nRavintola-alan Köyhyysloukut kehityksen työntekijän esteenä haasteet Tavallisen työsuhteen perusta on työsopimus, jota molemmat osapuolet noudattavat. Yksi poikkeus ylitse muiden eroaa kuitenkin perinteisistä ja usein myös laillisista käytännöistä: ravintola-ala.\nTaimi Räsänen TURUN KAUPUNGIN on luotava kannustavia edellytyksiä sekä työntekoon että muuhun osallisuuteen. Meille on muodostunut työelämän rinnalle velvoittava tukityöjärjestelmä, jossa työvoimapoliittisia toimenpiteitä käytetään kyseenalaisesti ja ihmisiä pakotetaan toimimaan vastoin omaa etuaan. Työttömien joukossa on paljon koulutettua väkeä, joiden työkyvyssä ei (vielä) ole vikaa, mutta työpaikkoja ei riitä kaikille. Pakkopullatyöllistäminen tuskin luo työpaikkoja, mutta vähentää kyllä entisestään luottamusta päättäjiin ja työelämään. Monimutkainen vero- ja sosiaaliturvajärjestelmä ja sirpaloitunut työelämä aiheuttavat tilanteita, joissa työn vastaanottaminen huonontaa omaa taloudellista tilannetta. Erityisesti yksinhuoltajat, lapsiperheet ja yksinasuvat työttömät ovat heikoilla, koska perusturva koostuu yleensä useista tukimuodoista. Palkkatuki on yksi tapa kannustaa pitkäaikaistyöttömiä takaisin työelämään, mutta määrärahoja on supistettu. Työkokeilu sen sijaan ei ole työsuhde, vaan tarkoitus on selvittää uravaihtoehtoja ja mahdollisuuksia palata työmarkkinoille työttömyysjakson tai lastenhoitojakson jälkeen. Kunnan velvollisuus on tarjota kuntouttavaa työtoimintaa pitkään työttömänä olleille. Tavoitteena on työelämän\npelisääntöjen ja oman elämänhallinnan vahvistaminen. Osallistuminen ei ole aina vapaaehtoista - henkilö voi menettää työttömyysetuutensa kieltäytymällä toimenpiteistä.\n“Palkkatukityötä ja kuntouttavaa työtoimintaa lisäämällä voimme hoitaa pitkäaikaistyöttömyyden haittoja, mutta erityisesti meidän pitää huolehtia siitä, ettei kukaan enää tipahda kelkasta.” Turun taloutta rasittavat pitkäaikaistyöttömistä maksettavat Kela-sakot, joita maksoimme viime vuonna 24 miljoonaa euroa. Se on pitkä sentti. Turun kaupungin kannattaa toimia sekä ennaltaehkäisevästi että haittoja vähentävästi. Laadukas varhaiskasvatus ja koulutus, PK-yritysten tukeminen, mielenterveyspalveluiden parantaminen ja kohtuuhintaisten vuokra-asuntojen rakentaminen lisäävät hyvinvointia ja taloudellista tasa-arvoa myös tulevaisuudessa. Palkkatukityötä ja kuntouttavaa työtoimintaa lisäämällä voimme hoitaa pitkäaikaistyöttömyyden haittoja, mutta erityisesti meidän pitää huolehtia siitä, ettei kukaan enää tipahda kelkasta. PIMIÖLOUNGE\nSasu Haapanen RAVINTOLAAN PÄÄSEE helposti töihin, mutta jos kirjallisen sopimuksen onnistuu saamaan, on miltei poikkeuksetta tarjolla nollatuntisopimus tai osa-aikainen sopimus. Työntekijät taistelevat usein vuosikausia täydestä tuntisopimuksesta. Monella palkka ei riitä toimeentuloon ja joudutaan ottamaan lisätunteja muualta, mikä johtaa tasapainoiluun kahden tai jopa useamman työpaikan välillä. Päivät ovat pitkiä ja jaksamista pidetään yllä keinotekoisesti. Epäoikeudenmukaisuudet selitetään usein ravintola-alan nopeatempoisuudella ja perinteisellä ”näin on aina tehty” –mentaliteetilla. Todellisuudessa suurin syy on kuitenkin työnantajaosapuolen mahdollisuus hyväksikäyttää hajanaista ja verrattain nuorta työntekijäkuntaa, joka harvoin tuntee oikeutensa. Moni kuuluu liittoon, mutta työehtosopimusta tunnetaan huonosti, ja luottamusmiehet ovat harvassa. Taukokäytännöt vaihtelevat taloittain ja pienemmillä työpaikoilla tehdään jopa kymmenen tunnin vuoroja ilman taukoja. Pelko omasta työsopimuksesta johtaa uusiin alistumisiin. Työntekijät kääntyvät helposti toisiaan vas-\ntaan paikoissa, joissa työtunnit eivät yksinkertaisesti riitä vaadittuihin suorituksiin. Viimeisimmät kilpailukykysopimuksen toimenpiteet näkyivät työntekijän aseman heikennyksinä ravintola-alalla viivytyksettä. Työaikaa lisättiin kolmiviikkoisjaksossa 1,5 tuntia, joka työskennellään palkatta työnantajan hyväksi. Myös osa työnantajamaksuista siirtyi työntekijän maksettavaksi. Paljon on keskusteltu tuntilisienkin heikentämisestä, esimerkiksi sunnuntain tuplapalkka haluttaisiin poistaa kokonaan. Kyseessä on kuitenkin osa ravintolatyöntekijän normaalia palkkaa. Sunnuntaipalkkaa poistaessa pitäisi ensin avata keskustelu korotuksista, jotka korreloivat palkan nousua vastaavalla tavalla. Osa ravintoloitsijoista on jopa ehdottanut Suomessa palkan osamaksua tippikäytännöllä. Onko röyhkeydellä rajaa, kun oma yrittämisen riski halutaan ulkoistaa asiakkaille? Pääkaupunkiseudulla jo alkanut, ja pian koko Suomea kohtaava, ravintola-alan työpula saataisiin ratkaistua reiluilla työsopimuksilla ja työehtosopimuksen noudattamisella. Näin saataisiin ala taas kiinnostavaksi, erityisesti nuorille. Motivaatiota löytyy varmasti, kunhan vain molemmat osapuolet noudattavat pelisääntöjä.\nAllahmoradi Mohammad - ruohonjuuritason toimijan haastattelu\nMonikulttuurinen kaupunki tarvitsee panostuksia kotouttamispolitiikkaan PIMIÖLOUNGE\non Turkuun kotiutunut Iranin kurdi, perheenisä, puutarhuri, yhteiskunta-aktivisti, opettaja ja runoilija. “Olen tehnyt politiikkaa 40 vuotta, joista 13 vuotta olen asunut Suomessa”, hän kertoo. Allahmoradi on kulttuurialan monitoimija: Hänellä on kurkkulauluyhtye sekä tanssiryhmä ja hän julkaisee runoja taiteilijanimellä Nzar Kwestani. Vielä toistaiseksi hän toimii Suomen Kurdiyhdistyksen puheenjohtajana, mitä kautta hän tulee toimineeksi myös yhteyshenkilönä kantaväestön ja maahanmuuttajien välillä: “Aina kun joku maahanmuuttaja on tehnyt jotain hassusti tai päätyy otsikoihin, minulle soitetaan”, hän nauraa.\nKuntavaalehin Allahmoradi lähti ehdokkaaksi, sillä hän haluaa vaikuttaa kaupungin kotouttamispolitiikkaan. “Kotouttamissysteemi on vaihdettava”, hän sanoo. “Maahanmuuttajille opetetaan kieltä mutta kulttuurin opettaminen jää vajaaksi. Tapoja ja lakeja ei selitetä tarpeeksi”, hän näkee. “Suomalaisten ja maahanmuuttajien välillä ei ole kunnollista yhteyttä. En halua nähdä enempää otsikoita maahanmuuttajien tekemistä rikoksista. Kotouttamispolitiikkaa on parannettava!” Maahanmuuttajat ovat myös eriarvoisessa asemassa kantaväestöön nähden. “Maahanmuuttajayrittäjiä syrjitään. Maahanmuuttajanaiset ja -miehet saavat myös aivan erilaista kohtelua esimerkiksi työllistämispalveluissa”, hän kertoo ja lisää: “Ihmisiä ei kohdata yksilöinä, vaan heidät nähdään vain ulkomaalaisina, maa-\nhantulijoina.” Allahmoradi on huolissaan populismin noususta Euroopassa. “Skandinavia on rauhan keskus, jonka täytyy pitää yllä demokratiaa. Populismi voidaan torjua nostamalla esille ihmisoikeuspolitiikkaa”, hän linjaa. "Kulttuurin kehitys ei onnistu, jos vain toinen osapuoli eli maahanmuuttajat on mukana siinä. Myös kantaväestön on osallistuttava. Rasismista ja fundamentalismista on päästävä eroon, jotta yhteiskunta olisi turvallinen. Kansalaisuuden saamista pitää helpottaa, jotta maahanmuuttajat tuntisivat olonsa tervetulleeksi ja kotoutuneiksi. Monille maahanmuuttajille, varsinkin vanhimmille sukupolville, suomen kieli on todella vaikea oppia. Meidän on yritettävä yhdessä saavuttaa todellinen tasa-arvo, ja ihmisoikeudet pitää laittaa kaiken edelle!"\nTasa-arvoa nuorten yhteiskun nalliseen osallistumiseen Eva-Liisa Raekallio\nTurun kaupungin kasvatus- ja opetuslautakunnan jäsen (vas.)\non Turussa koulua käyvien nuorten vaikutuskeino kaupungin asioihin. Se koostuu Turussa koulua käyvistä, 13–18-vuotiaista nuorista. Marraskuussa 2015 pidettyjen Turun nuorisovaltuustovaalien äänestysprosentti oli kuitenkin vain 45. Sen lisäksi, että vain alle puolet äänioikeutetuista, 13–18-vuotiaista oppilaista turkulaisnuorista äänesti, äänestysprosentti jakautui epätasaisesti eri koulujen välillä, kahdeksasta lähes 99 prosenttiin. Nuorisovaltuustoon tarvitaan nuoria kaikkialta Turusta kaikista Turun ensimmäisen ja toisen asteen oppilaitoksista. Vain tällä tavoin se voi aidosti edustaa kaikkia kaupungin nuoria. Kynnys äänestämiseen on monella turhan korkea, eikä kaupunki ole tähän mennessä tarttunut asiaan riittävällä tarmolla. Äänestämisestä tulisi tehdä luontevaa jo varhain, jotta vaikuttaminen yhteiskunnallisiin asioihin kävisi helposti aikuisenakin. Turun nuorisolautakunnan jäsenet Eva-Liisa Raekallio ja Saska Heino tekivätkin kokouksessa 21.4.2016 aloitteen, jossa nuortenpalveluilta pyydettiin konkreettisia toimia nuorten osallistumisen parantamiseksi. Vastauksessa ei luvattu toimenpiteitä.\nNuorten osallistuminen päätöksentekoon lähtee kotoa ja koulusta. Yksi keskeinen suurta äänestysprosenttien hajontaa selittävä tekijä on nuorten asettuminen ehdolle vaaleissa. Nuorisolautakunnan työ jatkui marraskuun kokouksessa 3.11.2016 allekirjoittaneiden selvityspyynnöllä, jossa nuortenpalveluilta penättiin tapoja, joilla turkulaisnuoria niin kaupungin oppilaitoksissa kun niiden ulkopuolellakin saataisiin ehdolle nuorisovaltuustoon nykyistä tasaisemmin. Selvityspyynnössä korostettiin myös nuorisotiloihin, kouluihin ja oppilaitoksiin suuntautuvan, yhteisesti toteutetun kiertueen merkitystä, jossa nuorille kerrottaisiin äänestämisen merkityksestä, nuorten päättäjien tärkeydestä ja nuorisovaltuustosta. Selvitykseen saadun vastauksen mukaan koulujen satsaus nuorisovaltuustovaaleista tiedottamiseen vaikuttaa osaltaan nuorten ehdolle asettumiseen ja äänestysaktiivisuuteen. Turun kasvatus- ja opetuslautakunnan jäsenten Aki Haapasen ja Riikka Oksasen 16.11.2016 nuorisovaltuustovaaleista pyytämässä selvityksessä kysyttiin, mitkä ovat kaupungin mahdollisuudet tehdä vaalitavasta mahdollisimman esteetön ja monenlaisissa oppilaitoksissa opiskelevien nuorten äänestysmahdollisuu-\ndet huomioiva. Toimialan vastauksessa toivottiin, että yhä useammassa koulussa olisi ensi kerralla useita ehdokkaita. Nuorten äänestysaktiivisuuden parantaminen on myös uuden nuorisolain mukaista. Sen tavoitteena on muun muassa vahvistaa nuorten osallisuutta, ja edistää nuorten tasa-arvon ja oikeuksien toteutumista. Seuraavat nuorisovaltuustovaalit järjestetään Turussa tämän vuoden marraskuussa. Turun kaupungin tuleekin monialaisella yhteistyöllä varmistaa, että toimet kaikkien turkulaisnuorten osallisuuden ja vaikutusmahdollisuuksien parantamiseksi kantavat hedelmää jo tulevissa vaaleissa.\nKiinnostavan kaupungin rakenta minen tuo hyvää kaikille PIA JALKANEN\novat parhaillaan uudistumisen prosessissa ja henkilökuntakin taipuu työnkuvansa muutokseen. Aukioloajat ovat lisääntyneet ja asiakkaat kiittelevät sujuvaa kirjastojen omatoimista palvelua. Kirjastoissa huhkiva henkilökunta tietää asioiden toisenkin puolen. Vuoden vaihteesta alkaen ovat varausmaksutkin poistuneet ja kirjat liikkuvat Vaski-alueella enemmän. Kirjojen varaaminen, kuljetukset, purku, hyllytys ja koko pakkausrumba vaatii henkilökunnalta melkoista paineensietokykyä ja jaksamista. Työn keskiössä oleva kirja saattaa jäädä sivurooliin ainakin niissä lähikirjastoissa, joissa henkilökuntaa on vähän. Henkilökunnan jaksaminen on jatkossa huomioitava ja harkittava lisätyövoimaa uudenlaisten tehtävien hoitoon. Kirjastojen sisällölliseen kehittämiseen pitää keskittyä ja henkilöresurssit on suunnattava lukemisen edistämiseen ja asiakkaan tiedonhakintaan.\nKeskustelua käydään parhaillaan julkisuudessa uuden kirjastolain hengestä ja siitä, ollaanko menossa sosiaalisen kirjaston suuntaan ja tuleeko kirjastoista yhä enemmän tavaralainaamoja, olohuoneita, vai pystytäänkö edelleen kirjojen ja lukemisen painotuksessa. Kirjaston rooli koulujen yhteistyökumppanina korostuu tulevaisuudessa uuden opetussuunnitelman toteuttamisessa. Koulut ja oppilaat voivat parhaimmillaan saada tukea laaja-alaisiin kokonaisuuksiin perehtymisessä. Tähän tulee Turun varautua huolehtimalla siitä, että kirjastoissa on riittävästi henkilökuntaa ja että lähikirjastot säilyvät koulujen välittömässä läheisyydessä. Kaupunkimme oma runoilija Jarkko Lainekin totesi aikoinaan: Kirjasto on tullut lähemmäksi, mutta kohta se viedään veks tai puolitetaan, eikä kukaan enää muista mikä viisaus asuu siinä että kirjasto ja neuvola ovat seinänaapureita.\nKAUPUNKI HAVITTELEE monen muun tavoin luovan talouden työpaikkoja menetettyjä korvaamaan. Nämäkään työpaikat eivät synny ilman, että niille luodaan edellytyksiä. Onneksi panostukset luovaan talouteen ovat samalla myös panostuksia kaikille viihtyisään kaupunkiin. Luovan talouden ytimessä on erilaisten ihmisten kohtaaminen. Kun kaupunkia tiivistetään siellä, missä ihmisiä on jo valmiiksi tiheään, kaikki voittavat. Kaupungista tulee kaupunkimaisempi. Tiiviyden ei tarvitse tarkoittaa korkeaa rakentamista. Juuri kadun myötäisellä ra-\n3+1 Luovan talouden paikkaa Turussa 1) KUPITTAA\nPanostukset Kupittaan liiketiloihin ja liikenneyhteyksiin ovat olleet tärkeitä aivovuodon hillitsemiseksi. Alueen rakentamisessa on kuitenkin tingitty toivottoman paljon viihtyisyydestä. Parasta mitä Kupittaan hyväksi nyt voidaan tehdä, on nopeiden liikenneyhteyksien edistäminen Helsingin suuntaan.\nVanhalle Wärtsilän telakalle on rakennettu kovan rahan asumista, mutta samalla suuri pala historiallisesti kiinnostavaa Aurajoen rantaa on avautunut kaikkien kaupunkilaisten käyttöön. Vielä kaivataan ainakin lisää liiketiloja kivijalka- tai pop-up-pohjalta.\nKunnianhimoisten suunnitelmien toteuttaminen on viivästynyt pahoin rakennusyhtiöiden sekoilujen vuoksi. Havainnekuvissa näyttää hyvältä mutta lopputuloksesta on vaikea sanoa vielä mitään. Alueen historiallisten rakennusten mahdollisuudet täytyy hyödyntää uusien ohella, jotta alue voi kehittyä Tallinnan Kalamajan kaltaiseksi minikeskukseksi.\n+1 ENTÄS LOGOMO?\nKulttuuripääkaupunkivuoden suursatsausta kiinnostavaan miljööseen on arvostettava. Toisaalta paikka on toivottoman erityksissä, eikä ympärille hiljalleen rakentuva asutus tuo parannusta suljettuihin tiloihin perustuvaan rakenteeseen. Uusi suorempi kulkuyhteys ratapihan yli tuo hieman helpotusta, mutta ei muuta sitä, että Logomo on konferenssikeskus, ei satunnaisten kohtaamisten paikka.\nwww.lomajavirkistys.fi ONKO SINULLA TALOUDELLISTEN, TERVEYDELLISTEN TAI SOSIAALISTEN SYIDEN TAKIA VAIKEUKSIA JÄRJESTÄÄ ITSELLESI LOMA? VOIT HAKEA KAUTTAMME TUETTUA LOMAA.\nELÄKELÄISTEN HYVINVOINTILOMA 11.–16.9.2017 Lomat järjestetään yhdessä Solarislomat ry:n kanssa Kylpylähotelli Päiväkummussa Karjalohjalla. Lomajakson omavastuu 120,- Yhteinen bussikuljetus Turusta, meno ja paluu yhteensä 30,-\nkentamisella saadaan aikaan paitsi tärkeää kiinnostavaa kaupunkikuvaa, myös kivijalkapuoteja, joita ihmiset ympäri maailmaa rakastavat. Kivijalkapuotien lomaan sijoittuvat ravitsemusliikkeet ovat Suomen ilmastossa erityisen tärkeä kohtaamisen paikka. Matkailijoiden arvostamat alueet Helsingin Kalliosta Varsovan Pragaan ja Berliinin Kreuzbergiin ovat usein vanhoja työläiskaupunginosia, jotka kulttuuriväki on ottanut haltuunsa, ja joista nouseva asumisen hinta sitten pakottaa heidät syrjemmälle. Puuttumalla tähän kaupunki voi varmistaa, että erilaiset ihmiset voivat kohdata ja työskennellä näillä alueilla jatkossakin.\nHakulomakkeen voi tulostaa www.solaris-lomat.fi tai noutaa yhdistyksen kerhosta. Kerhot kokoontuvat maanantaisin parillisina viikkoina klo 11.30 Ruusukorttelissa, kh 2.\nHAKULOMAKKEEN TULEE OLLA PERILLÄ 31.5.2017 OSOITTEESSA: LOMA JA VIRKISTYS, HAKAKATU 12, 20540 TURKU. TIEDUSTELUT PUH. 050 368 5878 / 044 275 4898\nTasa-arvoa ja hyvinvointia Alpo Lähteenmäki\nkaupunginvaltuutettu sosiaali-ja terveyslautakunnan jäsen Varsinais-Suomen maakuntavaltuuston jäsen HUHTIKUUSSA KÄYTÄVIEN kuntavaalien tavoitteena tulee olla yhä kasvavien hyvinvoinnin ja tasa-arvon erojen kaventaminen ja poistaminen. Sipilän oikeistohallituksen kilpailukyvyn tavoittelu ei ihmisten tasa-arvoa eikä kaikille kuuluvaa hyvinvointia kunnioita. Kikyn nimissä tehdyt säästötoimet ovat heikentäneet kuntien taloutta ja edellytyksiä toteuttaa tasavertaisia sosiaali- ja terveydenhuollon palveluja kaikille kuntalaisille. Kärsimään joutuvat erityisesti enemmän sairastavat vähävaraiset ihmiset esimerkiksi palvelumaksujen rajujen korotusten myötä. Näiden kuntavaalien tavoitteena tulee olla myös lasten ja nuorten aseman parantaminen. Lapsiperheiden asemaa on päättyvällä valtuustokaudella pyritty ennaltaehkäisevien toimien myötä parantamaan. Tämä ei\nkuitenkaan ole aina riittänyt. Lasten huostaanottojen ja kiireellisten huostaanottojen määrä ei ole odotetusti vähentynyt, vaan on jossain määrässä lisääntynyt. Tämä tarkoittaa, että lisäresursseja vaikeassa asemassa olevien lapsiperheiden auttamiseksi tarvitaan.\n"Huhtikuussa käytävien kuntavaalien tavoitteena tulee olla yhä kasvavien hyvinvoinnin ja tasa-arvon erojen kaventaminen ja poistaminen." Toinen erityisen vakava elämän alkuvaiheen ongelma on nuorten pitkäaikaistyöttömyys. Tämä on johtanut Turussakin laajaan nuorten syrjäytymiseen. On edesvastuutonta toimintaa\nlaiminlyödä vaikeassa asemassa olevien nuorten ihmisten elämän alkuvaiheen tukeminen. Nuorten tasavertaisuus, työllisyys ja koulutus olisi tarpeen turvata erityisillä toimilla. Nuorten ihmisten pakottaminen ja käyttäminen työharjoittelun kautta ilmaisena työvoimana on lopetettava. Entä elämän loppuvaiheessa olevien ihmisten tilanne? Vanhusten arvostus ja kunnioittava kohtelu eivät tunnu edistyvän Turun kaupungissa. Tällä hetkellä vanhuksia rahdataan paikasta toiseen, koska hoivahoidon järjestelyt kahden hankkeen osalta ovat keskeneräisiä ja epäselviä. Niiden valmistumisesta ei ole lainkaan varmaa tietoa. Tilanne ei tunnu olevan kenenkään hallinnassa, ja vanhusten hoivan järjestämiseksi joudutaan käyttämään ostopalveluja. Vanhustenhuolto jää mahdollisen SOTE-uudistuksen jälkeenkin kuntien hoidettavaksi. Tästä johtuen vanhustenhoito tulee olemaan tärkeimpiä tulevan valtuustokauden asioita.\nGlobalisaatio ja Suomi Tauno Hovirinta (vas)\nYhteiskuntatieteiden aikuisopiskelija GLOBALISAATION kohtaama vastarinta näyttää olevan suurinta siellä, missä talous kehittyy suotuisasti ja myös missä on turvaa tuottava hyvinvointivaltio. Tutkimukset osoittavat globalisaation vaikuttaneen työllisyyteen ja reaalipalkkoihin kuitenkin melko vähän. Isompi vaikutus on työvoiman tarvetta vähentävällä teknologialla, jonka torjumisessa ei ole järkeä. Finanssikriiseissä taas on pelastettu pankkeja mutta ei työpaikkoja. Yritykset ovat irtisanoneet työntekijöitään sankoin joukoin, vaikka osingot ovat ennätyksellisiä. Suhtautuminen globalisaatioon on Suomessa ja muissa pohjoismaissa paljon myönteisempää kuin Yhdysvalloissa tai Britanniassa siitä huolimatta, että etenkin Suomessa on korkeampi työttömyys. Pohjoismaissa on kattava sosiaaliturva ja kriisin iskiessä viranomaiset helpottavat työttö-\nmäksi joutuneiden sopeutumista. Britanniassa sosiaalimenoja on jo vuosia leikattu ja Yhdysvalloissahan sosiaaliturva on ollut aina niukkaa.\n"Protektionismi ja eristäytymin lietsovat vain vastakkainasetteluja. Ne eivät luo uusia työpaikkoja ja eivätkä edistä tasa-arvoa." Protektionismi ja eristäytymin lietsovat vain vastakkainasetteluja. Ne eivät luo uusia työpaikkoja ja eivätkä edistä tasa-arvoa. Siinä eivät mitkään brexit jaTrumpin valinta mitenkään auta vähäosaisia. Herää kysymys, miksi kansalaiset äänestävät tällaisen politiikan puolesta. Yh-\ntenä syynä on esitetty rikkaiden rahoittaman lobbauksen aiheuttamaa ”virheellistä tiedostamista” ja toisaalta puhdasta ymmärtämättömyyttä. Muuten ei ole käsitettävissä Trumpin ”vaihtoehtoisten faktojen” käymisestä totuudesta, vaikka ovatkin valhetta. Suomen kaltaisen pienen maan kannalta kansainvälisyys on itsestään selvyys ja tärkeä. Kansainvälisen kanssakäymisen (globalisaatio) heikentäminen ei ole oikea suunta. Tarvitsemme tehokkaampaa kansainvälistä yhteistyötä rahoitusmarkkinoiden säätelyssä, verotuksessa, ympäristö- ja pakolaispolitiikassa. Olisi tärkeää kantaa huolta hyvinvointivaltion toimivuudesta myös muualla kuin Pohjolassa.\nUUSI PÄIVÄ 2/2017 LAURA POHJOLA\nLeikittelen usein ajatuksella, että autoilijaa kohdeltaisiin kaupunki suunnittelussa samalla tavalla kuin pyöräilijää. Laura Pohjola\nkoulutussihteeri, kuntavaaliehdokas MITÄKÖHÄN AUTOILIJA VASTAISI, jos kaupunki väittäisi, ettei talvisin kuitenkaan kukaan aja autoa? Viime vuosina olen jättänyt palautetta pyöräilyn ongelmakohdista Turun palautepalveluun useasti. Tänä syksyn palautteeseeni rakennustyömaasta vastattiin, että ongelma poistuu kunhan talvi tulee ja ihmiset eivät enää pyöräile. Väärin! Talvella pyöräilee Turussakin yhä useampi. Varsinkin nastarenkailla kulkeminen ei\neroa kesäkeleistä — pystyssä pysyy jopa paremmin kuin kengillä liukastellen. Kunnollisella väylien yläpidolla meitä ympärivuotisia pyöräilijöitä olisi vielä enemmän. Mitäköhän autoilija sanoisi, jos autokaistoilla liukkautta estettäisiin piikkimatoin? Talvipyöräilyä on tänä talvena haitannut erityisen terävä sepeli pyörätiellä. Nastarenkaat eivät ole ilmaiset, ja jotkut ovat joutuneet korjaamaan renkaansa useita kertoja talven aikana. Pyörätiet tulee joko jättää hiekottamatta tai käyttää pyöristettyä hiekkaa terävän sijaan. Olen itse huomannut, että jalankulkijoiden\npuoli on useammin ilman hiekkaa, koska kengät kuljettavat sitä pois — tämä on täysin nurinkurista. Mitäköhän autoilija sanoisi, jos Aninkaistenkatu suljettaisiin ilman infokylttejä tai tiedotteita neljäksi kuukaudeksi ilman töiden näkyvää etenemistä ja kiertoreitillä pakotettaisiin odottamaan kolmet ylimääräiset valot? Turussa pyöräilevä kohtaa usein tilanteita, joissa tulee toisarvoinen olo. Kauppiaskadulla rakennustyömaa esti pyöräkaistan käytön useiden kuukausien ajan, Kalevankadulla polkeva joutuu kiertämään ahtaasti kolmet ylimääräiset valot päästäkseen etenemään. Martinsillan korjaukset tukkivat alikulun eräällä merkittävimmistä pyöräreiteistä useiden kuukausien aikaan kesästä loppusyksyyn 2016. Mitäköhän autoilija sanoisi, jos kyltit ohjeistaisivat hänet työntämään autoaan satoja metrejä ilman kunnollista kiertoreittiä? Pyörätien tai pyöräkaistan sulkemisen tulisi olla yhtä kallista kuin autokais-\ntan sulkemisen. Jokirannan pyörätiet tulee suunnitella siten, että markkinat eivät häiritse kulkua merkittävästi. Kesällä esimerkiksi Föriltä yliopistolle töihin kulkevan työmatkaaika voi olla kymmeniä minuutteja pidempi vain markkinoiden pyöräjärjestelyjen järjettömyyden vuoksi. Arkipyöräily edistää sekä tavoitetta hiilineutraalin kunnan saavuttamiseksi että lisää kaupunkilaisten hyvinvointia ja vähentää tarvetta terveyspalveluihin. On laskettu, että jokainen pyöräilyyn panostettu euro säästää kaupungilta kahdeksan euroa. Turku on jo nyt hyvä paikka polkea, ja pienillä panostuksilla voimme tehdä Turusta Suomen parhaan pyöräilykaupungin. Me ympärivuotiset pyöräilijät emme vaadi erikoiskohtelua, vaan yhtäläisiä oikeuksia jalankulkijoiden ja autoilijoiden kanssa – sitä, että liikkumismuotomme tunnistettaisiin kulkemisen apuvälineenä muiden joukossa ja se otettaisiin huomioon suunnittelussa.\nLaura Pohjola vaatii yhdenvertaisuutta liikennesuunnitteluun\nLähidemokratian kulmakivi PIMIÖLOUNGE\nJari Suominen ELÄMÄ LÄHIÖISSÄMME on vaipumassa uneen. Liiketilat tyhjenevät, kirjastoja ja nuorisotiloja supistetaan ja yhdistellään, palvelut katoavat kauas kauppakeskuk-\nsiin. Ihmiset vetäytyvät bunkkereihinsa. Eriydymme, emme enää keskustele koska keskustelupaikkoja ei ole. Tarvitsemme monenlaista ja monipuolista toimintaa jotta pysyisimme terveinä, osallistuvina, empaattisina kansalaisina. Tarvitsemme tiloja joissa kohtaamme muita. Kirjasto yksin ei riitä, kirja ilman kansipapereita on vajaa. Äänet ovat tärkeitä, valot ja tuoksut myös. Internetissä suuri osa viestinnästämme ei toteudu. Ilmeet, eleet, ilkikurin pilkahdus jäävät pois. Viestistämme tulee nuivaa ja mielikuva meistä ihmisinä jää vajaaksi. Yhä useampi meistä asuu yksin. Kylätalo. Ihmisen paikka toimia ihmisenä. Tavoitteena on tuoda internet kaikkien saavutettavaksi. Myös ihmiset olisi hyvä kohdata. Kylätaloissa sukupolvet kohtaavat, opimme toisiltamme asioita, myös niitä yhdessäelämisen sääntöjä jotka nyt ovat hukassa. Kokemuksia voi jakaa ja samalla lievittää omaa yksinäisyyttään ja tuntea osallisuutta. Kylätalo ei voi olla pelkästään kunnan tai kylän vastuulla.\nToimiva ratkaisu olisi allianssi -periaatetta mukaileva vastuun jakaminen toimijoiden kesken. Kun on osaltaan vastuussa reikäleivästä ei ihminen siihen sylje vaan pyrkii\n"Tarvitsemme monenlaista ja monipuolista toimintaa jotta pysyisimme terveinä, osallistuvina, empaattisina kansalaisina. Tarvitsemme tiloja joissa kohtaamme muita." säilyttämään ja parantamaan resursseja. Yksittäisen kansalaisen vastuu voisi toteutua vuosimaksulla, jonka voi suorittaa myös työnä, taideteoksena tai vaikka sii-\nvoamalla. Kaikki ylläpitäjät olisivat tärkeitä, eikä kylätalosta tulisi ylhäältä annettu vaan se olisi yhteinen ja oma. Tämä kasvattaisi meitä ihmisinä myös ymmärtämään yhteiskunnan perusteita- mitään ei ole olemassa jos sitä ei tekemällä tehdä ja ylläpidetä. Turussa on yksi pieni kylätalo, jota ylläpitää yhdistys. Runosmäkeen suunnitellaan kunnan ylläpitämää monitoimitaloa. Näiden yhdistelmä, jossa mukana olisi vielä liike-elämä olisi hyvä ratkaisu. Lähiöihin tarvitaan tiloja monenlaiselle toiminnalle, kirjasto, nuorisotoimi, taiteilijoiden harrastetilat, puusepänverstas, tiloja mikroyrityksille, tukipalveluja kansalaisten aktiivisuutta edistämään. Neuvontaa sosiaali- ja terveysasioissa, työvoimapalvelua, pankkipalvelua, posti. Yhteisellä konseptilla tulisi monesta ideasta totta, sellaisistakin jotka nyt jäävät haaveiksi. Ideoita syntyisi, kotiseututietous ja halu kehittää asioita lisääntyisi. Astutaan kylätaloon! Aloitetaan sen rakentaminen nyt!\nKupittaan siirtolapuutarha pelastettava DANIEL LEHTOVIRTA\nKaupunginvaltuutettu Kaupunkisuunnittelu- ja ympäristölautakunnan jäsen KUPITTAAN SIIRTOLAPUUTARHA on sijainnut paikallaan jo vuodesta 1934. Siirtolapuutarha perustettiin kaupungissa asuvan työväen tarpeisiin, jotta ihmiset saisivat mahdollisuuksia harrastaa vapaa-ajalla viljelyä ja puutarhanhoitoa. Puutarhanhoidolla nähtiin sosiaalisia, yhteisöllisiä sekä kansanterveydellisiä etuja — ja toihan viljely aikanaan myös helpostusta elintarvikepulaan. Suomalaisten siirtolapuutarhojen joukossa Kupittaan siirtolapuutarhan arvokas ominaispiirre liittyy sen sijaintiin kaupungin keskustan välittömässä läheisyydessä. Idylliset pienet mökit, omenapuut, marjapensaat ja muut istutukset ovat osa kulttuurihistoriallisesti tärkeää, edelleen viljely- ja virkistyskäytössä olevaa puutarhaa. Puutarhan tulevaisuus on ollut moneen otteeseen uhattuna. Vuonna 2013 kaupunginvaltuusto hyväksyi uudistamisohjelmassaan kirjauksen, jonka mukaan ”selvitetään Kupittaan\nsiirtolapuutarhalle uutta mahdollista sijaintipaikkaa, joka sallii monipuolisemman toiminnan ja mahdollisesti toiminnan laajentamisen”. Vasemmistoliitto ei tätä hyväksynyt, vaan sen sijaan esitti, että Kupittaan siirtolapuutarha säilytetään nykyisessä paikassaan. Tukea muilta puolueilta ei tullut.\n“Ihmisille on jätettävä tilaa hengittää ja sosiaalisesti ja historiallisesti ainutlaatuisia kohteita on vaalittava erityisellä huolella." Yksiselitteistä päätöstä Kupittaan siirtolapuutarhan tulevaisuudesta ei ole tehty. Turku-sopimuspuolueiden tekemä päätös ei suoraan lopeta puutarhaa mutta on mahdollistanut sen lakkauttamisen valmistelun. Päätöksellä valtaa siirtolapuutar-\nhan tulevaisuudesta on siirretty virkamiehille pois julkisuudesta ja avoimesta poliittisesta päätöksenteosta. Kupittaan siirtolapuutarhan toimintaedellytyksiä on tietoisesti nakerrettu pitämällä siirtopuutarhan väki epätietoisuudessa puutarhan tulevaisuudesta sekä lunastamalla mökkejä ja purkamalla niitä. Tämä härski politiikka on lopetettava. Mökkien omistajille on myönnettävä pitkäaikaiset vuokrasopimukset, ja kaikki toimet, joilla puutarhaa on yritetty ajaa kohti loppuaan, on lopetettava välittömästi. Siirtolapuutarhan lakkauttamisen takana on halu tehokkaampaan maankäyttöön alueella. Hyvä kaupunkiympäristö ei kuitenkaan rakennu pelkällä yksisilmäisellä tiivistämisellä ja rakennusneliöiden maksimoinnilla. Ihmisille on jätettävä tilaa hengittää, sosiaalisesti ja historiallisesti ainutlaatuisia kohteita on myös vaalittava erityisellä huolella. Pidetään yhdessä huolta siitä, että vajaan 20 vuoden päästä me turkulaiset saamme yhdessä juhlia Kupittaan siirtolapuutarhan 100-vuotisjuhlaa.\nTurun tärkeät paikat Kaltaiselleni kulttuurin seka käyttäjälle Turussa on tärkeitä paikkoja, tässä niistä muutamia. Juri Nummelin\nLogomo Olen vuosien ajan vetänyt Suomen elokuva-arkiston eli nykyään Kansallisen audiovisuaalisen instituutin Turun sarjaa. Näytöksiä on ollut Dianassa (nykyään Monk), Juliassa (osa hotellia), Dominossa (kaupunginteatterin käytössä) ja Puutarhakadun auditoriossa (kaupungin omana konferenssitilana). Nykyään näytökset ovat Logomossa radan toisella puolella. Kävelen sinne keväisin ja syksyisin joka maanantai-ilta lippuja myymään. Logomossa on muitakin näytöksiä, joissa käyn: Kinokopla ja Turun elokuvakerho, Suomalaisen elokuvan festivaali, pari viikkoa sitten Elina Hirvosen Kiehumispiste... Vaikka matka meiltä Logomoon on lyhyt, silti huomaan joka kerta toivovani, että olisipa elokuvasali keskustassa. Tai olisipa siellä edes aulakahvila, josta\nsaisi iltaisinkin juotavaa ja purtavaa, niin kuin Tampereen Niagarassa. Helsingissä ovat korttelikinot nousseet uuteen arvoon, ja niitä on profiloitu elämyksellisiksi. Esimerkiksi Rivierassa voi syödä samaan aikaan kun elokuva pyörii. Mistä Turussa löytyisi tila ja porukka, joka alkaisi pyörittää samanlaista toimintaa? Uusia ja vanhoja leffoja, opiskelijoiden lopputöitä, animaatioita, kevyttä tarjoilua elokuvien oheen? Ja ennen kaikkea: miten kaupunki voisi tukea tällaista toimintaa?\nDynamo Ikä alkaa jo painaa, mutta vielä tykkään bailata. On mahtava tunne jorata ystävien kanssa nousuhumalassa täydellä tanssilattialla. Turussa ei siihen ole parempaa paikkaa kuin Dynamo, alun perin jo vuonna 1830 rakennettu, useaan kertaan muutettu rakennus. Talo ja sen DJ-miehistö pitäisi jo suojella. Dynamon kanssa samalla\ntontilla on joukko liikehuoneistoja puutaloissa, jotka on päästetty huonoon kuntoon. Tilat ovat silti koko ajan käytössä. Talot piti purkaa vuosia sitten oudossa toriparkkikytköksessä, mutta onneksi näin ei käynyt. Nyt pittoreskin puutalon tilalle suunnitellaan hotellia, ihan kuin Turussa ei hotelleja riittäisi. Hotellin sijasta pitäisi tutkia mahdollisuutta säästää ja korjata kohta 200 vuotta vanhat puutalot. Samalla talojen takana olevan parkkitilan käyttöä on harkittava – on kyse yhdestä Turun keskeisistä kohdista, mielikuvitukseton hotelli ei ole oikea ratkaisu.\nKirjastot Käytän kirjailijantyössäni paljon kaupunginkirjastoa. Rakastan kaupunginkirjaston vanhaa puolta, jossa voi kuvitella eksyvänsä oudon ja väärän tiedon lähteille. Joskus kelpaisi vähempikin. Kun asuimme Koulukadulla, kävimme paljon pienen poikamme kanssa Mikaelin sivukirjastossa. Nyt sitä ei enää ole. Sivukirjasto on matalan kynnyksen kirjasto, sinne ei tarvitse erikseen lähteä, voisi vain poiketa nopealla iltakävelyllä hakemaan lapselle luettavaa. Siellä voisi hypistellä kirjoja ja lehtiä, jotka eivät isossa pääkirjastossa\nosu niin helposti silmiin. Kirjastovirkailijat tunnistaisivat ja tervehtisivät. Sivukirjaston uninen rauha olisi vaihtelua pääkirjaston kuhinaan. Turussa on edelleen hyvä si-\nvukirjastoverkko. Osa kirjastoista on muutettu omatoimisiksi, ja niiden käyttömäärät ovat nousseet. Tämä on tietysti hyvä asia, mutta enempää kirjastoverkkoa ei saa supistaa.\nTurkuun tarvitaan kunnianhimoisempaa kulttuuripolitiikkaa PIMIÖLOUNGE\nKaupunginvaltuutettu, kansanedustaja, Vasemmistoliiton puheenjohtaja\nProsenttiperiaate kokeiluun myös Turussa\nTURKU ON JO PITKÄÄN HALUNNUT\nprofiloitua kulttuurikaupungiksi. Siihen onkin hyvät edellytykset, sillä Turussa on Taideakatemian kautta korkeatasoista kulttuurialan koulutusta, paljon aktiivisia yhdistyksiä ja ammattitaiteilijoita niin kuvataiteen, nukketeatterin, musiikin kuin kirjallisuuden saralla. H2Ö:n, Ilmiön ja Turku Modernin kaltaiset tapahtumat houkuttelevat vierailijoita kaupunkiin, ja pääkirjasto tunnetaan koko maassa hyvänä esimerkkinä siitä, kuinka kirjastojen tulisi nykypäivänä toimia.\nProsenttiperiaate on jo käytössä Turun kaupungissa kaupungin julkisissa rakennuskohteissa, ja sen kautta noin prosentti rakennushankkeen kustannuksista ohjataan julkisten taideteosten hankintaan. Se on hyvä tapa sekä tukea paikallisten ammattitaiteilijoiden työskentelymah-\nKunnallisen kulttuurija taidepolitiikan lähtökohdaksi tulisi ottaa kulttuuri julkisena palveluna ja jokaiselle kuntalaisena kuuluvana perusoikeutena, lapsuudesta vanhuuteen.\n"H2Ö:n, Ilmiön ja Turku Modernin kaltaiset tapahtumat houkuttelevat vierailijoita kaupunkiin, ja pääkirjasto tunnetaan koko maassa hyvänä esimerkkinä siitä, kuinka kirjastojen tulisi nykypäivänä toimia."\ndollisuuksia että tuoda taidetta vahvemmin osaksi kuntalaisten arkea. Tätä prosenttiperiaatetta voi laajentaa koskemaan myös yksityisiä rakennuttajia. Olenkin esittänyt prosenttiperiaatteen laajentamista taidekaavaksi Joensuussa ja Helsingissä toteutettujen mallien mukaisesti. Näissä hankkeissa taidehankinnat on myös sisällytetty tonttien luovutusehtoihin, ja tätä kautta on ollut mahdollista laajentaa prosenttiperiaate koskemaan myös yksityisiä rakennuttajia ja niiden projekteja. Toimintamallia voisi kokeilla Turussa uusien kaupunginosien suunnittelussa.\nTurun kaupunki voisi kuitenkin tehdä paljon enemmän kaupunkimme kulttuurin ja taiteen vahvistamiseksi ja tukemiseksi. Jos Turkuun halutaan elävää kulttuurielämää, siihen on myös panostettava konkreettisesti. Turussa pitäisi esimerkiksi lisätä vapaan kentän avustusten tasoa sekä kohdentaa enemmän tukea kulttuuritapahtumien tuotantoon. Turku jää näiden avustusten osalta Helsingin ja Tampereen varjoon. Isot kulttuuritapahtumat ovat tärkeitä niin taidekentän elinvoimaisuuden kuin kaupungin vetovoimaisuudenkin näkökulmasta.\nTaide ja kulttuuri tarvitsevat myös tiloja Turussa on edelleen tarve lisätä kohtuuhintaisten esitystilojen määrää sekä huolehtia taiteilijoiden työtilojen riittävyydestä. Kunnallisen kulttuuri- ja taidepolitiikan lähtökohdaksi tulisi\nmen ensimmäinen Safe Haven residenssi on ollut toiminnassa Helsingissä vuoden 2016 alusta.\nKulttuurilla ja taiteella on suuri merkitys kaupungille, ne luovat kaupungille sielun. ottaa kulttuuri julkisena palveluna ja jokaiselle kuntalaisena kuuluvana perusoikeutena, lapsuudesta vanhuuteen. Konkreettisia esimerkkejä ovat myös kuluneella kaudella tekemäni kaksi aloitetta kaupun-\ngin kulttuuripolitiikkaan liittyen. Toinen niistä koski Safe Haven-taitelijaresidenssin perustamista ja toinen prosenttiperiaatteen laajentamista koskemaan myös yksityisiä rakennuttajia. Safe Haven tarkoittaa eri\nkaupunkeihin perustettuja residenssejä, jotka tarjoavat niin lyhytaikaisia kuin pitkäaikaisempia, kahden vuoden turvaresidenssejä vainotuille ja uhan alla eläville taiteilijoille esimerkiksi Syyriasta tai Palestiinasta. Suo-\nKulttuurilla ja taiteella on suuri merkitys kaupungille, ne luovat kaupungille sielun. Kunnianhimoisella kulttuuripolitiikalla Turusta voi tulla Suomen johtava taide- ja kulttuurikaupunki – se olisi kaikkien turkulaisten etu.\nTurun Vasemmiston Uusi Päivä -lehti 2/2017. #vasemmisto #uusipaiva #turunvasemmisto


Lainaa Verkosta Nopeasti -\nVippi 18 vuotiaalle myös 400 € Max lainasumma: 60000 € 18v. Kone vietät aikaa edelleen tällainen tutkimisessa ja valitset lasku sähköpostiin -toimituksen, laskun yleensä saa hakemansa lainan. Vielä 1 tapa saada rahaa, kun sitä voi suositella niitä otettavaksi. Siksi pikavippifirmojen myöntämien pikavippien ja lainojen kanssa voi vähän helpottaa lainan maksamista.…\nSeptember 10, 2019 SKiVippi\nJos sinulla on kokoajan osio olennainen koska olet muualla kuin kotona tai yleensäkin huonosta oman talouden suunnittelusta. Aina lainaa hakiessa fyrkkaa ei olekkaan asetettu erin hakijoille ikäisille. Lainat 1000 Toisista lukee vippivertailusta, kun olet täysin varma jotta et joudu enää turvautumaan uusin lainoihin, ei yhtään edes saa mitään muuta avulla…\nAugust 6, 2019 SKiVippi\nMikään toinen tyyppi vippi ei siis onnistu lainaamaan sillä lainaa huonoimmillaan onkin kuinka tilität järjettömän hinnan lainastasi minkä saisi kanssa paljon tekijöitä, matkailla, maksaa vanhat lainasi uudeksi yhdeksi lainaksi. Easycredit voi lainaa lainaa myös eläkeläisenä. Pikavippi 24H Samalla Käyttöön Luottojen huono maine periytyy niin kutsutuista pikavippikierteistä, mihin asiakkaat on joutuneet.…\nJune 1, 2019 SKiVippi\nToki lainahakemuksen jälkeen rahatkin ovat käytettävissä tililläsi oikeastaan saman tien. Käytä lainahakua sopivien lainapalveluiden hakemiseen Lainahaun tuloksia voi löytyä sopiva vastaus myös silloin kun kohdalle löytyy pakottavia menoja näin kulutusluotto on luotto, jota voit hakea tarpeen rahaa vaivan suurin mahdollinen kustannukset. Se 200 heti paikalla mutta aina aja, että keskustelussa…\nSeptember 1, 2018 SKiVippi\nYleinen lainatoive on 200 euron vippi, ja tämän takia niitä on olemassa monia. Jos tämänlaista lainaa täten kaipaa, ei ole vaikea löytää lainamestaa josta sellaisen voisi saada. Vaikeampi voi kuitenkin olla löytää edullinen 200e pikavippi, sillä niiden löytäminen ei ole niin helppoa. Moni 200e laina on melko kallis, ja ne…\nJuly 22, 2018 SKiVippi\nKun ollaan hakemassa lainaa netistä, on monia kysymyksiä ja asioita mitä tahdotaan selvittää. Kuitenkin iso osa näistä, ja erityisesti monet niistä tärkeimmistä päätöksistä vaikuttavat yhteen tärkeään asiaan, johon tahdotaan usein vaikuttaa eniten. Se on se kysymys siitä, kuinka suuri tai pieni kuukausierä lainalla on. Tähän vaikuttaa monet isoimmat valinnat mitä…\nJuly 2, 2018 SKiVippi\nKoitatko kenties löytää itseäsi kiinnostavaa pikavippiä, mutta tuntuu että on liian vaikeaa selvittää mikä näistä on oikeasti se paras tai se laina, joka sinun kannattaisi hakea? Tämä on yllättävänkin yleinen haaste, sillä erilaisia pikalainoja on netissä todella monta. Kun valinnan varaa onkin niin paljon, on helppo jäädä jumiin ja selvittämään…\nJune 20, 2018 SKiVippi\nPikalainat 30 vuorokauden maksuajalla alkavat olla jo historiaa, ja useimmat nykyään tarjolla olevista vipeistä ovat tarjolla tätä pidemmillä maksuajoilla. Vaikka jotkut lainapaikat, joista tunnetuin on ehkä Vivus, tarjoaa edelleen lainaa vain kuukauden maksuajalla, on tämä nykyään todella harvinaista. Ainoan poikkeuksen muodostavat lainat joita haetaan ilman korkoa. Vippi vuoden maksuajalla Todella…\nJune 11, 2018 SKiVippi\n50 euron vippi on eräs pienimmistä lainoista mitä netistä voi hakea, ja usein myös jopa niin pieni summa, että jokainen lainapaikka ei sitä tarjoa ollenkaan. Tämän takia mm. 100e pikalaina on paljon helpompi löytää kuin 50e pikalaina, mutta jos sellaisen kuitenkin haluat, on olemassa paikkoja josta sellaisen saa. Yleensä tämän…


Irlantilaiset poliitikot | Yle Uutiset | yle.fi\nIrlantilaiset poliitikot: tuoreimmat\nKeskustaoikeiston puolueita yhdistää Sinn Féinin vastustus.\nBoris Johnson pui brexit-sotkua Irlannissa – "Sopimukseton ero merkitsisi epäonnistumista"\nIrlannin pääministeri Leo Varadkarin ei hyväksy Britannian eroamista EU:sta ilman ns. backstop-järjestelyä.\nIrlannin pääministeri patistaa Britanniaa ja EU:ta keskustelemaan tulevaisuudesta: Neuvotelkaa erikoisjärjestelystä ennen lokakuun loppua\nIrlannin pääministeri ei kannata Irlantien yhdistymisestä äänestämisestä sopimuksettoman brexitin vanavedessä.\nÄänestystulos valmistui: Irlantilaiset äänestivät abortin puolesta selvällä enemmistöllä\n66 prosenttia irlantilaisista äänesti aborttikiellon kumoamisen puolesta.\nIrlannin pääministeri ylistää aborttiäänestyksen oletettua tulosta: "Hiljainen vallankumous huipentuu"\n67,4 prosenttia äänestäjistä haluaa kumota aborttikiellon, kun 21 vaalipiirin äänet on laskettu.\nSinn Féin -puolueessa historiallinen johtajavaihdos – Mary Lou MacDonald oli ainoa ehdokas\nSinn Féiniä vuodesta 1983 johtanut Gerry Adams antoi tilaa uudelle sukupolvelle tasavaltalaispuolueen johdossa.\nSinn Féin 2018\nPohjoisirlantilainen protestanttipoliitikko Ian Paisley on kuollut\nPohjois-Irlannin pääministerinä toiminut Paisley oli kuollessaan 88-vuotias.\nPoliisikuulusteluissa olleen Gerry Adamsin henkeä uhattu\nSinn Fein -puolueen mukaan poliisi meni Adamsin kotiin ja kertoi hänen vaimolleen uhkauksesta. Poliisi vapautti Gerry Adamsin sunnuntaina kuulusteltuaan häntä yli 40 vuotta vanhasta surmasta.\nPohjois-Irlanti kohisee tähtipoliitikon pidätyksestä – syynä surma vuonna 1972\nPohjois-Irlannin poliisi on kuulustellut pidättämäänsä Gerry Adamsia. Hän on aina kiistänyt kuuluneensa IRA:han. Pidätys liittyy IRA:n sieppaaman leskiäidin surmaan yli 40 vuotta sitten.\nHuippujohtajat pohtivat Helsingissä Euroopan tulevaisuutta\nHelsingissä keskustellaan viikonlopun ajan Euroopan tilanteesta. Kokoukseen saapuvat muun muassa Italian pääministeri Mario Monti ja Goldman Sachsin hallituksen puheenjohtaja Peter Sutherland.\nTutkimus: Irlannin entinen pääministeri salaili ja valehteli\nIrlannin entinen pääministeri Bertie Ahern sai valtiovarainministeriaikanaan suuria rahasummia epämääräisistä lähteistä, ja hän myös valehteli niistä valaehtoisessa kuulustelussa, kertoo viranomaistutkimus. Ahernin ei kuitenkaan voitu osoittaa syyllistyneen suoranaiseen korruptioon.\nEntinen IRA-komentaja pyrkii presidentiksi\nEntinen Irlannin tasavaltalaisarmeijan IRA:n komentaja ja nykyinen Pohjois-Irlannin hallinnon ministeri Martin McGuinness on asettumassa ehdolle Irlannin presidentinvaaleihin, jotka pidetään 27. lokakuuta. Sinn Féinin johto on alustavasti hyväksynyt ehdokkuuden.\nIrlannin entinen pääministeri Ahern vetäytyy politiikasta\nIrlannin pitkäaikainen pääministeri Bertie Ahern ei enää aio asettua ehdolle seuraavissa vaaleissa. Ahern on toiminut pääministerinä yhteensä lähes 11 vuotta.\nRuotsi lupaa kahdenvälistä apua Irlannille\nRuotsi lupaa kahdenvälistä lainaa talousvaikeuksissa painivalle Irlannille. Ruotsin pääministeri Fredrik Reinfeldt kertoi Irlannin yleisradioyhtiö RTE:n haastattelussa. EU-alueella pelätään, että Irlannin joutuminen selvitystilaan saattaisi aiheuttaa laman koko Eurooppaan.\nTodellinen IRA uhkaa iskuilla Britanniassa\nPuolisotilaallinen tasavaltalaisryhmä Todellinen IRA uhkaa tehdä aseellisia iskuja Britannian pääsaarella. Irlantilaisen Sunday Tribune -sanomalehden haastattelema järjestön edustaja kertoo ryhmän uhkaavan myös Pohjois-Irlannin varapääministeriä Martin McGuinnessia.\nPohjois-Irlannin protestanttien johtaja vaihtuu\nPohjois-Irlannin tärkeimmän protestanttipuolueen eli Demokraattisten unionistien (DUP) johtaja vaihtuu lauantaina. Puoluetta sen perustamisesta lähtien eli lähes 40 vuoden ajan johtanut pääministeri Ian Paisley luovuttaa puheenjohtajuuden kakkosmiehelleen Peter Robinsonille. Robinson, 59, on ollut DUP:n varajohtaja 28 vuoden ajan.\nIrlannin uusi pääministeri aloittaa\nIrlannin uusi pääministeri Brian Cowen aloittaa työnsä keskiviikkona. Hän astuu tiistaina eronneen Bertie Ahernin tilalle. Varapääministerin virassa aiemmin toiminut Cowen astuu Ahernin tilalle myös hallitsevan Fianna Fáil -puolueen johtoon.\nIrlannin tulevan pääministerin nimi selvillä\nIrlannissa varapääministeri Brian Cowen on valittu hallitsevan Fianna Fáil -puolueen johtoon. Hänestä tulee myös ensi kuussa virastaan eroavan pääministeri Bertie Ahernin seuraaja.\nAhernin seuraaja varmistumassa Irlannissa\nIrlannissa varapääministeri Brian Cowen valitaan mitä suurimmalla todennäköisyydellä hallitsevan Fianna Fáil -puolueen johtoon. Hänestä tulee myös luultavasti ensi kuussa virastaan eroavan pääministeri Bertie Ahernin seuraaja.\nIrlannin pääministeri eroaa korruptioepäilyn vuoksi\nIrlannin pitkäaikainen pääministeri Bertie Ahern eroaa korruptioepäilyjen vuoksi. Ahern ilmoitti keskiviikkona yllättäen jättävänsä tehtävänsä toukokuun 6. päivänä.\nIrlanti äänestää Lissabonin sopimuksesta kesäkuun toisella viikolla\nIrlanti järjestää kansanäänestyksen EU:n uudistussopimuksesta kesäkuun toisella viikolla. Pääministeri Bertie Ahern ilmoitti ajankohdasta tänään parlamentin alahuoneelle. Tarkkaa päivämäärää ei ole kerrottu.\nPohjois-Irlannin Paisleylle tunnustusta\nTiistai-iltana erostaan ilmoittanut Pohjois-Irlannin pääministeri Ian Paisley on saanut tunnustusta sekä Britaniasta että Irlannista. Britannian pääministerin Gordon Brownin mukaan Pohjois-Irlannin rauhanprosessi ei olisi ollut mahdollinen ilman Paisleyn rohkeutta ja johtajankykyjä.\nIrlannin pääministeri vetosi kansalaisia hyväksymään Lissabonin sopimuksen\nIrlannin pääministeri Bertie Ahern on vedonnut kansalaisiin Lissabonin perussopimuksen hyväksymisen puolesta. Ahern sanoo Irish Times-sanomalehdessä, että sopimuksen hylkääminen eristäisi Irlannin muusta Euroopasta ja aiheuttaisi maalle arvaamatonta vahinkoa.\nIrlannin nälänhädän uhreille muistopäivä\nIrlannissa aletaan kunnioittaa vuosittaisella muistopäivällä 1840-luvun suuren nälänhädän urheja. Pääministeri Bertie Ahern sanoi puheessaan parlamentissa, että päivää pyritään viettämään jo ensi vuodesta alkaen.\nIrlanti äänestää EU:n perussopimuksesta\nIrlanti järjestänee kansanäänestyksen Euroopan unionin uudesta perussopimuksesta ensi vuoden alkupuolella, arvelee maan pääministeri Bertie Ahern.\nAhern jälleen Irlannin pääministeriksi\nIrlannissa kymmenen vuotta pääministerinä toiminut Bertie Ahern on valittu uudelleen maan hallituksen johtoon.\nIrlannissa pidetään torstaina parlamenttivaalit. Pääministeri Bertie Ahernin veikataan saavan jatkaa tehtävässä vaalien jälkeen.\nPohjois-Irlantiin on muodostettu uusi vallanjakohallitus. Kovan linjan protestanttijohtaja Ian Paisley ja katolilaisten Sinn Fein -puolueen johtaja Martin McGuinness ovat vannoneet virkavalansa uuden hallituksen johdossa.\nPohjois-Irlantiin sopu hallituksesta\nPohjois-Irlannin protestanttien ja katolisten pääpuolueet ovat sopineet sitkeän kiistansa hallituksen muodostamisesta. Vallanjako aloitetaan toukokuun kahdeksantena päivänä, kertoo protestanttien DUP-puolueen johtaja Ian Paisley.\nPohjois-Irlannin vallanjako viipyy\nPohjois-Irlannin protestantit eivät vielä ole valmiita vallanjakohallituksen muodostamiseen katolilaisten kanssa.\nPohjois-Irlannissa vaalit maaliskuussa\nPohjois-Irlannin vaalit järjestetään 7. päivä maaliskuuta.\nAdams: Aseellisen vastarinnan aika ohi\nIrlannin tasavaltalaisarmeijan IRA:n poliittisena siipenä pidetyn Sinn Feinin johtaja Gerry Adams toivoo IRA:n lähtevän pönkittämään Pohjois-Irlannin rauhanprosessia.\nPohjois-Irlannin neuvottelut taas karille\nPohjois-Irlannin rauhanneuvottelut ovat ajautuneet jälleen umpikujaan Irlannin tasavaltalaisarmeijan IRA:n kieltäydyttyä toimittamasta valokuvia todisteena aseiden riisunnastaan.\nFinland Backs Irish Choice for Commission President\nAhern: EU-kiistoihin nopea ratkaisu\nVanhanen tapasi Irlannin Ahernin\nHuippuyritysjohtajat koolla Helsingissä\nFinnish, Irish Premiers Agree on EU Reforms\nAhern kiirehtii EU:n uudistuksia\nAdams: IRA voidaan lakkauttaa tulevaisuudessa\nIrlannin vaalit alkoivat syrjäisiltä saarilta\nIrlannin hallitus panee suosionsa puntariin vaaleissa\nIrlannin aborttilaki säilyy ennallaan\nIrlannissa kansanäänestys aborttilaista\nPohjois-Irlannissa uusi aloite aseriisunnasta


kasvatus | Lastenkirjapino\nNovember 14, 2016 / kirjaaiti\t/ 3 Comments\nKoska sinulle on käynyt viimeksi niin, että kirja – mikä tahansa kirja – sai sinut itkemään? Entä lastenkirja?\nMinun on vaikea muistaa, koska minulle olisi käynyt niin. Paitsi nyt, Elina Hirvosen ja Ville Tietäväisen uuden Näkymätön-kirjan (Lasten Keskus, 2016) seurassa.\nMeillä on viime vuosina luettu useita liikuttavia kuvakirjoja – mieleen tulee esimerkiksi Benji Daviesin ihana Toivo ja valas – mutta harva niistä on saanut minussa aikaan sellaista myötätuntoista tunnekuohua kuin tämä Näkymätön. Luin kirjan tosiaan ensimmäisen kerran silmät kyynelissä, ja viisivuotias esikoisemme oli lähes yhtä suurten tunteiden vallassa.\nKirjassa pieni avaruusolio, Kapteeniksi kutsuttu Kukka ei saa unta, kun hän ajattelee edessä olevaa päiväkotipäivää. Vielä aamullakin hän vitkastelee, vaikka onkin päättänyt, että kaikki muuttuu nyt.\nSillä Kapteenia kiusataan hoidossa, eikä hänellä ole muita kavereita kuin mielikuvituskaverit, ihmisen näköiset Avaruustyypit. Toiset lapset eivät ota mukaan leikkiin ja vievät Kapteenin lelut. Vanhemmille Kapteeni kuitenkin esittää urheaa ja sanoo, että oli kiva päivä, vaikka mahaankin koskee ja kyyneleet nousevat silmiin.\nOnneksi lopulta vanhemmat huomaavat, että kaikki ei ole kunnossa, ja puhuvat kiusaamisasiasta hoidossa. Päiväkodin aikuiset kutsuvat lapset piiriin puhumaan Tärkeästä Asiasta. Jos jää aina muiden leikkien ulkopuolelle, voi tulla sellainen näkymätön haava, joka paranee hitaasti.\nOpettaja ohjaa lapset taitavasti leikkimään yhdessä sellaista leikkiä, jossa Kapteeni on hyvä, ja kerrankin päiväkotipäivä kuluu nopeasti ja hyvillä mielin. Illalla tuntuu, että Kapteenin sisäinen haava on jo alkanut parantua.\n“Kapteeni vilkuttaa äidille niin, että poskia särkee. Kun hymyilee tarpeeksi, kaikki menee hyvin.”\nKirja löytää oivaltavasti kiusaamisen herättämät monitahoiset tuntemukset: suru, häpeä, itseinho, yksinäisyydentunne, tarve suojella toisia omalta häpeältä… Minua liikutti kirjassa ennen kaikkea pienen Kapteenin urheus. Kapteeni yrittää kaikin keinoin kuulua mukaan joukkoon ja esittää urheaa, kerta toisensa jälkeen. Hän myös pyrkii säästämään vanhempiensa tunteita, kuten lapset usein liikuttavasti tekevätkin.\nNäkymätön kietoo taitavasti toden ja mielikuvitusmaailman toisiinsa ja liikkuu todella taidokkaasti lapsen sisäisessä maailmassa. Huomaan nyt tätä kirjoittaessanikin myötätunnon ja suojelunhalun valtaavan mieleni. Se on hyvän kirjan merkki!\nKirjan kuvitus on ihastuttavan omaperäistä. Minua viehättävät pelkistetyt hahmot ja rohkeat kuvakulmat. Kaikessa rohkeudessaan ja omintakeisuudessaankin kuvitus on kyllä hiukan vieraannuttava ja aavistuksen kylmä. Toisaalta se tietenkin etäännyttää lukijaa pelosta ja auttaa sillä tavalla lasta käsittelemään vaikeita asioita, kun kyse ei ole toisesta ihmislapsesta.\nKaikkineen tämä on hieno, liikuttava kirja, joka kannattaa lukea ihan kaikkien lasten kanssa kiusaamisen ennaltaehkäisyksi tai kiusatulle rohkaisuksi ja lohdutukseksi.\nMarch 4, 2016 / kirjaaiti\t/ 2 Comments\nTim Warnesin Varoitus! Ei saa koskea! (Mäkelä, 2016) on riemukas kirja sääntöjen noudattamisesta – asiasta, joka on takuulla tuttu kaikissa lapsiperheissä. Ainakin meillä käydään jatkuvasti samaa keskustelua: kun vanhemmat sanovat ei, siihen on aina syynsä. Kannattaa totella, ihan omaksi parhaaksi.\nVaroitus! Ei saa koskea! -kirja kertoo nimilappuja rakastavasta Myyrästä ja sen krokotiiliystävästä nimeltä Muhkuraisen Kuhmurainen, jotka laputtavat kaiken näkemänsä. Eräänä päivänä ystävykset näkevät valkoisen pupun, ensimmäisen eläessään. Pupua jahdatessaan Muhkuraisen Kuhmurainen löytää hatun, jossa lukee: Varoitus! Ei saa koskea! – ja panee sen tietenkin päähänsä.\nKun krokotiili ottaa hatun päästään, sen alta löytyy toinen pupu. Se onkin taikahattu! Pian kaikkialla on kymmenittäin pupuja. Myyrä yrittää hallita kaaosta huonoin tuloksin. Lopulta ystävykset keksivät vahingossa keinon, jolla puput saadaan takaisin taikahattuun, ja hattu viedään varovasti takaisin sinne mistä se löytyikin. “Nyt ei sitten hankita enää lisää vaikeuksia”, Myyrä sanoo. Mutta Muhkuraisen Kuhmurainen huomaa maassa taikasauvan, ja sitten onkin jo liian myöhäistä. Taikasauva taikoo kymmenittäin kyyhkysiä kaikkialle.\nKirjan dynamiikka kumpuaa ennen kaikkea ystävysten erilaisuudesta. Toinen rakastaa kontrollia, toinen heittäytyy rennosti seikkailuihin. Myyrä yrittää hallita elämää nimeämällä, luokittelemalla ja laskemalla kaikkea näkemäänsä ja suhtautuu asioihin vakavasti. Muhkuraisen Kuhmurainen puolestaan heittäytyy seikkailuihin, jättää ohjeet kuulematta ja nauraa kihertää mennessään. Kuulostaa aika paljon vanhemman ja lapsen suhteelta!\nHassuun Muhkuraisen Kuhmuraiseen on helppo samastua. Sille sattuu ja tapahtuu kaikkea huvittavaa ja vaarallistakin, kun se antautuu tapahtumien vietäväksi. Lapset rakastavat hahmoa. Muutenkin tämä on yksi hauskimmista kirjoista tänä keväänä, ja olemme lukeneet kirjaa jo kymmeniä kertoja.\nKirjassa on tietenkin moraalinen opetuskin. Juttelemme lasten kanssa tätä kirjaa lukiessamme, miksi pitää uskoa, kun sanotaan ei: koska kiellot suojelevat vaaroilta. Nelivuotiaamme ymmärtääkin oikean ja väärän käsitteen ja kiljuu eei, kun Muhkuraisen Kuhmurainen uhmaa kieltoja.\nMuhkurainen Kuhmurainen on yhtä hassun näköinen kuin nimikin jo lupaa. Se ilmehtii niin että pupuja (ja lapsia) naurattaa ja pyörittelee silmiään päässään. Kuvitus on kaikkineen vauhdikas ja hauska.\nKirjan tekijä Tim Warnes on kuvittanut yhden suosikkisarjoistamme, Aaro-sarvikuonosta kertovat Ei!, Lisää! ja Miksi?-kirjat. Myyrä, Muhkuraisen Kuhmurainen ja laput seikkailevat myös aiemmassa kirjassa Vaarallinen, joka meillä odottaakin jo kirjastossa varauksessa.\nVaroitus! Ei saa koskea! (alk. Warning! Do Not Touch!)\nTeksti ja kuvitus: Tim Warnes (suom. Raija Rintamäki)\nFebruary 19, 2016 February 20, 2016 / kirjaaiti\t/ Leave a comment\nOvatkohan kaikkien muiden perheiden aikuiset niin aikuisia, ettei heihin vaikuta lasten mieliala ollenkaan?\nMeillä käy helposti kaamea dominoefekti: yhden perheenjäsenen ärtymys leviää toisiin yksi kerrallaan. Vaikka miten yrittäisi asettua uhmaikäisten kiukun yläpuolelle, liian vähille unille jäänyt äitikarhu saattaa murista aika äänekkäästi.\nHauska uutuus Karhun ärripurripäivä (Mäkelä, 2016) pureutuu juuri näihin fiiliksiin.\nKarhu herää pahalla tuulella. Kengätkin ovat liian isot. Karhu tömistelee niin, että myyrän tunneli sortuu, myyrä viskaa kiukuspäissään lapion johon siili kompastuu… ja niin edelleen, kiukku leviää halki metsän.\nKarhu ei tiedä, että hiiri puolestaan on herännyt varsin erinomaisella tuulella ja on tuonut karhun oven taakse kuppikakun. Kun karhu löytää lahjan, paha mieli pyyhkiytyy pois, ja karhu päättää pyytää myyrältä anteeksi. Myyrä taas menee pyytämään siililtä anteeksi, siili pyytää ketulta anteeksi ja lopulta hyvä mieli kantautuu koko metsään.\nKarhun ärripurripäivä sisältää ihanan, tarpeellisen opetuksen omien tekojen vaikutuksesta, ja kaikkineen tämä on pitkään aikaan hauskin kirja kiukusta ja tunteista. Esikoisen uhmaiän ollessa kukkeimmillaan meillä luettiin paljonkin lastenkirjoja uhmaiästä, mutta ne ovat jääneet hetkeksi sivuun. Nyt kuopuksen harjoitellessa tunteitaan kiukkukirjat ovat taas oikein ajankohtaisia. Tämän kirja opetus käy kyllä myös uhmaikäistä isommille lapsille. Ja todellakin, myös uhmakkaammille aikuisille.\nVaikka kirja kertookin kiukusta ja huonosta tuulesta, se ei onneksi ole yhtään vihainen kirja, kuten tyttäreni nimitti joitakin kirjoja kaksivuotiaana. Karhun ärripurripäivässä on mukana lapsia naurattavaa huumoria; ylläoleva oravakuva sai kaksivuotiaan kikertämään niin paljon, että hän kaatui sohvalla.\nKirjassa on klassisen oloinen akvarellikuvitus. Lapset samastuvat kirjan pehmoisiin eläinhahmoihin. Karhu on minusta parhaimmillaan kiukkuisissa kuvissa, joissa se näyttää vähän samalta kuin kaksivuotiaamme suutuspäissään.\nKirjan väritys on lämmin ja luonnonläheinen, ja kuvissa näkyvä metsä vehreän keväinen.\nTeksti: Stella J. Jones (suom. Raija Rintamäki)\nMiksi? Mahtava kirja kyselyikäiselle\nSeptember 3, 2015 / kirjaaiti\t/ 4 Comments\nLapseni ovat kohta kaksi ja neljä. Toinen tahtoo tietää, mitä kaikki esineet ja asiat ovat. Toinen tahtoo tietää miksi. Niinpä saatamme kulkea kaupungilla niin, että minulla on samaan aikaan menossa sekä jatkuva vastauspalvelu kuopukselle kaikesta näkemästämme (“auto, mopo, onpa hieno prätkä, pulu…”) että filosofinen miksi-keskustelu esikoisen kanssa (“ai että miksikö polkupyörävaras vei Risto Räppääjän pyörän? No tiedätkös…”)\nMuillakin samanikäisten vanhemmilla taitaa olla samoja haasteita. Tracey Corderoyn Miksi? (Mäkelä, 2014) on täsmäkirja kyselyikäisten vanhemmille.\nAaro on pieni sarvikuono, jolla riittää kysymyksiä. Miksi maito roiskuu tai miksi murot ovat lötköjä? Minne Aaro meneekin, kysymykset tulevat mukana. Vanhemmat uupuvat ja vievät kyseleväisen lapsensa museoon. Käykin niin, että Aarolla on enemmän kysymyksiä kuin koskaan, ja osa kysymyksistä on aika tungettelevia (“Miksi tädillä on noin iso nenä?”)\nPoika kyselee niin paljon, että väsähtää kesken lauseen. Vanhemmat luulevat, että kyseleminen loppuisi siihen, mutta arvatkaapa, mitä sängystä kuuluu keskellä yötä? Miksi….\nMiksi on herttainen ja oikein mukava kirja, joka tarjoaa vertaistukea kyselyikäisten vanhemmille. Se ei kyllä vähennä kysymyksiä meidän lapsessa yhtään, vaan herättää yhä lisää:\n“Äiti, miksi se Aaro kyseli niin paljon?”\n“Miksi ei saa sanoa että jollain on iso nenä?”\n“Miksi se väsyi niin paljon?”\nAaro on söpön näköinen pallero, ja hänen vanhempansakin ovat ihan sympaattisia. Yleinen herttaisuus leimaakin koko tätä kirjaa; se on pituutensakin puolesta enemmän suunnattu pienemmille lapsille kuin noin nelivuotiaallemme, ja Aaron kysymykset ovat pääosin hyvin viattomia. Hän ei kysele esimerkiksi sellaisia meillä kuultuja kysymyksiä kuin että miksi nimittelystä tulee paha mieli tai miksi ihmisten pitää kuolla.\nTyttäreni suosikkikuva. Siinä saa sanoa miksimiksimiksimiksi.\nOlemme aiemmin tutustuneet Aaroon Ei-kirjan parissa. Samoilta tekijöiltä on tänä syksynä ilmestynyt myös Lisää-kirja, jossa Aaro oppii jälleen uuden sanan. Kirja on meillä kirjastossa varauksessa, joten varmaan siitäkin kuullaan lähiaikoina lisää.\nMiksi? (alk. Why?)\nKirjoittanut Tracy Corderoy (suom. Raija Rintamäki)\nKuvittanut Tim Warnes\nKustantaja: Kustannus-Mäkelä, 2014\nJuly 3, 2015 / kirjaaiti\t/ 9 Comments\nUhmaikä. Esikoisella oikeastaan menossa pois, mutta sitten se saattaa iskeä oikein hyökyaaltona. Kuopuksella, 1 v 9 kk, ei vielä pitäisi ehkä olla oikeaa uhmaa, mutta jos tämä viimeisten kuukausien tunteikkuus on esiuhmaa, odotan todella innoissani varsinaista tahtoikää. Usein väsyneenä minullakin on uhma.\nEsikoinen on aivan rakastunut Vesta-Linnea -kirjoihin, joissa käsitellään raikkaalla tavalla uhmaikäisen elämää (ja negatiivisia tunteita ylipäätään). (Olen kirjoittanut Nukuhan jo, Vesta-Linnea -kirjasta aiemmassa postauksessani.) Vestalinneoita tulee otettua kirjastosta mukaan joka kerralla. Tällä kertaa tytär valitsi mukaan Vesta-Linnea ja hirviö-äiti -kirjan (Tammi, 2009), ja minä puolestani valkkasin muutamia muita uhmasta ja kiukusta kertovia kirjoja seuraksi.\nVesta-Linnea ja hirviö-äiti -kirjassa äiti ja tytär päätyvät tahtojen taisteluun koko päivän ajaksi. Vesta-Linnea ei tahdo laittaa sukkahousuja, vaikka äiti hoputtaa, ja molempien tunteet kiihtyvät. Väli llä yritetään sovintoa, mutta nuken posliinikuppi menee rikki, ja tunnelma kiristyy uudestaan. Lopulta päästään sovintoon.\nÄiti harjaa hiuksiaan vihaisesti. Suosikkikohtani.\nOlen lämmennyt Vesta-Linnea -kirjojen realistiseen perhe-elämän kuvaukseen ja uusioperheen ongelmiin, ja tykkään vestalinneoista melkein jopa enemmän joka lukukerralla. Tykkään tässä kirjassa erityisesti kiukustuneesta äidistä, joka harjaa hiuksiaankin kiukkuisesti. Ihanaa vertaistukea kaikille meille, joilla pinna meinaa joskus pettää. Myös Salla Savolaisen kuvitustyyli tuntuu kerta kerralta yhä kivemmalta, vaikken alunperin ollut suuri fani.\nTässä kirjassa tyttäreni tykkää ennen kaikkea viimeisen sivun sovinnonteosta. Omia suosikkikohtiani taas on äidin romahdus aviomiehen tullessa kotiin.\n“”Minä olen maailman huonoin äiti”, itkee äiti keittiössä Viktorin sylissä. “Minulla ei pitäisi olla lapsia ollenkaan! Olen hirviö-äiti!” äiti nyyhkyttää.”\nKustantaja: Tammi, 2009 (2. painos)\nToinen pinon kirjoista, jota on luettu paljon, on Anneli Kannon Kastehelmi Virtanen ja oma tahto (Karisto, 2012). Kirja on osa Viisi villiä Virtasta -kirjasarjaa, joka oli meille uusi tuttavuus.\nVirtasen perheessä on siis viisi lasta, joista nuorin, Kastehelmi, on kaksivuotias ja tahtoo paljon. Kastehelmi lähtee kahden isomman sisaruksen matkaan lelukirpparille myymään ja ostamaan leluja. Kastehelmi tahtoisi ostaa uuden lelun, muttei halua luopua omista vanhoista leluistaan. Seuraa selkkaus isoveljen kanssa, ja lapset purevat toisiaan. Lopulta isoveli keksii keinon käsitellä pikkusiskoa: hän tarjoaa tälle joka välissä vaihtoehtoja, joista valita. Lopulta päästään onnellisesti kotiin.\nTytär tahtoo lukea kirjaa yhä uudestaan ja uudestaan, äitiä alkaa jo ryydyttää. Tarina on sinänsä ihan ok, mutta hiukan ohut. Kerronta ei kikkaile, eivätkä henkilöhahmotkaan ole erityisen syviä. Minua miellyttää se, että päähenkilö on oikeasti tosi kiukkuinen. Lapsi tykkää kuvista, joissa huudetaan ja purraan, äitiä ei kuvitustyyli oikein miellytä. Kaiken kaikkiaan kirja on siltikin ihan käytökelpoista täsmäluettavaa uhmaikäisen kanssa.\nKustantaja: Karisto, 2012\nTracey Corderoyn Ei! (Mäkelä, 2013) kertoo pienestä sarvikuonosta, joka oppii uuden sanan.\n“Aaro oli suloinen lapsi. Kaikki pitivät hänestä. Sitten Aaro oppi uuden sanan.\nAaro ihastui upouuteen sanaansa. Hän käytti sitä yhä useammin.”\nAaro sanoo ei ruokapöydässä, kylpyaikaan ja nukkumaan mennessä. Rakkaus sanaan johtaa lapsen välillä hankaluuksiin – kun sanoo ei yhteisleikeille, jääkin yksin.\n“Kun lähdettiin kotiin, isä kysyi: “Oliko kiva päivä?” Aaro niiskahti. “Ei.” “Tuletko syliin?” isä kysyi. “E-eeeee…” “byää” “joo…” Ja niin Aaro sai uuden lempisanan… “JOO!””\nEsikoinen tykkää hurjasti tästäkin kirjasta. Kirja on saanut hänet kovasti miettimään, kannattaako sanoa ei joka kohtaan. Kirja on myös opettanut esikoisen lukemaan (tai tunnistamaan) ei-sanan – jo toinen luettu sana hänelle! (Edellinen oli ja.) Minustakin kirja on ihan hauska. Siinä on simppeli, opettavainen tarina ja ihan söpö päähenkilö.\nKustantaja: Kustannus-Mäkelä, 2013\nViimeiseksi kirjastosta poimittiin pinon päälle Sandrine Lambertin Sauli ja isä kaupassa (Kolibri, 2007). Kirjan lopusta selvisi, että Sauli-kirjoja on kokonainen sarja, joka on meille ihan vieras.\nSauli-pupu lähtee isän kanssa kauppaan. Kaikki sujuu hyvin, kunnes Sauli näkee namihyllyt ja huomaa himoitsevansa suklaata. Sauli korottaa ääntään ja itkaiseekin, kun tekee niin paljon mieli suklaata. Vollotus lakkaa, kun vanha rouva tulee kysymään mikä hätänä.\n“”Voi pikku pupua, eikö isäsi milloinkaan anna sinulle suklaata? Se ei ole kilttiä!” rouva tokaisi. Sauli mietti. Eilen ja toissapäivänä isä oli kyllä antanut hänelle palan suklaata ruuan jälkeen. Sauli punastui nolona. Isä sanoi ystävällisesti: “Hyvä rouva, lupaan teille, että annan palan suklaata pojalleni tänään, jos hän syö ruokansa reippaasti.” Nainen hymyili ja jatkoi matkaansa.”\nIsä ostaa suklaata, ja Sauli jää odottamaan lounasta, sillä hänelle on suklaapala luvassa, jos hän syö ruokansa reippaasti.\nTämä ei ole mikään suuri kirja. Tarina on yksioikoinen eivätkä henkilöhahmot ole kovin kiinnostavia. Eniten minulla ehkä tökkii se, että päähenkilön pultit ovat niin kauhean leimit. Onkohan kirjailija koskaan tavannut tahtoikäistä? Tässä kulmiaan hiukan kurtistelevassa pikku pupusessa ei ole mitään uhmaan viittaavaakaan. Esikoinen halusi kuulla kirjan kerran, muttei ole sen jälkeen hakenut sitä enää luettavaksi. Ihan hyvä lisä tämä oli uhmapakettiimme, muttei tätä kirjaa tarvitse enää toiste hakea lainaan.\nSauli ja isä kaupassa\nTeksti: Sandrine Lambert (suom. Tiina Hämäläinen)\nKuvitus: Clara Suetens