Metyylifenidaatti (Concerta, Ritalin, Equasym, Medikinet) - Page 20 - psychoactive vault\nPost by Velho » Mon 16 May 2016, 19:57\nTuli vastaan ihan uudenlaista "concertaa" tommosia pyöreitä ja harmaita nappeja ja mielenkiinnolla odotan että oon kotona ja pääsee kurkkaa mitehä nää olis syytä väsätä. Ilmeisesti methylphenidate 36mg mylan kyseessä\nEdit: tein nämä sen ihmeempiä erotteluita kuumaan(keitettyyn) veteen siten että kuori pois ja saksilla/keklulla erotat pinkin ja valkosen erilleen ja käytä vain valkoinen osa koska pinkki on se 'koneisto' joka tursuttaa metyylifenidaatin ulos. Otin kuviakin tästä mutta pitäs keksii miten saan ne puhelimesta tähän [\nPost by Harold » Thu 19 May 2016, 18:38\nReilu pari tuntia sitten nautin yhden 54mg Concertan pureksimalla huolella. Vaikutukset lähellä nollaa. Sydämen syke hieman kohonnut ja englanti luistaa vähän paremmin, mutta kaukana siittä miten porukka on hehkuttanut tämän vaikutusta.\nEdelleenkin Abilify lääkityksenä ja pistän sen piikkiin tämän toimimattomuuden. Sama homma on Amfetamiinin ja A-pvp:n kanssa. Hiukan vituttaa, ettei oikeen mikään stimu toimi kunnolla.\nAbilifylla vielä niin pitkä puoliintumisaika, että pitäis varmaan viikko ennen stimuilua aloittaa tauko.\nPost by Kasiko » Thu 23 Jun 2016, 21:23\nMitenkäs onko porukalla kokemusta tuosta 4 fluoro metyylifenidaatista? Olis saatavilla , mutta kiinnostais kuulla kokemuksia ja ajatuksia.\nOnko minkalaista verrattuna normaali metyylifenidaattiin? Joitakin kokemuksia löysin netistä , mm. että on hyvin samankaltainen kuin metyylifenidaatti.\nJonkin verran euforisemmaksi ja vahvemmaksi kuvailtiin verrattuna normaaliin , mutta olis mukava kuulla jos joku on kokeillu.\nSitten toinen juttu metyylifenidaatista mitenkäs nuo medikinet lääkkeet soveltuu IV käyttöön? , onko helpompia väsätä kuin mitä concertat?\nEquasymejä tullu väsäiltyä aikanaan paljonkin ja oli kyllä juhlaa consujen väsäykseen verrattuna , mutta noita medikinettejä ei oo aikasemmin tainnu itellä olla.\nNiin ja vielä semmosta frendini tiedusteli tuossa , että voiko metyylifenidaatti näkyä amfetamiinina tai metamfetamiinina pikaseulassa? Kun hämärä muistikuva , että "ritaliinihappo" (ilmeisesti metyylifenidaatin metaboliitti?) voi näkyä amfena? Ihan mutuilua kyllä tämä.\nPost by Freshii » Wed 29 Jun 2016, 10:39\nKasiko wrote: Mitenkäs onko porukalla kokemusta tuosta 4 fluoro metyylifenidaatista? Olis saatavilla , mutta kiinnostais kuulla kokemuksia ja ajatuksia.\nMulla on toi concerta käytössä ja just tekivät lentokentällä sen pyyhkäisytestin, mikä oli mun kohdalla negatiivinen. Olisi pitänyt concertan lisäksi näkyä opioidit plussana ja bentsot, jos ne kuuluu testipatteriin. Ja mulle oli sanottu, että näkyy amfetamiinina, muttei ainakaan tossa pyyhkäisytestissä sitten näy.\nJa medikinet on helpompi väsätä kuin concerta: medikinet on rakenteeltaan samantyyppinen kuin esim. diapam. Toi medikinet vaikutti mulla tosi paljon voimakkaammin kuin concerta ja oli myös paljon lyhyempi aika. Ja annostus oli tosi paljon pienempi medikinetissä concertaan verrattuna.\nPost by Kasiko » Wed 29 Jun 2016, 19:09\nKiitoksia vastauksesta =)\nTarkotin ihan virtsa seulaa (10 paneelin pikaseula) , että miten siinä näkyy.\nHämärä muistikuva , että joku vissiin eri aiheessa kirjotteli (oisko ollu Velho?) , jotakin parin päivän käytön jälkeen otetuista pikaseuloista?\nJa tais olla ettei näkyny amfena? Oliko annokset minkalaisia? Ja otettiinko seulat heti niiden kahen päivän jälkeen?\nJos joku hoksaa niin valaiskaa minua? Kokeilin hakua mutta en löytäny prkl enää sitä...\nJoined: Thu 23 Jun 2016, 22:56\nPost by Sielusiili » Fri 15 Jul 2016, 05:12\nYks 54mg conu ois tallessa nyt perjantai illalle.\nmiten kannattaa nauttia kun viimeset 4pvollut todella vähällä unella\nsubuvierotuksen takia.. ajattelin että pääsis kavereitakin välillä moikkaamaan ja juomaan parit oluset.\nkestääkö vaikutus ihan normisti syötynä koko päivän? en sinänsä mitään oloja hae muutakuin et sais nää painavat jalat liikkeelle...\ne: ja miten xanoreiden kanssa yhteisvaikutus? blokkaako concertaa?\nPost by Kasiko » Fri 15 Jul 2016, 20:36\nEn muistanutkaan , että poreella ja metyylillä näin kova risti toleranssi.\nKerkes olla useampi välipäiväkin piristeistä.\nja vaikka IV heitti niin jonku aikaa joutu oottaa että nousee. (TIEDÄN TYPERÄÄ JA VAARALLISTA TÄTÄ RÄTKIÄ!)\nIhmetyttää siinä mielessä että monet sanonu että 54 consusta saa neljätki vedot , ehkä se on korkea toleranssi vaan syynä.\nMites sekottuuko hyvin jauhetut medikinet cr ja equasym depot rakeet kylmään/haaleaan veteen mitenkään?\nÄsken kyhäsin hanakuumaan kun ei malttanu alkaa keitteleen. Eikä ettimään ohjeita.\nPost by NatiHero » Mon 18 Jul 2016, 03:35\nKasiko wrote: monet sanonu että 54 consusta saa neljätki vedot , ehkä se on korkea toleranssi vaan syynä.\nIha ekaks, vedän iteki yleensä kerrallatuollasen 54:sen, nousut on todella hyvät, mut enemmänki vois mennä kerralla.\nNe rakeet murskaks, iha jauhoks. sillee kyhääntyy hyvin.\nEDIT: Nii siis ja mulla on iha nollatole stimuihin, noihi konsuihin littyen. Et en kyl neljiö vetoja sais lol. On mul rankka puol vuotinen pevekin ja metan kaa, noin niiku taustana stimuihin.Siit on ainakin kolmisen vuotta. Sen jälkee stimuilut on tosi harvinasia,\nPost by Kasiko » Mon 18 Jul 2016, 12:07\nJuu juu no en oo sitte onneksi ainut jolla ei pienemmät kolise.\n20mg tosiaan sai vaan lievät nousut , mutta 40mg perään sanokin jo jotakin (nämä siis medikinet , consuja joutuu tuplaten melkeen.) Ei tosiaan ollu ku 3 kapselia. Jos tuo stimulaatio kestäis vähän pidempään niin ois kyllä ihan ok stimu.\nTai pitäs olla useita kapseleita buustailuun. Jännä siinä mielessä , että eka IV stimu kokeilu oli equasym ja toimi kyllä niin jumalaisen hyvin sillon. mutta silloin oli tosiaan melko matala toleranssi..\nJoined: Fri 03 Nov 2006, 21:02\nPost by Hupu » Fri 05 Aug 2016, 13:21\nMistäköhän johtuu, että en enää saa metyylifenidaatista(Concerta) juurikaan positiivisia oloja. Vaikka saisinkin niin se ei kestä kuin muutaman tunnin, ja sen jälkeen tai toisinaan jo sinä aikana alkaa niskasärky, voimakas vasokonstrio käsissä ja jaloissa, heikotus, zombimainen olo, ahdistus ja alakuloisuus. Rauhallinen/tasapainoisempi kuitenkin olen ja pystyn keskittymään paremmin, että jotain positiivista sentään.\nAnnostus on 72mg/vrk kahdessa osassa niin, että aamulla otan 54mg, ja puolenpäivän aikoihin tai vähän sen jälkeen 18mg. Lähes poikkeuksetta otan kummatkin ihan kokonaisena nieltynä, varsinkin 54mg ihan nieltynä ilman pureskelemista tai mitään muitakaan kikkailuja.\nJoskus kuitenkin on tullut pureskeluun tai IV:n sorruttua eikä siitä yleensä seuraa kuin 30-45min OK olo ja sen jälkeen noi yllämainitut negatiiviset vaikutukset entistä vittumaisempina. Ei siis mitään järkeä.\nJoku voisi sanoa, että mikset kokeile pienemmällä annoksella. No, olen kokeillut, mutta lopputulos on lähestulkoon sama ja silloin en koe sitäkään vähää mitään positiivista fiilistä. Sitäpaitsi olen kuitenkin käyttänyt metyylifenidaattia vuodesta 2007, vaikkakin 2008-2010 loppuun söinkin pääasiassa Dexedrinea. Siitä en saanut läheskään yhtä pahoja fyysisiä sivuvaikutuksia.\nJoku varmaan ihmettelee, että miksi sitten ylipäänsä syön tätä lääkettä enkä vaihda sitä vaikkapa deksamfetamiiniin tai lopeta kokonaan.\nSuurimpia syitä metyylifenidaatin(Concerta) käytön jatkamiselle on Metadon korvaushoito ja ADD oireiden paheneminen,jos lopetan. Metadon annokseni on 90mg, mutta aiemmin se oli 100mg.\nJos en ota Concertaa niin koko ajan on vetämätön olo, en jaksa tehdä mitään ja nukun pitkiä päiväunia. Sen lisäksi olen ärtyisä ja keskittyminenkin on aivan nollassa. Metadon korvaushoidon takia minulla on myös apteekkisopimus, joten yksityisen voi unohtaa ja kh:sta ja Concertasta vastaava lääkärini on haluton vaihtamaan Concertaa Elvanseen(lisdeksamfetamiini).\nLääkäri on myöskin haluton vaihtamaan metadonia Suboxoneen, vaikka seulat+puhalluskoe on olleet täysin puhtaita kohta 1½v. Sitäpaitsi metadoni lääkevaihtoehdoksi oli alun perin oma valintani. Tiedän toimineeni typerästi, mutta olin kuitenkin utelias, kun en ollut ikinä kokeillut metadonia ja sen sanottiin toimivan paremmin kuin buprenorfiini. Toimiihan se, mutta sivuvaikutusten kirjo on sen verran laaja, että valitsisin ehdottomasti Suboxonen, jos nyt saisin valita uudelleen.\nMikäköhän neuvoksi tässä pattitilanteessa?\nPost by Mekstori » Tue 16 Aug 2016, 19:08\nHupu wrote: Mistäköhän johtuu, että en enää saa metyylifenidaatista(Concerta) juurikaan positiivisia oloja. Vaikka saisinkin niin se ei kestä kuin muutaman tunnin, ja sen jälkeen tai toisinaan jo sinä aikana alkaa niskasärky, voimakas vasokonstrio käsissä ja jaloissa, heikotus, zombimainen olo, ahdistus ja alakuloisuus. Rauhallinen/tasapainoisempi kuitenkin olen ja pystyn keskittymään paremmin, että jotain positiivista sentään.\nMulla oli vähän samat oireet Concertojen kanssa. Lääkäri vaihtoi Medikinetiin ja osittain oireet helpottuivat ja tuntuu jotenkin että näistä tulee tasaisempi joskin lyhyempi vaikutus. Medikinetissä siis sama metyylifenidaatti mutta vapautuu hieman eri tavalla ja tuo itsellä toimii ihan hyvin. Tällä hetkellä kyllä aika epäsäännölisesti tullut syötyä.\nPost by Blackened » Wed 17 Aug 2016, 23:29\nAloitin maanantaina pirkästä aikaa metskun, siitä on melkein pari vuotta kun lopetin. Concerta 54mg aamuisin, ihan hyvin skulaa, siis lääkkeenä. Aiemmin oli 36mg ja siitä tuli pirusti sivuvaikutuksia, psykiatri sanoi että liian pieni annos näin isolle miehelle aiheuttaa vain sivareita, ikään kuin vajareissa koko ajan.\nSamalla piti aloittaa Cymbalta, senkin aloitin maanantaina. Harmi kun tällä SNRI:llä on paljon negatiivisia yhteisvaikuksia eri substanssien kanssa. Ainakin tramadoli ja oksikodoni on No-No, serotoniinisyndrooman vaara, joskin pieni.\nNo, minä otin yhyeensä 120mg oksikodonia ja 300mg tramadolia sekä 900mg pregabaa. Varmuuden vuoksi yhteensä 8mg klonatsepaamia ja 20mg diatsepaamia. Ei seurannut kuin hyvä kuosi.\nJoined: Wed 11 May 2016, 19:34\nPost by Friidu » Thu 18 Aug 2016, 15:45\nFrehii : "Mulla on toi concerta käytössä ja just tekivät lentokentällä sen pyyhkäisytestin, mikä oli mun kohdalla negatiivinen. Olisi pitänyt concertan lisäksi näkyä opioidit plussana ja bentsot, jos ne kuuluu testipatteriin. Ja mulle oli sanottu, että näkyy amfetamiinina, muttei ainakaan tossa pyyhkäisytestissä sitten näy."\n..."pyyhkäisytesti", mitä ihmettä , nehän testaa pyyhkäistestillä lentokentällä räjähdeylijäämiä eikä huumeita Oishan mullaki muuten opiaatit näkyny aika usein.. mut kun ei huumeita yleensä testata randomisti turvatarkastuksessa, vain jos on epäily, eikä siltikään kyllä pyyhkäisyllä testata. Pikanäytteet voi ottaa syljestä ja virtsasta ja näyte voidaan ottaa myös verestä (mut ei oo pikanäyte se siis). Laukuista voidaan kerätä jäämiä epäiltäessä, mut se pyhkäisy mikä nyt tehdään tosi monelle heti sen läpivalaisuportin jälkeen on tämä räjähdehomma.\nPost by Freshii » Sat 20 Aug 2016, 21:05\nFriidu wrote: Frehii : "Mulla on toi concerta käytössä ja just tekivät lentokentällä sen pyyhkäisytestin, mikä oli mun kohdalla negatiivinen. Olisi pitänyt concertan lisäksi näkyä opioidit plussana ja bentsot, jos ne kuuluu testipatteriin. Ja mulle oli sanottu, että näkyy amfetamiinina, muttei ainakaan tossa pyyhkäisytestissä sitten näy."\nNo voin kertoa, että testataan räjähteiden lisäksi myös huumausaineita noilla pyyhkäisytesteillä. Niitä testejä tehdään satunnaisotannalla ainakin Suomessa ja etenkin ulkomailla toi menetelmä on laajalti käytössä. Jos olet katsonut ulkomaisia Tulli-ohjelmia, niissä käytetään juurikin näitä pyyhkäisytestejä sekä ihmisten, matkatavaroiden että pakettien kohdalla. Räjähteiden lisäksi laitteet etsivät jäämiä huumausaineista. Olen nähnyt noita testejä tehtävän paitsi siis itselle myös muille ihmisille Suomessa ja Suomen ulkopuolella ja nähnyt myös positiivisen tuloksen juuri turvatarkastuksessa. Jos se pyyhkäisytesti tehdään ihmisestä, ajatuksena on se, että ihon läpi erittyy hien mukana käytettyjä aineita ja esim. kenkien sisäpuolelta voi löytyä jäämiä juuri tämän mekanismin vuoksi (lyhyesti selitettynä).\nEt taida nyt ihan tietää mistä kirjoitat, sori nyt vaan.\nPost by Friidu » Sat 20 Aug 2016, 21:39\ntiedän ainakin omasta kokemuksesta,että räjähdeylimäämie pyyhkäiosytestillä on minulta ja muilta testattu randomisti ja tämä on hyvin yleistä. Koskaan ei ole huumejäämiä testattu pyyhkäisyllä AINAKAAN minulta. Jos sinulta on niin asia selvä. Mutta yleensä vaaditaan kyllä epäily että aletaan turvatarkastuksessa jäämiä IHOLTA etsimään Suomen lentoasemilla. Matkatavaroista pyyhkäsyllä oon nähny kyllä joo tullisarjassa.. Munp pointti lienee tullut selväksi: mutta jos ei... http://www.trafi.fi/tietoa_trafista/aja ... _vahenevat Ps. harvemmin ketään kiinnostaa onko käyttänyt aineita, vaan se kuljettaako mukanaan..\nPost by kissankorva » Thu 25 Aug 2016, 13:32\nOlen käyttänyt adhd:seeni concertaa päivittäin 27-81 mg. noin kolmenviikon ajan. Mites tän metyylifenidaatin ja tradolanin (tramadoli) yhteisvaikutus on esimerkiksi isommissamäärissä, tarkoittaen tuota tradolania. Jotkut puhuvat serotoniini kuolemista yms. itselläni on myös lyrica lääke, miten tämän kanssa? Kannattaako pitää pitkä tauko metyylifenidaatista ennen ku popsii esimerkiksi tuota tradolan + lyrica comboa vai voiko huoletta välillä viihteillä vaikka söisikin päivittäin tuota concertaa?\nPost by sxoxyvg » Thu 25 Aug 2016, 16:09\nJaa-ah, yksilökohtaistahan toi on mut aika kohtausherkält kombolta kuulostaa, ainakin jos tramadolin kanssa annokset on suuremmat.\nPost by tRip » Sun 28 Aug 2016, 03:23\nLyrica on (oli) itelle ainakin liikaa tossa lääkityksessä, mf, tramal & lyrica.\nKohtaukset seurasivat perässä ja lopulta pääsin tutkimuksiin. Ei kuulemma lyricalla osuutta asiaan\nNomut.. Tramal & mf viel hyvä kombo.. Lyrica pistää sit helposti sähinäks, ja sätkinnät voi alkaa koska vaan.\nPost by kissankorva » Wed 31 Aug 2016, 13:40\nConcerta vaihdettiin itsellä medikinet cr nimiseen lääkkeeseen (30mg), pitääkö paikkaansa että puolet tästä kapselista on heti vaikuttavaa ja puolet sitä depottia? Niin ja oletteko huomanneet onko tällä lääkkeellä vähemmän sivuvaikutuksia kun esim concertalla? Esim onko jengi saanu pahoja laskuja, sitä zombioloo, hikoilua, apatiaa jne?\nPost by Blackened » Wed 31 Aug 2016, 15:53\nAloitin parin vuoden tauon jälkeen taas metukkalääkityksen Concertan muodossa. Psykiatri kysyi että varmaan 54mg laitetaan suoraan? Sanoin et mulla tais aiemmin olla 18/36mg. Se naurahti ja sanoi että kyllä tuon kokoinen ukko ei saa kuin sivareita noin pienillä annoksilla. Nyt siis 54mg mutta tuntuu että sekään ei aivan riittäisi, tänän otin 104mg ja se tuntuu lievästi stimuloivalta, mikä on hyvä kun masiskausi menossa, mutta ei ehkä "kondiksessa" miellyttävä 24/7. Tuolla 54mg ei ole mitään sivuoireita, mutta tosiaan tuntuu ettei se avan anna kunnon vastettakaan.\nTosi asiallinen psykiatri, kyseli että mites se piri toimi silloin aikanaan. Sanoin että alkuun vetelin nokkia ja yleensä 3-5 kertaa isompia kerta-annoksia kuin muut. Loppupeleissä paska katupiri alkoi ramaisemaan IV:nä. Naureskeli että aika klassinen itselääkintätapaus.\nNyt siis reilut pari viikkoa syönyt 30mg duloksetiinia (Cymbalta) ja tuota concertaa. Pirun väsyttävää tavaraa tuo duloksetiini, ehkä pitäisi pyytää annosnostoa metskun suhteen, vaikka 54+18mg. Todennäköisesti parin viikon päästä duloksetiini tuplataan 60mg:ään ja katsotaan miten kroppa reagoi.\nNiin ja lopetin monen vuoden 7,5-15mg jokailtaisen mirtatsapiinin unilääkkeenä. Sain tilalle 1-2 25mg ataraxia mikä tuntuu ainakin vielä toimivan hyvin.\nEsdit. Hyi vittu, olihan se pakko ihan oman mielenrauhan takaamiseksi todeta että ei Concertasta ole iv-käyttöön. Niin likaista, alhaista ja inhottavaa hommaa ettei toista.\nPost by tRip » Sat 03 Sep 2016, 15:16\nkissankorva wrote: Concerta vaihdettiin itsellä medikinet cr nimiseen lääkkeeseen (30mg), pitääkö paikkaansa että puolet tästä kapselista on heti vaikuttavaa ja puolet sitä depottia? Niin ja oletteko huomanneet onko tällä lääkkeellä vähemmän sivuvaikutuksia kun esim concertalla? Esim onko jengi saanu pahoja laskuja, sitä zombioloo, hikoilua, apatiaa jne?\nMust toi MedikCR on bout parhaita depo-mf-druqsei.\nEquasym toinen, aikalailla samanlainen, eli rakeina, osa nopeina, osa depoina, mut silti koen et vaikutusaika on sama kuin nopeavaikutteisilla mf-druqseilla, joskin lasku on smuutimpi.\nConcerta on puolittain itellä käyttökelvoton lääke, se dosettaa ihan väärin vääriin aikoihin sitä ainetta, ainut ehkä mitä voisin nähdä 'hyötynä', et ikäänkuin pärjäis vaan sillä aamudoussilla.\nTosin, itellä 20mg MedikCR kerran päivässä on ihan yhtä riittävä.\nPost by kissankorva » Wed 21 Sep 2016, 12:46\nIte joudun ottamaan medikinetCR 30mg 3-4 tunnin väleil tai tulee vitunpaskamaiset olot niinku consuista. Auttaa kyl keskittyy vitun hyvi jne, vähemmä ehkä kumminki laskui kun consuista. Kannattaako kokeilla vaihtaa Equasym Retardiin, vaiko tai pelkkään medikinettiin? Tai eli mikäs toi nyt olikaan elvanse, lisdextroamfetamiini tjn..? Ton medikinet CR:n kanssa nyt on ollu sillai et klo 9:00 1kpl, siit noin 12:00 1kpl, ja siitä noin kolmelta 1 kpl. Nämä kaikki siksi että olen adhd potilas ja pystyn keskittymään koulussa/muissa askareissa. Sitte alkaaki ne laskut joskus seiska aikaa. Lääke ehdotuksia neuvoja nopeasti, koska psykiatri huomenna.\nPost by tRip » Sat 24 Sep 2016, 23:36\nkissankorva wrote: Ite joudun ottamaan medikinetCR 30mg 3-4 tunnin väleil tai tulee vitunpaskamaiset olot niinku consuista. Auttaa kyl keskittyy vitun hyvi jne, vähemmä ehkä kumminki laskui kun consuista. Kannattaako kokeilla vaihtaa Equasym Retardiin, vaiko tai pelkkään medikinettiin? Tai eli mikäs toi nyt olikaan elvanse, lisdextroamfetamiini tjn..? Ton medikinet CR:n kanssa nyt on ollu sillai et klo 9:00 1kpl, siit noin 12:00 1kpl, ja siitä noin kolmelta 1 kpl. Nämä kaikki siksi että olen adhd potilas ja pystyn keskittymään koulussa/muissa askareissa. Sitte alkaaki ne laskut joskus seiska aikaa. Lääke ehdotuksia neuvoja nopeasti, koska psykiatri huomenna.\nKokeile vielä Equasym (retard) (imo itseasiassa paras mf-valmiste nyt kun miettii asiaa uudelleen, koska siihen mä olen aina päätynyt lopulta) .\njos tuntuu et metyylifenidaatti ylipäätään on sun juttu.\nMuuten suosittelen ehdottomasti sit taas lisdexee.. tai dexamfea.\nMF on aika paskamainen lääke, ja ainut syy miksi itse sitä nykyisin suosin, koska se ei tapa aivoissa dopamiineja.\nDexe on paras lääke adhd ollut itsellä. Mut... ei o paluuta amfeihin. Toisille taas sopii metyylifenidaatti paremmin, ja nyt ymmärrän miks.\nLisdexe.. Muuten jees, mut ilmeisesti mun turbomaksa aiheuttaa sen et nousut on pirin luokkaa, kestää sen saman aikaa kuin dexe, ja loppupäivä onkin vittumaista laskua. Luulen tän johtuvan kumminkin maksaentsyymin toiminnasta, joka mulla nyt sattuu olemaan sellainen että se toimii normia tehokkaammin. Luullakseni sama entsyymi joka pilkkoo kodeiinia&oksikodonia = pienetkin doset toimii voimakkaasti, ja oxyn kohdalla laskut on aika jyrkät/radikaalit, koska eliminoituu niin nopeasti kehossa.\nPitänee selvitellä mitkä seikat vaikuttaa tohon lisdexeen ja sen metaboliaan. Mulle se on enemmän päihdyttävä kuin dexamfe.\nPost by Velho » Wed 02 Nov 2016, 19:01\nKasiko wrote: En muistanutkaan , että poreella ja metyylillä näin kova risti toleranssi.\nItse olen huomannut että 10-15mg mph on passeli annos iv koska tämän annoksen ylitettyä haittavaikutukset nousee dramaattisesti ennen dose oli 30-120mg iv ja typerää oli näin jälkeenpäin mietittynä\nPost by Tiberius » Sat 31 Dec 2016, 13:54\nHei mites nää halpiskonut eli metylfenidate sandoz tjsp ni onko se pinkki osa täysin turha?joku sanooettä täysin turhia ja joku et siinä ois skidisti metfen....\nKertokaa nyt joku.arvelisin ettei täysin turha muttei täysin hyödytönkään.(juu ei voi väsätä tiiän)Mut noin niinku yleensä\nPost by Velho » Wed 04 Jan 2017, 11:12\nTiberius wrote: Hei mites nää halpiskonut eli metylfenidate sandoz tjsp ni onko se pinkki osa täysin turha?joku sanooettä täysin turhia ja joku et siinä ois skidisti metfen....\nRiippuu iha nautinta tavasta ja veikkaan että tarkotat noita nappei mistä oon postannu aikasemminkin ja sen pinkin voi syödä jos ei muuta.\nJos en ihan väärössä oo ni se on se osa mikä puristaa sen metyylifenidaatin ulos siitä depotista.\nPost by kissankorva » Sun 05 Feb 2017, 10:42\n20mg nopeavaikutteisista ( ei mikää cr) ilman tolea iv on 20mg ihan soppeli. siinä onki sit taivas rajana kun tolet nousee helvetin äkkiä.\nMutta ne nousut oijoi.. parastahan tohon on jos nakkaa tunnin ennen vetoja naamariin vaikka 300mg lyytiä niin ei ne laskut pääse yllättää sit niin rajusti ja toimii tottakai vielä paremmin, sama periaate ku alkoholin kans.\nite en koskaan kouristuksia oo saanu vaikka annokset on ollu parhaimmillaa 10x 20mg päiväs ja 600mg lyricaa.. aina tosin ollu rivatrillia alla, joten sitä suosittelen aina.\nPost by aghoriyogini » Thu 16 Feb 2017, 15:32\nEkaa kertaa tänään Medikinet 30 mg CR (ihan kiltisti nieltynä ilman pureskelua tms.) ja SAATANA TÄTÄ PÄÄNSÄRKYÄ! Väsymykseen ja keskittymiseen (ADDtä on) ja kaupungilla asiointiin ym. etsin apua mutta ei tämä hirveästi ole ylös sängystä saanut, toisin kuin bentsot. Vähän sumuinen ja huippaava olo, ääreisverenkierto onneton niin että kädet ja jalat on jäässä ja päätä ja hartioita särkee järjettömästi ja nokka vuotaa. Ja hiestä märkänä vähän väliä. Äh. Vitutus ja ahdistus eivät ole vielä iskeneet kovina päälle (itse asiassa tämä turtunut sumuinen olo estää niitä) vaikka yleensä saan tosi pahoja ahdistus/sydämentykytysoireita mistään noradrenaliinia nostavasta. Neljä tuntia sitten otin ja varmaan ne illalla sitten alkavat ne laskut tulla. Mutta just nyt ei ainakaan motivaatio ole noussut mihinkään ja tuntuu että on tavallaan fyysisesti vielä väsyneempi kuin mitä herätessä, sillä tavalla millä jotkut lääkkeet nyt puskevat kroppaa ylikierroksille ja uuvuttavat sillä tavoin. Ei nyt varsinaisesti ole sellainen super-levoton seinille pomppiva hermostunut olo eikä järjetön raivaritasoinen ärtymyskään, mutta lähinnä sellainen blääh fiilis että ei tänään sitten oikein taideta mitään saada aikaiseksi vaikka pitäisi. Nuo kommentit mitä muusikot pistivät mielikuvituksen ja luovuuden lamaantumisesta tuntuvat myös sopivan näihin fiiliksiin että inspiraatiota (joka yleensä on aika hyvä) ei kauheasti ole just nyt. Tiedä mitä sitten tapahtuisi pitemmässä käytössä; nyt sain vain kaverilta kokeiltavaksi tämän yhden pillerin (mulla olisi indikaatioita siihen sekä ADD-oireilun että päiväväsymyksen puolelta joten kuulun ko. lääkkeen kohderyhmäänkin, mutta niuhot lääkärit eivät ole edes suostuneet kokeilemaan vielä näitä mulle virallisesti) eikä hirveästi inspaa ottaa lisää.


Ole täysin ja kokonaan vailla itseäsi: toukokuuta 2014\nLähettänyt e klo 0.05 2 kommenttia:\nTunnisteet: universumi, yhtenäisyys\nKuoleman lopullisuus - subjektiivisesti\nEdelliseen tekstiini jonka osittain julkaisin myös Facebookissa sain mm seuraavanlaisen vastauksen.\nElämäni jatkuu lapsissani, siinä mielessä kuolema ei ole lopullista.\nVastasin jo siellä: Minun elämäni ei jatku lapsissani, eikä mitenkään muutenkaan. Kun kuolen se on kaiken loppu. Koko maailmani loppuu siihen. Haluan huomattaa tässä että tämä on täysin subjektiivinen näkemys. En (edelleenkään) ole ateisti, anteisti tai nihilisti... tai teisti.\nJa en sano tässä tai edellisessä tekstissäni jatkuuko Elämä kuoleman jälkeen vai ei. Näen ettei siitä [kuolema] tule vetää liian pitkälle meneviä johtopäätöksiä...\nLähettänyt e klo 0.03 Ei kommentteja:\nTunnisteet: ateismi, facebook, kuolema, nihilismi\nEntä jos kuoleman jälkeen ei olekaan mitään?\nKysyi HS otsikko...\nKirjoituksen mukaa ei ole niin mieletöntä kuolla jos tiedän maailan jatkavan poistumiseni jälkeenkin. Kuitenkin mielekkyyden löytäminen siitä, että maailma jatkaa kuitenkin porskuttamistaan, on takertumista siihen kuvitelmaan, että elämä kuitenkin jatkuu kuolemani jälkeen.\nMitään tämmöistä varmuutta ei ole.\nOn harhaa eroittaa minun kuolema maailmanlopusta. Minä en kuitenkaan katoa maailmasta vaan maailma katoaa minulta... minun mukana. Minä en ikäänkuin poistu vaan koko maailma poistuu minun mukanani.\nPsykologisen pointin kyllä ymmärrän, mutta mielestäni kirjoitus ei tuo tarpeeksi selvästi esiin sitä eksistentiaalista yksinäisyyttä/mielettömyyttä, jonka läpi kuolevan on käytävä. Kuolemisen ei olekaan tarkoitus olla mielekästä.\nSe pyyhkäiseen kaiken tyhjiin.\nLähettänyt e klo 1.10 1 kommentti:\nTunnisteet: kuolema, maailmanloppu\nParas tapa saapua perille on olla ollenkaan lähtemättä minnenkään.\nLähettänyt e klo 5.09 Ei kommentteja:\nTunnisteet: henkinen tie, tässä ja nyt\nEvankeliumi Osa 2\nJos tämä blogi pitäisi jotenkin kiteyttää, se kiteytys olisi tämä.\nLähettänyt e klo 11.08 Ei kommentteja:\nTunnisteet: umpikuja, vapaus\nLähettänyt e klo 22.52 Ei kommentteja:\nLähettänyt e klo 11.45 Ei kommentteja:\nLähettänyt e klo 6.14 Ei kommentteja:\nJehovan Todistajat vs "Minä"\nKling-Klong. Ovella on Jehovan Todistajia.\n- Uskotko että Jumalalla on nimi?\n- Jumalalla ei ole nimeä.\n- ...mutta tiesitkö, että Raamattu ilmoittaa niin?\n- Sitten Raamattu on väärässä.\n- Etkö usko että Raamattu on Jumalan sanelema?\n- Se on ihmisten kirjoittama kirja.\n- ...mutta niinkuin johtaja sanelee sihteerilleen niin Jumala on sanellut ihmiselle...\n- Raamattu on kuin tienviitta. On ihan sama lukeeko Helsinki kyltissä Hlesinki vai ei. Suunta on olennaisempi kuin oikeinkirjoitus.\n- Eikö kuitenkin Luoja halua viestiä luoduilleen?\n- Sydämeni riittää siihen oikein hyvin. Ei naapurin tarvitse tulla nykimään minua hihasta ja kertomaan että "tiesitkö että teillä on hella kotona".\n- Uskotko sinä Jumalaan?\n- Haluaisitko sinä tämmöisen vihkosen?\n- En. Olen niitä lukenut ja minulla ne menevät hukkaan. Vie semmoiselle, joka haluaa niitä lukea.\n(Toim. Huom. Keskustelu käytiin hyvässä hengessä ja lopuksi toivotimme toisillemme hyvät jatkot. PPS. Tästä keskustelusta on aikaa. Tallensin sen aikanaan Facebookiin.)\nLähettänyt e klo 1.27 Ei kommentteja:\nTunnisteet: facebook, jehovan todistajat, jumala, raamattu\nVapautuminen on sen tajuamista että ryskytettyään aikansa sellinsä ovea huomaa olleensa ulkopuolella koko ajan.\nÄkkiä kun herään on aamu\nHerään suht aikaisin töihin. Herätys on 0425 tai sitten jos menen junalla tahi käytän koirat n 04 aikoihin. Työt alkavat 06. Vähän aikaa heräilin 0450 mutta sitten töihin sai mennä pää kolmantena jalkana. Töihin kyllä ehti mutta se sai joka aamun tuntumaan kiireiseltä.\nAiemmin tein kolmea vuoroa (06-14, 14-22, 22-06) ja aamuvuoro oli rankin ja raskain. Aamuherääminen oli pahinta. Sitten sain aivoinfarktin.\nKun palasin työelämään melkein vuoden päästä oli selvää etten voinut tehdä enää kolmea vuoroa mutta ajatus aamuvuorosta ahdisti. Sitten selvisi että minulla oli hyvät mahdollisuudet tehdä liukuvaa työaikaa. Ehdin jo sopimaan sen, jonka aikana selvisi että 07 lähtien kaupaan kuuluisi puolen tunnin ruokatauko. Käytännössä (joutuisin menemään ilman autoa jne) tämä tuntui venyttävän päivää niin ettei liukuva huvittanutkaan. Päivän pohdittuani peruin liukuvan. Sovin että työaikani oli 06-14.\nTaistelu aikaista aamua vastaan oli kuitenkin poissa. Aamulla tuntee kyllä väsymyksen ja aikaisuuden, mutta kapinointi sitä vastaan on kadonnut. Ikäänkuin on valinnut aikaisen heräämisen jolloin kaikelta kapinoinnilta on kadonnut pohja. Ikäänkuin siksi että kyse ei ole semmoisesta kuvitteellisesta päätöksestä aikaisemmin heräämisestä vaan jotenkin siitä että hyväksyy tilanteen, hyväksyy aikaisen heräämisen ja sen mukanaan tuomat seuraukset eikä mitenkään taistele sitä vastaan.\nTunnisteet: hyväksyminen, hyväksyntä, tehdas, työ\n"I wasn’t lonely. I experienced no self-pity.\nI was just caught up in a life which I could find no meaning.”\nLähettänyt e klo 5.10 Ei kommentteja:\nTunnisteet: charles bukowski, elämän tarkoitus\nKaiken inhimillisen traagisuuden syvin ydin on tässä. Koetaan ongelmalliseksi tilanne kun se ei sitä alunperin olekaan. Haetaan avainta oveen joka ei ole lukossa.\nToivo ei ole mitään nurkan takana.\nToivo ei ole vielä jokin saavuttamaton onni joka voidaan ehkä saaavuttaa\nToivo on jotain kirjoittamatonta tässä ja nyt.\nTunnisteet: toivo, tässä ja nyt\nPari sanaa Ristin Johanneksen Pimeästä Yöstä\nEdellinen lainaukseni saatetaan kokea piikkinä kristityille, taivaan odotuksille ja Jeesuksen merkittävyydelle.\nTämä kertoo siitä ettei lukeva kristitty ole mitenkään ymmärtänyt Ristin Johanneksen sanomaa Pimeästä yöstä ja siis Kristillisen Mystiikan ytimestä. Ja varoituksen sana sille, joka saa allergiaa kristillisestä kielestä. Jätä lukeminen tähän. (Spoilerwarning xD)\nJoskus käy niin että kristillinen seuraaja syöstään ns Pimeään Yöhön jossa Jumala tuntuu täysin kadonneen. Seuraaja tuntee sydämessään, että Jumala kyllä on olemassa, mutta Jumala on ikäänkuin siirtynyt syrjään. Hän on ikäänkuin kadonnut näyttämöltä. Tietoisuus tästä on kristylle sietämätöntä, mutta toisaalta hän näkee tämän pimeyden/Jumalan poissaolevuuden olevan hänelle itselleen hyväksi. Hän ei opi itsenäisyyttä piipittäessään linnunpesässään lisää ruokaa, vaan hänen rakastava Äitinsä työntää hänet pesästä, jotta hän oppisi lentämään itse.\nKristityn on mahdotonta oppia itsenäisyyttä jos hän pakenee aina turvaan ns kovassa paikassa kuin pieni lapsi. Tämä on sallittua tietenkin, mutta jos haluaa yhtään enempää seurata hänen on astuttava pimeään yöhön. Paradoksi onkin siinä, että seuraaja on valmis seuraamaan, ja kun seurattava astuu talosta ulos pimenevään yöhön niin seuraaja astuu ulos jolloin seurattavaa ei enää näy missään. Siitä alkaa pimeä yö. Paluuta ei enää ole. Jos siis olet jo ulkona, takaisin ei enää pääse.\nLähettänyt e klo 0.14 Ei kommentteja:\nTunnisteet: jeesus, jumala, pimeä yö, ristin johannes\nAll growing up means is that you realise no one will come along to fix things. No one will come along to save you.”\nLähettänyt e klo 5.14 Ei kommentteja:\nLähettänyt e klo 0.09 Ei kommentteja:\nTunnisteet: hyväksyminen, hyväksyntä, thich nhat hanh\nAll growing up means is that you realise no one wi...


Vakuudettomia lainoja irtisanotuille : Nopea apua teidän - www.prozaicy.fora.pl www.prozaicy.fora.pl ~ Vakuudettomia lainoja irtisanotuille : Nopea apua teidän\n< ~ Vakuudettomia lainoja irtisanotuille : Nopea apua teidän\nWysłany: Sob 0:37, 08 Lut 2014\nKun olet Superb potentiaalinen asiakas kohteelle työllisyyden myöhemmin sen on mahdollista Näytä sen etäopiskelu pois mahdollinen työnantajan , monet lainanantajat on mielellämme antaa sinulle asuntolaina riippuvainen että potentiaalista asiakasta. Siksi , säikähtää ja laittomaksi title oman saatavilla asuinpaikka tai käytä väärin alkaen pääoma myös voi saada tuhottiin. Vain tarve seurata ja pulittaa yksi kuukausimaksu , mukavuutta tässä ainoa laatuaan raha valintoja vaikea voittaa . valinta tarpeet suoritetaan tietyissä tilanteissa kuten yksittäinen on olla kansalainen ja Ison-Britannian niin että näiden varat asiaankuuluvia ja ikääntyneiden yksi must on aikaisemmin 18 vuotias [url="http://vipit.jimdo.com"]vipit[/url] tyypillisesti , voit upload olet kun laita se pois päältä kanssa hyväksymistä . Kiinni ihana makuista ja mutkaton koristeet ja löydä right lavastus menetelmät lomakauden . todellakaan ole valita yksi antanut sitä tarvikkeet tehokkain palaa paljon ja muut harrastuksia , mutta joka et tunne olisit mielellään tehdä. Toinen asia noin toimittamalla turvatoimet oman kirjoita on, että asuntolainojen korot voi vähennys huomattavasti .\nHaitat nimikkeen Luotto arviointi Luotonanto tuotteet. alentamalla kustannuksia on vaikuttamalla teidän kuukausittaiset palkkiot on erittäin vaivatonta pyrkivät, kuitenkin i tehdä edistää yksi quit nopea ja Muutos ensimmäinen yritys joka tarjoaa sinulle alempi hinnan koska et haluavat löytää paras quote jotta säästää mahdollisimman paljon. Tyypillisesti , samalla kömmähdys , varmista, että olet selittämään paras ammattilaisten eikä heillä ole se asettui . Ei vakuuksia sitomista ja luottoluokitukset tarkistamalla on tärkeää . Rahastot tärkeä tämän bailout ovat saadut by Uusi maksut näytetty on hyödynnetään , sydän - Kategoria , matala - ystäville joka mitenkään tuli Barrak n baari . Kuten nimensä nämä rahoitusvaihtoehtoja yleensä sallittu samana päivänä on ohjelma [url="http://lainaargj.jimdo.com"]lainaargj.jimdo[/url] Mutta näkökohta yrittää muistaa on se, pitkäaikaiset lainat kanssa vähemmän kuin täydellinen luotto ovat aio antaa täydellinen ongelmat . Jopa niin aitoja tehtävänä on sijoituspääoma ja järjestelmän. hankinta tahansa asuntojen tai auto jne. .\nMutta kaikki ne voivat olla välittänyt tulee sinun tuotot mutta in ratkaisemiseen tilaasi . Liittovaltion hallitus luotonanto tuotteita yksinkertaisesti lainat lainat by liittohallitus , joten laina kauppiaat tällä hetkellä suojaus ne yrittävät löytää . Vaikka useimmat järjestöt on paljon toiveita, jotkut järjestöt on hyvin perus tiedot . He esittelyyn laajentaa rakkautta vähemmän kuin täydellinen luotto jäsenet , koska he eivät kuljetus tahansa luottotiedot kiitos [url="http://luottoa.webnode.com"]luottoa.webnode.com[/url] etsiessään asuntolainan kanssa huono luotto on tärkeää että tiedot ja tosiasiat ovat tunnistettu . Pelkäätkö auton käyttö alkaen perheen tai ystävien Ystävät pystyä edelleen alkuun verotuksellisesti . Voisit ehkä tehdä hakemus vakuudeton laina tai vakuudettomia asuntolaina kanssa hyväksyttävää ja alennetulla huhtikuu kuten voi verrata nykyinen velan kuukausittain korko ja neuvotella oman talouden tähän asuntolaina . Aivan varmasti Tutkimus monta myönteisiä ja kielteisiä tiedot noin palkkapäivä etukäteen ennen kuin haet tietyn .\nViranomaiset tuetun luotonanto tuotteet ovat saatavilla ilman arviointeja luottokelpoisuuden , mutta olet yleisesti rajoittuu sisältä numero siellä. On tärkeää olet vertailla keskenään Tarjoukset koko Markkinapaikka ennen kuin teet tahansa päätöksiä . Lainanantajat eivät tiedustella liittyvät oman luottoluokitus [url="http://lainaanopeasti1on1.tumlr.com"]http://lainaanopeasti1on1.tumlr.com[/url] osto vesijetti tasapeliä lähes kaikki ihmiset Brittein saarilla mutta hyvää syytä voisi olla eri . Silloin Nopea palkkapäivä laina can tasapeliin joku Poiketen karkea aikaa. Tämä erityisesti luottoluokitus vakauttamista voi olla hyvä lyhytaikainen vaihtoehto , mutta kannattaa muistamaan pituus mainonta korko . Aikana , Ajattelin se, naurettava , koska i oli alle harhakäsitys joissa i olisi todella saada työpaikka kerrankin valmistui joka voisi maksamaan minua tarpeeksi maksaa pois minun luotonanto vaihtoehtoja kanssa suhteellisen lievittää .\nAjatellut vastaanottaa 1998 Thaimaan edullisin kohta bahtia mennyt sen pienin hinta 56 vain yksi Yhdysvaltain $ . painostamaan huolto kaikki auto voi olla toinen tyoe of asemaa kun online-palkkapäivä laina olisi vastaus teidän ongelmat , erityisesti sinun pitäisi olla paljon työllisyys löytyy eri väittää tai kaupunkeja .


Hulkin höpöhöpövinkit: vyökyykky ilman konetta – Wilenius & Hulkki\n6.7.2020 by Utti "Hulkki" Hietala\nVipuvarsivyökyykky onnistuu myös ilman konetta.\nVyökyykkykoneita alkaa nykyisin löytyä melko monelta salilta, ja suosittelen lämpimästi kokeilemaan vyökyykkymasiinaa, jos siihen mahdollisuus on.\nVyökyykyn (”hip belt squat”) etuna on selkärangan ja alaselän minimaalinen kuormitus. Paino ei ole harteilla kuten normaalissa tankokyykyssä, vaan roikkuu lantion yläpuolelle asetetusta dippivyöstä.\nKoneessa tehty vyökyykky mahdollistaa myös todella polviystävällisen asennon, jossa sääri pysyy pystyssä eikä polvi kulje paljoakaan eteenpäin.\nMekaanisesti vyökyykky on kyllä kyykkyliike, eli siinä tehdään sekä polvenojennus että lantionojennus. Mutta valtaosa kuormituksesta kohdistuu polvenojennukseen, koska paino on melkein suoraan lantion yläpuolella. Käytännössä vyökyykky kohdistuu siis pääosin etureisille.\nNou vyökyykkykone? Nou hätä!\nJos salilta ei löydy varsinaista vyökyykkykonetta, voi lähes vastaavan liikkeen silti tehdä ihan perusvälineistöllä. Vipuvarsivyökyykky poikittain power rackissa vastaa IMO äärimmäisen hyvin vipuvarsivyökyykkylaitetta, mutta sen suorittamiseen tarvitaan vain:\nPower rack turvarautoineen\nLevytanko ja levypainoja\nDippivyö (tai varsinainen vyökyykkyvyö)\nYhdelle puolelle power rackia asetetaan turvarauta about reiden puolivälin korkeudelle. Tämä toimii levytangon akselipisteenä, ja tälle puolelle levytankoon kannattaa laittaa esim. yksi 20 kg limppu estämään tangon kippaaminen.\nToiselle puolelle laitetaan hieman alemmaksi räkin J-koukku, johon tanko voidaan sarjojen välillä asettaa. Liikkeessä vastuksena käytettävät painot lastataan tankoon tälle puolelle.\nKun painot on lastattu tankoon, ne juntataan paikalleen lukolla. Tämä estää levypainojen valumisen pois liikkeen ala-asennossa.\nTangon päähän tarvitaan vielä toinen lukko, joka pitää dippivyön ketjun paikallaan.\nPower rackin ylimääräistä turvarautaa voi käyttää käsitukena, vähän samaan tapaan kuin vyökyykkykoneessa.\nKiepauta vyön ketju tankoon kiinni (päädyssä olevan lukon ”ali”)\nNouse seisomaan suoraksi, ja kävele sivuttain räkin pystypalkkien väliin\nOta käsillä tukea pystypalkeista tai poikittaisesta turvaraudasta\nSarjan jälkeen kävele takaisin J-koukulle, ja aseta tanko telineeseen. ■\nLihaksen kuormituspisteet – osa 7: takaolkapääliikkeet


Minna Enqvist - Emmo : mixed media tuotteita - Prisme Fantasy\nSain mahtavan tilaisuuden päästä kokeilemaan Pebeon uusia tuotteita, joita Tempera tuo maahan. Välillä on todella hauskaa poiketa tututuista kaavoista ja kokeilla jotain aivan uutta. Aloitin kokeilun Prisme Fantacy tuotteista, joiden orgaaninen muoto innosti kokeilemaan heti tuotteet saatuani. Sain tuotteet näppärässä säilytyslaatikossa, jossa oli yhteensä kymmenen eri sävyä. Kaiken kaikkiaan sarjasta löytyy 28 eri sävyä.\nTein ensimmäiset kokeilut väreillä pieneen puupohjaan, jonka takana on kaksi magneettia. Huomasin ominaisuuden vasta valokuvatessani valmista taulua, mutta aika hauska ominaisuus!\nTuotteen käyttö oli helppoa, kaadoin värejä suoraan purkista alustaan, sekoitin hieman ja annoin kuivua. Kuviot syntyvät maalin kuivuessa. Jälkiviisaana sanon, että taulun värejä olisi voinut sekoittaa enemmänkin, jolloin värien rajat eivät olisi jääneet näkyviin noin selkeästi.\nSekoittaminen tapahtuu helposti hammastikun avulla. Työskentelyn aikana kannattaa suojata kädet esimerkiksi kumihanskoilla, sillä väri ei ole vesiliukoista.\nErityisen hyvin nämä värit sopivat pienten koristeiden ja esimerkiksi korujen tekoon. Kokeilin värejä pullonkorkkiin, ja siitä tuli mielestäni aika kiva, vai mitä sanotte?\nYoutubessa löytyy selkeitä videoita tuotteen käyttöön, tässä yksi.\nTunnisteet: askartelu, mixed media, muut askartelut\nIIK, onko ihan pakko näyttää kaikkee kivaa...mä olen niin värihullu, että tahdon kaiken.... Kiitos. 😳😊\nEmmo Arkeen ja juhlaan 25. huhtikuuta 2014 klo 7.27\n:D Uudet värit saavat aina mielikuvituksen laukkaamaan!


13 käyttäjää 48 vierasta Lähetä sivu\nGeorge R.R. Martinin Tulen ja jään laulu: Keskuste...Freyja67 vastaustaklo 20:35Mikä sinua potuttaa nyt? Osa 3Rasimus377 vastaustaklo 20:04Ian TregillisSeregil of Rhiminee0 vastaustaklo 16:51Seuraava konsolisukupolviAstorethein16 vastaustaklo 21:19Dirk Gentlyn Holistinen Eväsretki Helsingin alueel...Celestine1 vastausklo 16:42\nAihe: Elämän makuinen Enceladus? (Luettu 7649 kertaa)\nVs: Elämän makuinen Encladus?\n« Vastaus #20 : 06.Huhtikuu 2008, 14:34 »\nLainaus käyttäjältä: Rasimus - 06.Huhtikuu 2008, 13:55Siinä vaiheessa kun teknologiamme riittää muiden maailmojen asuttamiseen, ei Maapallon tuhoutuminen ole enää ongelma: samalla teknologialla voimme yhtä hyvin asuttaa oman maailmamme ja luoda huomattavasti enemmän elinkelpoista tilaa tänne (aavikot, vuoristot, napa-alueet, meret jne. asutetuiksi) ja lähiavaruuteen.Minä näen tämän nykyisen teknologiauskovaisuuden jo jonkinlaisena kollektiivisena mielisairautena... Etsitään pelastusta lisäteknologiasta, vaikka teknologia on juuri aiheuttamassa maapallon elinolojen tuhoutumisen. En itse usko siihen, että ihmiskunta koskaan tulee valloittamaan avaruutta. Jos niin kuitenkin sattuisi käymään, tulisi sama tuho vain toistumaan uusissa ympäristöissä, mikä täällä on nyt käynnissä. Lopulta kelvollinen elintila kuitenkin häviää ja ihmiskunta joutuu kohtaamaan hybriksensä seuraukset.\n« Vastaus #21 : 06.Huhtikuu 2008, 14:57 »\nLainausTietenkin takapakkia tulee aina silloin tällöin, mutta kun nyt katsoo viimeksi kulunutta vuosisataa, niin tuskin kukaan voi mennä väittämään että asiat olivat vuonna 1908 ihan oikeasti paremmin kuin nyt,--Niin miksi ei, voisinko saada tietää? Mietitäänpä... Metsien määrä? Ihmisten määrä? Otsonin määrä? Eläinlajien määrä? Jäätikön määrä? Polttoaineen kulutuksen määrä? Sähkönkulutuksen määrä? Aseiden määrä? Kaikki ne on muuttuneet, kuinka moni hyvään suuntaan? Toki hyvänä puolena voidaan sanoa vaikkapa tasa-arvoasioiden kehittyminen, niin rodullisissa, sukupuolellisissa, kuin seksuaalisissa suunnissa, mutta eivät nekään aivan mallillaan ole, ja vasta-arvoksi voidaan vaikka heittää nykymaailman yliseksualisoituminen (hih, keksin sanan)...Miten teknologian kehittyminen on auttanut näiden asioiden suhteen? Miksi teknologia yhtäkkiä pelastaisi maailman, kun tähän mennessä se on lähinnä siirtänyt huonompaan jamaan? Suuri osa merkittävistä teknologisista kehityksistä on tullut aseteollisuuden kehityksen myötä... Ja sitä suuntaa katsellaan yhä, kun kehitetään uusia juttuja (satunnaisena esimerkkinä yhdysvaltojen rahoittamat antimateriatutkimukset, jotka avoimesti pyrkivät luomaan uutta asetta).Minä itse asiassa uskon, että tämän suhteen on toivoa, koska vahingossa joku voi keksiäkin miten fuusiovoimaa käytetään ympäristön hyväksi. Mutta avaruusteknologiaan käytetyt resurssit... Noh, en minä niiden iloa näe.Lainaussillä niin kauan kuin olemme sidotut yhdelle ainoalle planeetalle, olemme ainakin jossain suhteessa vaarassa kuolla sukupuuttoon. Tähänkin tahdon tarttua, argumenttina hieman heikohko. Sukupuuttoon kuoleminen on luonnollista ja välttämätöntä samalla lailla kuin evoluutiokin. Aina yritetään sopeutua, ja joskus onnistutaan, mutta suurimman osan ajasta ei (kuinka monta prosenttia eliökunnan lajeista on kuollut sukupuuttoon?)Ei teknologiaa hylätä tarvi, mutta turha siihen on sokeasti uskoakaan. Nykymaailmassa raha päättää, ja niin kauan kuin se pätee, ei yli kahden sukupolven päästä tapahtuvilla asioilla ole käytännössä väliä (koska kenenkään rahansaannin kannalta se ei vaikuta)..Anteeksi offi.\n« Vastaus #22 : 07.Huhtikuu 2008, 13:40 »\nLainaus käyttäjältä: Forlornteknologia on juuri aiheuttamassa maapallon elinolojen tuhoutumisen.En allekirjoita tuota.Teknologia on päinvastoin kehittynyt ekonomisempaan ja säästeliämpään suuntaan kuluneet parisataa vuotta: Esim. keskuslämmitys tuottaa kirkkaasti vähemmän saasteita ja kuluttaa paljon vähemmän luonnonvaroja nokkaa kohti kuin puuta kuluttava takkatuli torpassa.Jos keskiajalla olisi ihmisiä ollut kuusi miljardia, olisi käsissä ollut likimain samat katastrofit kuin nykyäänkin. Luultavasti pahemmat (kuusi miljardia ihmistä lämmittää tönöään polttopuilla...)Ongelma ei siis ole teknologia, vaan väestön, elintason ja kulutuksen hillitsemätön kasvu.Mutta oikeassa olet muuten: Teknologian kehitys ei pelasta meitä. Ilman merkittävää muutosta kulutustottumuksissa meidän voinee pelastaa vain linkolalainen 90%:nen sukupuutto.\n« Vastaus #23 : 07.Huhtikuu 2008, 14:14 »\nLainaus käyttäjältä: Denizen - 06.Huhtikuu 2008, 14:57Sukupuuttoon kuoleminen on luonnollista ja välttämätöntä samalla lailla kuin evoluutiokin. Aina yritetään sopeutua, ja joskus onnistutaan, mutta suurimman osan ajasta ei (kuinka monta prosenttia eliökunnan lajeista on kuollut sukupuuttoon?)Mikäs eläinlaji se sellainen on, joka ei yritä kaikin voimin selviytyä eteenpäin? Olisi aika kummallista käytöstä Homo sapiensilta heittää lusikka nurkkaan vain, koska geologisessa aikakatsannossa käy joka tapauksessa huonosti. Siksi minustakin tähtiinpääsy on edellytys Maapalloa pitkäikäisemmälle olemassaololle ja kannatettavaa puuhastelua, vaikka maan päälläkin onkin samaan aikaan vielä paljon korjattavaa. tallennettu\n« Vastaus #24 : 07.Huhtikuu 2008, 14:28 »\nYlipäänsäkin olisi aika perin murheellista, jos välittömän käytännön hyödyn tavoittelu ohjaisi kaikkea tieteen tekemistäkin.\n« Vastaus #25 : 07.Huhtikuu 2008, 16:55 »\nMutta jos ihmisellä on näin suuri hätä päästä turvaan planeetalle, jota ei uhkaa maailmanloppu, niin miksi ihmeessä ei ensin lopeteta tämän nykyisen asuinplaneetan tuhoamista?\n« Vastaus #26 : 07.Huhtikuu 2008, 17:42 »\nMaapallon käy köppänästi viimeistään siinä vaiheessa, kun Aurinko palauttaa avaimet respaan, sitä ei luultavimmin tulevaisuudessakaan pystytä estämään, oli teknologian taso mitä hyvänsä. Lähivuosituhansia ajatellen Telluksenvarjelu on hyvästä, mutta se ei pelasta ihmislajia lopulliselta tuholta, jos nyt niin pitkälle päästään. tallennettu\n« Vastaus #27 : 08.Huhtikuu 2008, 01:15 »\nSiihen, kun Aurinko viimein höyrystää Maapallolta meret ja jäkimainingeissa vielä kivikehänkin, on aikaa toista miljardia vuotta. Ei siis minun mielestäni aivan ensisijainen murhe...Tämän alkaneen vuosituhannen aikana ehtii vielä tapahtua yhtä jos toista, ja ainakaan itse en uskalla edes arvailla, millainen on ihmislaji siinä vaiheessa, kun Maapallolle joudutaan vihdoin ja viimein heittämään hyvästit. Nykyisellä tekniikan eksponentiaalisella kehitystahdilla miljardi vuotta tuottaa taatusti aika hengästyttäviä tuloksia.Olen kovin skeptinen sen suhteen, että sellaisenaan ihminen laajemmassa mittakaavassa koskaan siirtyisi avaruuteen asumaan. Kuten tuossa ylempänä on jo sanottu, sillä tekniikalla, jolla avaruutta voidaan asuttaa, voidaan asuttaa myös Maapallolla vaikeampia paikkoja (esim. Antarktis, Sahara).Ihmisen nostaminen avaruuteen ja pitäminen siellä hengissä on aika työlästä, ja on vaikeaa nähdä, mitä avaruudessa olisi sellaista, joka tarjoaisi siellä asuville toimeentulon; luonnonvaroista lähinnä öljy on sellainen, josta varmaan tulee pulaa suuremmissa mittakaavoissa, mutta siihen ei löydy avaruudesta helpotusta. Muiden raaka-aineiden suhteen tilanne on edelleen se, että halvemmalla niitä saa louhittua Maapallolta. Ja vaikka Maapallolle tuotaisiin materiaalia avaruudesta, niin todennäköisesti siinä vaiheessa kun se on mahdollista, louhintatyöt hoituvat roboteilla. Robotit eivät tarvitse avaruudessa happea, vettä eivätkä ravintoa, ja sietävät varsin mainiosti niin tyhjiötä kuin painottomuuttakin - toisin kuin ihmiset, jotka joutuvat raahaamaan mukanaan tonnitolkulla "matkatavaroita" halutessaan asua avaruudessa.Saa nähdä. Omasta mielestäni ihmisen kannattaisi kuitenkin keskittyä pitämään oma pallonsa asuinkelpoisena, koska ei me aivan heti olla täältä pois pääsemässä.EDIT:Lainaus käyttäjältä: DenizenNykymaailmassa raha päättää, ja niin kauan kuin se pätee, ei yli kahden sukupolven päästä tapahtuvilla asioilla ole käytännössä väliä (koska kenenkään rahansaannin kannalta se ei vaikuta)..Raha on lopulta vain arvon mitta, siinä missä metri on matkan mitta. Se on meidän ihmisten arvostuksista kiinni, mitä mikäkin maksaa ja mitä mistäkin asiasta ollaan valmiita maksamaan.\n« Viimeksi muokattu: 08.Huhtikuu 2008, 01:20 kirjoittanut MaKo »\n« Vastaus #28 : 14.Huhtikuu 2008, 22:13 »\nLainaus käyttäjältä: Denizen - 06.Huhtikuu 2008, 14:57LainausTietenkin takapakkia tulee aina silloin tällöin, mutta kun nyt katsoo viimeksi kulunutta vuosisataa, niin tuskin kukaan voi mennä väittämään että asiat olivat vuonna 1908 ihan oikeasti paremmin kuin nyt,--Niin miksi ei, voisinko saada tietää? Mietitäänpä... Metsien määrä? Ihmisten määrä? Otsonin määrä? Eläinlajien määrä? Jäätikön määrä? Polttoaineen kulutuksen määrä? Sähkönkulutuksen määrä? Aseiden määrä? Kaikki ne on muuttuneet, kuinka moni hyvään suuntaan? Toki hyvänä puolena voidaan sanoa vaikkapa tasa-arvoasioiden kehittyminen, niin rodullisissa, sukupuolellisissa, kuin seksuaalisissa suunnissa, mutta eivät nekään aivan mallillaan ole, ja vasta-arvoksi voidaan vaikka heittää nykymaailman yliseksualisoituminen (hih, keksin sanan)...Miten teknologian kehittyminen on auttanut näiden asioiden suhteen? Miksi teknologia yhtäkkiä pelastaisi maailman, kun tähän mennessä se on lähinnä siirtänyt huonompaan jamaan? Suuri osa merkittävistä teknologisista kehityksistä on tullut aseteollisuuden kehityksen myötä... Ja sitä suuntaa katsellaan yhä, kun kehitetään uusia juttuja (satunnaisena esimerkkinä yhdysvaltojen rahoittamat antimateriatutkimukset, jotka avoimesti pyrkivät luomaan uutta asetta).Minä itse asiassa uskon, että tämän suhteen on toivoa, koska vahingossa joku voi keksiäkin miten fuusiovoimaa käytetään ympäristön hyväksi. Mutta avaruusteknologiaan käytetyt resurssit... Noh, en minä niiden iloa näe.Lainaussillä niin kauan kuin olemme sidotut yhdelle ainoalle planeetalle, olemme ainakin jossain suhteessa vaarassa kuolla sukupuuttoon. Tähänkin tahdon tarttua, argumenttina hieman heikohko. Sukupuuttoon kuoleminen on luonnollista ja välttämätöntä samalla lailla kuin evoluutiokin. Aina yritetään sopeutua, ja joskus onnistutaan, mutta suurimman osan ajasta ei (kuinka monta prosenttia eliökunnan lajeista on kuollut sukupuuttoon?)Ei teknologiaa hylätä tarvi, mutta turha siihen on sokeasti uskoakaan. Nykymaailmassa raha päättää, ja niin kauan kuin se pätee, ei yli kahden sukupolven päästä tapahtuvilla asioilla ole käytännössä väliä (koska kenenkään rahansaannin kannalta se ei vaikuta)..Anteeksi offi.Itse uskon vakaasti siihen, että kun jossain syntyy älyllinen, teknologiaa kehittävä ja ajatteleva laji, sen sukupuuttoon kuolemisesta tulee erittäin epätodennäköistä... On turha ruveta vertaamaan ihmiskuntaa mihinkään aiempaan lajiin ja väittää että sukupuutto on meidänkin edessämme koska "kaikki muutkin Maassa eläneet lajit ovat kuolleet sukupuuttoon". Yhdelläkään aiemmalla lajilla ei ollut teknologiaa, ja vaikka sodat ja kasvihuoneilmiö ja epidemiat ja kaikki muut kuviteltavissa olevat ilmiöt (10 km asteroidi törmäisi Maahan tms.) aiheuttaisivat maailmanlaajuista tuhoa, IHMISKUNNAN kannalta nämä olisivat vain väliaikainen kiusa. Vaikka yli puolet ihmiskunnasta kuolisi pois jonkin katastrofin seurauksena, meitä jäisi jäljelle suunnilleen yhtä paljon kuin 1960-luvun alussa.Minä uskon teknologian kehittymiseen ja siihen että teknologia käytännössä tekee ihmiskunnasta lajina kuolemattoman (paitsi tietenkin todella pitkällä aikavälillä, kun ongelmiksi nousee universumin kylmäkuolema tai muu vastaava ongelma)... Tulemme hyvin toimeen niin täällä kylmässä Suomessa kuin kuivissa erämaissa ja kosteissa sademetsissä, tai arktisella tundralla tai Keski-Euroopassa. Teknologian ja älyn avulla olemme päässeet jo nyt siihen pisteeseen (tai ainakin olemme hyvin lähellä sitä pistettä) ettei kovinkaan moni asia uhkaa meitä lajina.Aseiden kehityksemme on luonnollista, onhan ihminen luontaisesti sotaisa ja kilpailunhaluinen laji; rauhanomainen kasvissyöjälaji tuskin voisikaan kehittyä kovin pitkälle. Mieltymystämme aseiden kehittämiseen ei välttämättä tarvitsekaan pitää sen enempää huonona kuin hyvänäkään asiana... Tosiasiahan on, että ihmisen voittokulku ja nouseminen tämän planeetan hallitsevaksi lajiksi on hyvin pitkälti seurausta kyvystämme aiheuttaa tuhoa paremmin kuin mikään muu laji ja siten hallita muita lajeja ja levittäytyä sinne minne mielimme - eikä tässä minusta ole edes mitään hävettävää, se on täysin luonnollista. Lisäksi ihmisen halu kilpailla ja tuottaa aseita ja lisätä niiden määrää johtaa ennen pitkää myös yleishyödyllisiin keksintöihin. Jos etsimme ja löydämme keinon antimaterian taloudelliseksi tuottamiseksi aseteknologiaa kehittäessämme, tulee antimateria samalla mullistamaan energiantuotannon, kuten nyt on käymässä fuusioenergialle, jota alun perin hyödynnettiin vetypommien kehityksessä.Auttamaton tosiasia on, että teknologiaa voi kehittää vain ihmisenkaltainen laji, ja että teknologian mukana seuraa runsaasti ongelmia, mutta lopulta ongelmat painavat vaakakupissa vähemmän kuin hyödyt.\n« Vastaus #29 : 16.Huhtikuu 2008, 20:05 »\nLyönpä minä lusikkani tähän soppaan. Takerrun Napanöyhtämiehen viimeisimpään viestiin, koska siihen on kätevää vastata ja siihen minulla löytyy eniten sanottavaa.Lainaus käyttäjältä: Napanöyhtämies - 14.Huhtikuu 2008, 22:13Itse uskon vakaasti siihen, että kun jossain syntyy älyllinen, teknologiaa kehittävä ja ajatteleva laji, sen sukupuuttoon kuolemisesta tulee erittäin epätodennäköistä... On turha ruveta vertaamaan ihmiskuntaa mihinkään aiempaan lajiin ja väittää että sukupuutto on meidänkin edessämme koska "kaikki muutkin Maassa eläneet lajit ovat kuolleet sukupuuttoon". Yhdelläkään aiemmalla lajilla ei ollut teknologiaa, ja vaikka sodat ja kasvihuoneilmiö ja epidemiat ja kaikki muut kuviteltavissa olevat ilmiöt (10 km asteroidi törmäisi Maahan tms.) aiheuttaisivat maailmanlaajuista tuhoa, IHMISKUNNAN kannalta nämä olisivat vain väliaikainen kiusa. Vaikka yli puolet ihmiskunnasta kuolisi pois jonkin katastrofin seurauksena, meitä jäisi jäljelle suunnilleen yhtä paljon kuin 1960-luvun alussa.Tosiasiat puoltavat kiistämättä sitä väitettä, että ainakin Maan historiassa ihminen on kirkkaasti poikkeava eliö. Tästä huolimatta ihmistä koskevat samat lait kuin muutakin elämää. Me emme voi elää paikassa, jossa ei ole happea, vettä, muita eliöitä (ellemme opi suodattamaan ravinteita mullasta :)) tai sopivia paine- ja lämpöolotiloja. Hyvinkin pienet muutokset esimerkiksi ilmastossa voivat syöstä ihmisen sellaisena kuin sen nyt tunnemme sukupuuttoon. Luonnollisesti ihminen on selviytymiskykyinen, enkä minäkään usko että esimerkiksi yksi jääkausi tai "kuuma kausi" olisi riittävä hävittämään ihmiskuntaa maan päältä.Lainaus käyttäjältä: Napanöyhtämies - 14.Huhtikuu 2008, 22:13Minä uskon teknologian kehittymiseen ja siihen että teknologia käytännössä tekee ihmiskunnasta lajina kuolemattoman (paitsi tietenkin todella pitkällä aikavälillä, kun ongelmiksi nousee universumin kylmäkuolema tai muu vastaava ongelma)... Tulemme hyvin toimeen niin täällä kylmässä Suomessa kuin kuivissa erämaissa ja kosteissa sademetsissä, tai arktisella tundralla tai Keski-Euroopassa. Teknologian ja älyn avulla olemme päässeet jo nyt siihen pisteeseen (tai ainakin olemme hyvin lähellä sitä pistettä) ettei kovinkaan moni asia uhkaa meitä lajina.Sanoisin, että elämää tuskin uhkaa mikään universumissa, jos nyt ei puhuta vaikkapa esimerkiksi kylmäkuolemasta. Mutta ihminen sellaisena olentona, jona sen nyt tunnemme, on hyvin häviävä. Pitää ottaa huomioon, että mikäli emme nyt lähde älyllisesti hieman löyhempään keskusteluun kreationismin näkökulmasta, evoluutio on tuonut ihmisen tähän pisteeseen missä nyt olemme. Ja toisin kuin yllättävän monet idiootit uskovat, ihminen ei ole millään lailla kehityksen merkkipaalu, huippu tai edes hengähdystauko. Evoluutio on ajatonta, melko pitkälle hallitsematonta ja pysähtymätöntä. Ihminen muuttuu siitä, mitä se nyt on, ja tulee muuttumaan niin kauan kuin "ihminen" on olemassa maailmankaikkeudessa. Uskon että sinäkin tiedät tämän. Se ihminen, joka näkemyksiesi mukaan asuttaa maailmankaikkeutta vaikkapa sadan tuhannen vuoden kuluttua on todennäköisesti kovin erilainen meihin verrattuna, jos enää edes ihmiseksi luokiteltavissa oleva eliö.Lainaus käyttäjältä: Napanöyhtämies - 14.Huhtikuu 2008, 22:13Aseiden kehityksemme on luonnollista, onhan ihminen luontaisesti sotaisa ja kilpailunhaluinen laji; rauhanomainen kasvissyöjälaji tuskin voisikaan kehittyä kovin pitkälle. Mieltymystämme aseiden kehittämiseen ei välttämättä tarvitsekaan pitää sen enempää huonona kuin hyvänäkään asiana... Tosiasiahan on, että ihmisen voittokulku ja nouseminen tämän planeetan hallitsevaksi lajiksi on hyvin pitkälti seurausta kyvystämme aiheuttaa tuhoa paremmin kuin mikään muu laji ja siten hallita muita lajeja ja levittäytyä sinne minne mielimme - eikä tässä minusta ole edes mitään hävettävää, se on täysin luonnollista. Lisäksi ihmisen halu kilpailla ja tuottaa aseita ja lisätä niiden määrää johtaa ennen pitkää myös yleishyödyllisiin keksintöihin. Jos etsimme ja löydämme keinon antimaterian taloudelliseksi tuottamiseksi aseteknologiaa kehittäessämme, tulee antimateria samalla mullistamaan energiantuotannon, kuten nyt on käymässä fuusioenergialle, jota alun perin hyödynnettiin vetypommien kehityksessä.Ihminen ei ole noussut "planeetan hallitsevaksi lajiksi" (mikä muuten onkin mielenkiintoinen ilmaisu) kyvystään "aiheuttaa tuhoa" muita lajeja enemmän. Päin vastoin, ihminen on tällä ominaisuudellaan onnistunut aiheuttamaan lähinnä itselleen harmia (Kreikan ja Kaksoisvirranmaan ryöstöviljely ja maan kuihtuminen, otsonikato yms.). Jos jotkin ominaisuudet pitäisi nimetä ihmisen kehityksen kulmakiviksi, ne olisivat vaikkapa valtava isoaivojen kapasiteetti, kahdella jalalla seisominen, sosiaalisuus ja uteliaisuus. Muitakin varmasti on, mutta aseet eivät siihen sisälly. Tästä olen täysin varma.Lainaus käyttäjältä: Napanöyhtämies - 14.Huhtikuu 2008, 22:13Auttamaton tosiasia on, että teknologiaa voi kehittää vain ihmisenkaltainen laji, ja että teknologian mukana seuraa runsaasti ongelmia, mutta lopulta ongelmat painavat vaakakupissa vähemmän kuin hyödyt. Teknologia tuo mukanaan uudenlaisia haasteita selviytymiseen, mutta teknologia on suoraan rinnastettavissa kulttuurievoluutioon. Onko tämä ihmisen myötä kehittynyt evoluutio kyllin joustava ja räjähdysherkkä selviytyäkseen odottamattomista tai äkillisistä, voimakkaista luonnonmullistuksista vaikkapa tähtitieteellisellä tasolla?\n« Vastaus #30 : 16.Huhtikuu 2008, 21:50 »\nLainaus käyttäjältä: Siniset liekit - 16.Huhtikuu 2008, 20:05Ihminen ei ole noussut "planeetan hallitsevaksi lajiksi" (mikä muuten onkin mielenkiintoinen ilmaisu) kyvystään "aiheuttaa tuhoa" muita lajeja enemmän. Päin vastoin, ihminen on tällä ominaisuudellaan onnistunut aiheuttamaan lähinnä itselleen harmia (Kreikan ja Kaksoisvirranmaan ryöstöviljely ja maan kuihtuminen, otsonikato yms.). Jos jotkin ominaisuudet pitäisi nimetä ihmisen kehityksen kulmakiviksi, ne olisivat vaikkapa valtava isoaivojen kapasiteetti, kahdella jalalla seisominen, sosiaalisuus ja uteliaisuus. Muitakin varmasti on, mutta aseet eivät siihen sisälly. Tästä olen täysin varma.Varmasti sisältyvät... Kuten jo Avaruusseikkailu 2001:stä opimme, ihmisen muinaiset esi-isät olivat metsästäjä-keräilijöitä, joiden ravinto koostui lähinnä marjoista, hedelmistä ja niistä pikkuelukoista joita he joskus harvoin onnistuivat pyydystämään, mutta joiden elämä muuttui radikaalisti aseiden keksimisen myötä (vaikka pidänkin aika epätodennäköisenä, että tämä taito tuli Mustilta Monoliiteilta)... Siitä hetkestä alkaen kun alkuihmisten ei enää tarvinnut juosta suin päin pakoon juomapaikalle saapunutta leijonaa tai kun he saattoivat murskata isompienkin saaliseläinten kallot, alkoi tuleva historiamme hallitsevana lajina (keksi itse parempi ilmaisu...) olla sinetöity: mahdollisuudet levittätyä laajemmalle alueelle, parempi ravinto, lisääntynyt vapaa-aika ei-välittömien ongelmien pohdintaa varten jne. olivat kaikki seurausta siitä että alkuihmisillä oli aseita. Ihmisruumis on kömpelö, hidas, vaurioituu helposti ja on altis monille sairauksille. Se ei sovellu hyvin kiipeilyyn, juoksuun, uimiseen, vaikeassa maastossa liikkumiseen tai juuri mihinkään muuhunkaan... PAITSI työkalujen valmistukseen. Ja tähän se soveltuukin sitten kaikkien edellä mainittujen puutteiden edestä ja ylikin. Jotta lajilla olisi mahdollisuuksia kehittyä älylliseksi, sen on opittava valmistamaan työkaluja, ja sen on oltava riittävän aggressiivinen ja päättäväinen kyetäkseen hallitsemaan ympäristöään kun siihen tulee tilaisuus. Näin ollen tärkein ensimmäisistä työkaluista on nimenomaan ase. Alkuihminen ei pärjännyt paljain käsin leijonaa vastaan, mutta pitkän kepin päähän kiinnitetyn, teräväksi hiotun kiven kanssa saattoi pärjätäkin. Nyt, ihmisen saavutettua todellisen "älyllisen" tason, aseiden kehitys on tietenkin tulossa siihen pisteeseen, että niiden käyttö mitä tahansa vihollista vastaan olisi ns. "overkill"... Mutta jos jokin ase voidaan kehittää, joku kehittää sen ennemmin tai myöhemmin, ja koska ihmisillä on tapana olla asioista eri mieltä, myös aseen kehittäneen osapuolen kanssa eri mieltä olevien osapuolten on joko kehitettävä ko. ase tai oltava mahdollisen ideologioiden välisen fyysisen voimainkoetuksen koittaessa altavastaajan asemassa. Ja kuten mainitsin, aseiden kehitys johtaa usein myös rauhanomaisessa käytössä hyödylliseen teknologiaan, kuten terävä kivi jolla voi paitsi tappaa leijonan, myös nylkäistä leijonalta itselleen turkin kylmien päivien varalle, tai uskomattoman tuhoisa antimateria, jolla voisi kenties tuottaa saasteetonta energiaa koko ihmiskunnan tarpeisiin.Lainaus käyttäjältä: Siniset liekit - 16.Huhtikuu 2008, 20:05Teknologia tuo mukanaan uudenlaisia haasteita selviytymiseen, mutta teknologia on suoraan rinnastettavissa kulttuurievoluutioon. Onko tämä ihmisen myötä kehittynyt evoluutio kyllin joustava ja räjähdysherkkä selviytyäkseen odottamattomista tai äkillisistä, voimakkaista luonnonmullistuksista vaikkapa tähtitieteellisellä tasolla?Mainitse esimerkkejä... Olen jokseenkin varma, että dinosaurukset tuhonnut meteoriitti ei riittäisi ihmiskunnan tuhomiseen. Maailmantalous varmasti romahtaisi kymmenillä prosenteilla ja kymmeniä miljoonia (tai satoja miljoonia tai kenties yli miljardi) ihmisiä kuolisi, mutta ihmiskunta selviytyisi. Jaloillemme nousisimme parissa sukupolvessa, kiitos teknologiamme ja sopeutumiskykymme. Kosminen gammasäteilypurkaus saattaisi olla tuhoisampi, mutta onneksi ne ovat erittäin harvassa, eikä Maan läheisyydessä ole yhtäkään lähitulevaisuuden hypernovakandidaattia... Ja kuka tietää, ehkä jo muutamassa vuosisadassa olemme hyvää vauhtia levittäytymässä Aurinkokuntaan (miksei vaikka Encladukseen) tai jopa tähtiin, jolloin jo ennestään alhainen sukupuuttoonkuolemisriskimme putoaa häviävän pieneen murto-osaan entisestä - kaikki teknologiamme ansiota (ja voihan olla, ettemme enää tuolloin olisi tunnistettavissa ihmisiksi nykystandardeilla, mutta en keksi parempaakaan termiä ihmiskunnalle - ehkä me olisimme noille hypoteettisille tulevaisuuden ihmisille jokseenkin samanlaisia kuin alkuihmiset olisivat nyt meille).\n« Vastaus #31 : 17.Huhtikuu 2008, 13:02 »\nAseiden keksiminen ei suinkaan antanut ihmiselle mitään räjähdysmäistä voittoa ylitse muiden. Kepukoita ja alkeellisia työkaluja oli jo homo habiliksella, eikä tämä ollut suinkaan maailmaa hallitseva ihmisrotu. Ihmiset ovat varmasti osanneet tapella ilman aseitakin, sillä muutoin olisi erittäin epätodennäköistä, että luonnonvalinta olisi sallinut tämän kuvailemasi kömpelön ja haavoittuvaisen olennon jatkaa elinkaartaan. Toistan: vaikka ihminen olisi osannut käyttää aseita, mutta esimerkiksi isoaivojen kehitys tai kahdelle jalalle nousu olisi jäänyt saavuttamatta, olen vakuuttunut ettei se olisi kehittynyt lähellekään sitä ihmistä jonka nyt tunnemme. Aseet eivät olleet kovinkaan käytännöllisiä esimerkiksi työkaluihin verrattuna (jotka minun olisi pitänyt muistaa mainita luettelossani), joilla saatiin aikaiseksi tulta, jolla - yllätys yllätys - pelotettiin vaikkapa sitä sinun leijonaasi pois juomapaikalta. Työkaluilla myös alkoi kulttuurin evoluutio. (nyt minua oikeastaan hävettää, etten muistanut näin oleellista seikkaa mainita edellisessä viestissäni)Millä perusteilla laji ei voisi kehittyä älylliseksi, vaikka sillä ei olisikaan tarvetta ja aggressiivisuutta kohota hallitsemaan muita? Apinat ja valaat ovat varsin älykkäitä ja sosiaalisia olentoja, eikä niillä tällaista tarvetta ole. olen varma, että ihminen olisi sitä myös, vaikka yhä eläisimmekin pyynti- ja keräilykulttuurissa. Voisin oikeastaan muistuttaa sinua siitäkin, että pyynti-ja keräilykulttuurista siirryttiin korkeakulttuuriin muutamassa tuhannessa vuodessa. Tässä ajassa ihmisen aggressiivisuus ympäristöään kohtaan muuttui runsaasti, mutta kovinkaan suurta aivoihin liittyvää evoluutiota ei muutamassa tuhannessa vuodessa saada aikaiseksi. Biologit korjatkaa jos tämä käsitykseni on virheellinen.Luonnonmullistuksista voisin ottaa esimerkiksi ilmastonmuutoksen ennakoimattomat seuraukset (The day after tomorrow, anyone?). Kosmisella tasolla taas en esimerkkejä tunne yhtäkään, mutta nostin sen esimerkiksi, sillä niin suuressa mittakavassa tapahtuvat mullistukset pyyhkäisevät varmasti huomattavasti enemmän elämää pois kuin tulivuorenpurkaukset. Tarkoituksenani oli enemmänkin havainnollistaa tulevaisuuden ennustamattomuutta. Ei tule olettaa, että vaikka emme näe uhkia, niitä ei olisi olemassa.Ja avaruuteen levittäytymisestä olemme toivottoman kaukana, se on fakta. Asuinoloja, siirtymiskeinoja ja kustannuksia ei ole vieläkään kyetty ratkaisemaan. Ottakaa huomioon puhuessanne eksoplaneettojen asuttamisesta puhuessanne, että ihminen ei ole käynyt vielä edes Marsissa. Ja toisiin tähtiin verrattuna se on aika helvetin lähellä. Samanlaista optimismia (avaruushotellit sun muut) oli 60-luvulla 2000-luvusta, ja katsokaa kuinka paljon me sillä saralla kehityttiin. Kuussa on käyty, ja siihen se jäikin. Kehitystä on tapahtunut runsaasti, mutta saavutukset ovat mitättömiä.\n« Vastaus #32 : 17.Huhtikuu 2008, 15:16 »\nLainaus käyttäjältä: Siniset liekit - 17.Huhtikuu 2008, 13:02Ja avaruuteen levittäytymisestä olemme toivottoman kaukana, se on fakta. Asuinoloja, siirtymiskeinoja ja kustannuksia ei ole vieläkään kyetty ratkaisemaan. Ottakaa huomioon puhuessanne eksoplaneettojen asuttamisesta puhuessanne, että ihminen ei ole käynyt vielä edes Marsissa. Ja toisiin tähtiin verrattuna se on aika helvetin lähellä. Samanlaista optimismia (avaruushotellit sun muut) oli 60-luvulla 2000-luvusta, ja katsokaa kuinka paljon me sillä saralla kehityttiin. Kuussa on käyty, ja siihen se jäikin. Kehitystä on tapahtunut runsaasti, mutta saavutukset ovat mitättömiä.Pidän visioita ihmisen kolonisaatioista avaruudessa, hmmh, kevyenä haihatteluna. Olen kuitenkin valmis vaihtamaan mielipidettä, jos siirtokunnille löydetään järkeviä perusteita tai jos niitä tulevaisuudessa ilmaantuu.Syy omaan mielipiteeseeni on se, että ihminen tarvitsee matkaansa runsaasti "oheistavaraa" toisin kuin robotit. Katsotaan tulevaisuutta sitten kuinka pitkälle tahansa, niin robotit voidaan aina pitää avaruudessa halvemmilla kustannuksilla kuin ihmiset. Robotiikka kuroo koko ajan kiinni ihmisen etumatkaa ja sitä kautta miehitetyille lennoille on jatkuvasti vähemmän tilausta. Robotit (esim. luotaimet, vaikkapa Mars-mönkijät tai Cassini/Huygens) ovat kevyempiä, kestävät painottomuutta, tyhjiötä ja vuosikausien mittaisia avaruusmatkoja huomattavasti ihmistä paremmin.1900-luvun alussa pidettiin selvänä, että avaruusaluksessa olisi laivojen tapaan muutamien kymmenien henkilöiden miehistö. Mutta niin laivoissa kuin avaruusaluksissa miehistön määrä on laskenut koko ajan automatiikan vallatessa alaa. En usko, että kehitys muuttuu tästä yhtään mihinkään - me voidaan ajatella, että vaikkapa asteroidien louhintalaitos tarvitsisi muutamia ihmisiä miehistöksi, mutta todennäköisesti siinä vaiheessa, kun tuollainen louhintalaitos on teknisesti mahdollinen, niin robotiikka on jo korvannut ihmisten tarpeen laitoksessa.Avaruudessa ei myöskään ole juurikaan sellaista raaka-ainetta, jota Maapallolle kannattaisi laskea eikä varsinkaan mitään sellaista materiaalia, joka kannattaisi nostaa joltain toiselta planeetalta ja rahdata Maapallolle. Avaruus tarjoaa toki kaksi käyttökelpoista ominaisuutta teollisille prosesseille - painottomuus ja tyhjiö - mutta valmistusprosessien kehittyminen kuroo jatkuvasti umpeen tätä etumatkaa. Todennäköisesti avaruuteen siis ei aukea kovinkaan laajoja markkinoita edes tulevaisuudessa.Tästä syystä on vaikeaa kuvitella, että kauempana tulevaisuudessa avaruudessa olisi työpaikkoja ihmisille. Maapallolla asuinkustannukset ovat varmasti pienemmät kuin avaruudessa vielä pitkälle tulevaisuuteen, ja avaruuden / Marsin asuttamista halvemmaksi tulee merenpohjien tai aavikoiden asuttaminen. Siksi varmaan kaikki tieteellinen ja teoreettinen työ, samoin kuin suunnittelu- ja palvelutyö pysyy Maapallolla pitkään.Katastrofiperuste: Totta, että jossain vaiheessa ihmiskunnan täytyy jättää Maapallo taakseen Auringon kuollessa. Mutta siihen on aikaa vielä miljardi vuotta; se on 1000 miljoonaa vuotta eli miljoona vuosituhatta. Ei siis aivan ensimmäisiä päänsärkyjä.Asteroidi voi iskeytyä Maapallolle, totta. Mutta paljonko meitä Maapallon asukkaita lohduttaisi se tieto, että joku muutama kymmenen henkeä säilyy iskusta hengissä jollain avaruusasemalla? Todennäköisempää on siis se, että ihmiskunta maksaa verovaroillaan mieluummin asteroidien torjuntateknologiasta sekä erilaisista suojista kuin se, että ihmiskunta maksaisi muutamien kymmenien ihmisien evakuoinnin avaruuteen.\n« Vastaus #33 : 17.Huhtikuu 2008, 16:12 »\nNojaa... Teknologia kehittyy kaiken aikaa. On totta, että miehitettyjen avaruuslentojen suhteen olemme aika alkuvaiheessa, mutta toisaalta kannattaa ottaa huomioon että ensimmäisen Maan kiertoradan saavuttaneen luotaimen laukaisusta on vain 51 vuotta - paljon vähemmän kuin keskivertoihmisen elinikä. Sittemmin olemme käyneet Kuussa, Maata kiertää pysyvästi asutettu avaruusasema, ja Marsiin suunnitellaan lentoja vuoteen 2020 mennessä.On totta että robotteja on helpompi sopeuttaa avaruuteen koska ne voidaan rakentaa sellaisiksi kuin haluamme, mutta tuskimpa robottien kolonisoimista planeetoista olisi ihmiskunnalle ratkaisevaa hyötyä suurten luonnonkatastrofien sattuessa. Siksi meidän on ennemmin tai myöhemmin (oman ennusteeni mukaan ennemmin, ehkä jo vuosisadassa tai parissa) alettava muuttaa avaruuteen, enkä usko että se tulee enää siinä vaiheessa muodostumaan merkittäväksi ongelmaksi. Todennäköisesti nuo avaruuteen muuttavat ihmiset ovat jonkinlaisia kyborgeja tai geneettisesti muokattuja tai molempia, mutta ihmisiä yhtä kaikki....Niin, ja olen todella myös vakaasti sitä mieltä, ettei laji, jolla ole aggressiota, voi koskaan kehittyä kovin älylliseksi. Delfiinit esimerkiksi ovat erittäin ikäviä otuksia sille päälle sattuessaan, ja saattavat vihaisiksi äityessään tappaa porukalla jopa lähistölle eksyneen hain - delfiinit ovat sen verran fiksuja, että ne osaavat tunnistaa hain heikot kohdat ja iskeä niihin kunnes hai saa tappavia sisäisiä vaurioita. Apinat (erityisesti ne kaikkein älykkäimmät kuten simpanssit ja gorillat) ovat hyvinkin aggressiivisia otuksia, jotka tappelevat ja jopa "sotivat" keskenään ja kykenevät käyttämään ravinnokseen paitsi kasveja, myös tappamiaan elukoita.Rauhanomainen kasvissyöjälaji ei tarvitsisi kovinkaan suurta älyä puusta tai maasta kasvavien lehtien syömiseen, eikä sen aggression puute koskaan antaisi sille motivaatiota ryhtyä hallitsemaan ympäristöään. Lehtiin ja ruohoon sitoutunutta energiaa on muutenkin niin hankala hyödyntää, että monien kasvissyöjälajien päivään ei muuta mahdukkaan kuin aivotonta löntystelyä puulta toiselle lehtiä mussuttaen. Aggressiivisuus on pakollinen edellytys mille tahansa lajille, joka mielii nousta hallitsevaan asemaan, olkoon kyseessä sitten merenpoukama tai laakso tai kokonainen planeetta.\n« Viimeksi muokattu: 17.Huhtikuu 2008, 16:30 kirjoittanut Napanöyhtämies »\n« Vastaus #34 : 17.Huhtikuu 2008, 16:28 »\nLainaus käyttäjältä: Napanöyhtämies - 17.Huhtikuu 2008, 16:12Sittemmin olemme käyneet Kuussa, maata kiertää pysyvästi asutettu avaruusasema, ja Marsiin suunnitellaan lentoja vuoteen 2020 mennessä.2020 on aika todennäköisesti aivan liian optimistinen arvio. Hohmannin ellipsillä (eli edullisimmalla radalla) edestakainen Mars-lento on vuosien projekti - kaksi vuotta sinne, kaksi vuotta paluulennon laukaisuikkunaa odotellessa ja sitten kaksi vuotta paluulentoa. Miehitetylle lennolle varmaan käyttökelpoisempaa on käyttää nopeampaa (eli kalliimpaa) menoreittiä, jolloin määränpäässä vietetään esimerkiksi vain viikko ennen Hohmannin ellipsillä tapahtuvaa paluuta.Joka tapauksessa kyseessä on aivan varmasti historian kallein ja monimutkaisin avaruuslento, jos sellainen toteutetaan. Ja mitä sillä saavutetaan? Lähinnä PR:ää, jolla voidaan ehkä saada rahoitusta tieteellisesti merkittävämmille projekteille.Lainaus käyttäjältä: Napanöyhtämies - 17.Huhtikuu 2008, 16:12On totta että robotteja on helpompi soveltaa avaruuteen koska ne voidaan rakentaa sellaisiksi kuin haluamme, mutta tuskimpa robottien kolonisoimista planeetoista olisi ihmiskunnalle ratkaisevaa hyötyä suurten luonnonkatastrofien sattuessa.Mitä hyötyä Maapallon kuudelle miljardille ihmiselle olisi kolonisoiduista planeetoista? Pelastaako kolonisoitu planeetta Maapallon kuusi miljardia ihmistä suurelta luonnonkatastrofilta?Mitä oikeaa hyötyä sellaisesta olisi ihmiskunnalle, siis kaikille ihmisille kollektiivisesti?Vaikka robottien kolonisoimat planeetat ovat mielestäni järkevämpiä visioita, niin mitä hyötyä edes niistä olisi ihmisille?Lainaus käyttäjältä: Napanöyhtämies - 17.Huhtikuu 2008, 16:12Siksi meidän on ennemmin tai myöhemmin (oman ennusteeni mukaan ennemmin, ehkä jo vuosisadassa tai parissa) alettava muuttaa avaruuteen, enkä usko että se tulee enää siinä vaiheessa muodostumaan merkittäväksi ongelmaksi. Todennäköisesti nuo avaruuteen muuttavat ihmiset ovat jonkinlaisia kyborgeja tai geneettisesti muokattuja tai molempia, mutta ihmisiä yhtä kaikki.Mielestäni katastrofiperuste ei ole ollenkaan riittävä avaruuden kolonisoimiseksi. "Ennemmin tai myöhemmin" on aika suhteellinen ajanjakso - vaikkapa seuraavan vuosimiljoonan aikana? Koska teknologian kehittyminen on eksponentiaalista ja ihmistä muokkaava tekniikka on vasta ottamassa ensi askeleitaan, niin lieköhän tunnistamme vuoden 1,002,008 ihmistä ihmiseksi... Emme ehkä tunnista edes vuoden 3008 ihmistä ihmiseksi.Kuten sanottu; avaruuden asuttaminen on aivan taatusti kallista myös tulevaisuuden tekniikalla, siis verrattuna Maapallon asuttamiseen. Mitä työtä avaruudessa - tai vieraalla planeetalla - olevat ihmiset tekisivät, jotta maksaisivat sinne tehdyt investoinnit takaisin?\n« Vastaus #35 : 17.Huhtikuu 2008, 16:39 »\nLainaus käyttäjältä: MaKo - 17.Huhtikuu 2008, 16:28Kuten sanottu; avaruuden asuttaminen on aivan taatusti kallista myös tulevaisuuden tekniikalla, siis verrattuna Maapallon asuttamiseen. Mitä työtä avaruudessa - tai vieraalla planeetalla - olevat ihmiset tekisivät, jotta maksaisivat sinne tehdyt investoinnit takaisin?Kyllähän niitä hommia löytyisi: kokonainen planeetta asutettavana ja käytössä paljon parempaa teknologiaa kuin Amerikan uudisraivaajilla konsanaan. Tämä nimenomainen topiccihan käsittelee tietysti Encladuksesta mahdollisesti löydettyä elämää ja siten myös sen tarjoamia mahdollisuuksia ihmiskunnalle Aurinkokuntaan levittäytymisessämme, ja tunnustan etten usko kaasuplaneetan pikkuruisen kuun meitä kauheasti hyödyttävän, mutta esimerkiksi Mars on melko lähellä ja ilmastoltaan suoranainen paratiisi muihin Aurinkokunnan asumattomiin planeettoihin verrattuna... Parisataa vuotta (tai vähemmän) nykyisellä kehitysvauhdillamme, ja Marsin maankaltaistaminen ei tule olemaan mikään ongelma. Ja sitten meillä onkin toinen kokonainen planeetta asutettavanamme ja sen luonnonvarojen hyödyntämisestä tulee taloudellista. Ja siitä parisataa vuotta eteenpäin ja ihmiskunnalla saattaa jo olla ikioma tähtienvälinen imperiumi, jonka osia relativistiset alukset yhdistävät... Kuka tietää?\n« Vastaus #36 : 17.Huhtikuu 2008, 17:10 »\nLainaus käyttäjältä: Napanöyhtämies - 17.Huhtikuu 2008, 16:39Kyllähän niitä hommia löytyisi: kokonainen planeetta asutettavana ja käytössä paljon parempaa teknologiaa kuin Amerikan uudisraivaajilla konsanaan.......ja tunnustan etten usko kaasuplaneetan pikkuruisen kuun meitä kauheasti hyödyttävän, mutta esimerkiksi Mars on melko lähellä ja ilmastoltaan suoranainen paratiisi muihin Aurinkokunnan asumattomiin planeettoihin verrattuna... Parisataa vuotta (tai vähemmän) nykyisellä kehitysvauhdillamme, ja Marsin maankaltaistaminen ei tule olemaan mikään ongelma. Ja sitten meillä onkin toinen kokonainen planeetta asutettavanamme ja sen luonnonvarojen hyödyntämisestä tulee taloudellista.Mars on (1) liian kaukana, (2) liian raskas (gravitaatio ja kaasukehä), jotta mikään kuviteltavissa oleva raaka-aine kannattaisi tuoda sieltä Maahan. Samalla teknologialla, jolla Marsissa valmistettaisiin laitteita, valmistetaan Maassa laitteita Maapallon asukkaille (s.o. ei siis mitään syytä rahdata jalostettuja tuotteita). Tieto lienee ainoa kauppatavara inter-planetaarisilla markkinoilla, ja siinä Maapallo edustaa ylivoimaista ykköstä vielä satoja vuosia.Toisin sanoen; erittäin todennäköisesti Mars-siirtokunta ei pysty millään maksamaan takaisin Maapallolta tehtyjä investointeja sen rakentamiseksi (omavaraiseksi se saattaisi kuitenkin tulla) ==> erittäin suuri hidastava tekijä siirtokuntien perustamiseksi.Avaruussiirtokuntia verrataan paljon Amerikan asuttamiseen Euroopasta käsin. Kannattaa muistaa, että alun perin nekin perustettiin tuottamaan hyödykkeitä emomaahansa. Kannattaa myös muistaa, että niitä edelsi pitkä aika, jolloin eurooppalaiset seilasivat pitkin Maapallon meriä - se aika ei ole vielä koittanut ihmiskunnalle avaruuden suhteen.Ja kyllä - varmaan jossain vaiheessa tulevaisuutta toisen planeetan asuttaminen on teknisesti mahdollista. Se on sitten aivan eri asia, että käytetäänkö tekniikkaa sen tekemiseksi; tavoitteet voivat olla siinä vaiheessa aivan toisenlaisia.Lainaus käyttäjältä: Napanöyhtämies - 17.Huhtikuu 2008, 16:39Ja siitä parisataa vuotta eteenpäin ja ihmiskunnalla saattaa jo olla ikioma tähtienvälinen imperiumi, jonka osia relativistiset alukset yhdistävät... Kuka tietää?Ilman ylivalonnopeudella kulkevia aluksia (ja informaatiota) interstellaarinen imperiumi lienee lähinnä kokoelma erillisiä itsenäisiä saarekkeita. Se, että saadaanko massaa (ihmistä tai robottia) koskaan kulkemaan ylivalonnopeudella, on tällä hetkellä aika kyseenalaista.Ei, en usko, että valonnopeus on tulevaisuudessa kynnyskysymys, mutta uskon, että kynnyksen ylittäminen on paljon mielikuvituksellisempaa kuin tällä hetkellä ajattelemme. Sitä edeltänee myös melkoiset muutokset ihmiskunnassa.Lainaus käyttäjältä: Napanöyhtämies - 17.Huhtikuu 2008, 16:39Tämä nimenomainen topiccihan käsittelee tietysti Encladuksesta mahdollisesti löydettyä elämää ja siten myös sen tarjoamia mahdollisuuksia ihmiskunnalle Aurinkokuntaan levittäytymisessämme, ...Itse seuraan varsin kiinnostuneena niin Enceladuksen, Titanin, Marsin kuin monen muunkin taivaankappaleen tutkimista sen suhteen, että löytyykö niistä merkkejä joko orastavasta tai ammoin kuolleesta elämästä. Vieraan ekosysteemin löytäminen olisi sitten jo aivan toisen kertaluokan sensaatiouutinen.Kiinnostuksen syy on aivan ilmeinen; se, että kuinka yleisiä elonmerkit ovat Aurinkokunnassa, kertoo myös viitteitä siitä, kuinka yleistä elämä on galaksissa. Itse edustan sellaista "Kopernikaanista keskivertonäkemystä", toisin sanoen tällä hetkellä uskon, ettei Maapallon elämä ole ainutlaatuista. Kaikki elonmerkit Aurinkokunnassa tietysti tukisivat tuota näkemystä.Tuossa näkemyksessä on vain se vaikea Fermin Paradoksi - jos kerran Linnunrata suorastaan kuhisee elämää, niin missä ne kaikki ovat? Miksi Aurinkokunnassa/Maapallolla ei ole (kiistattomia) merkkejä vieraan sivilisaation avaruusaluksista?Oma näkemykseni tuohon kysymykseen on se, että (1) ihmiskunta on niin tavallista Linnunradan huttua, ettei siitä ole kukaan enempiä kiinnostunut, (2) interstellaarinen matkaaminen on hidasta, vaivalloista ja kallista myös todella kehittyneellä tekniikalla, joten kehittyneet sivilisaatiot istuvat nojatuoleissaan kiikaroimassa jättiläisteleskoopeillaan naapurien touhuja, ja (3) valonnopeuden ylittäminen ei ole niin suoraviivaista kuin mitä nyky-scifi antaa olettaa (ts. ylivalonnopeudella kulkeva avaruusalus on tulevaisuuden ihmisen mielestä samanlainen haavekuva kuin lentävä purjelaiva).\n« Vastaus #37 : 17.Huhtikuu 2008, 18:03 »\nLisään tuohon vielä yhden vaihtoehdon: Vaikka elämä todennäköisyyden lakien mukaan voikin olla yleistä, älyllinen elämä ei välttämättä ole. Kannattaa ottaa huomioon, että ihmiskunta on tämän planeetan ensimmäinen älyllinen laji yli kolmen miljardin vuoden elämän jälkeen, ja koska koko maailmankaikkeuskin on "vain" 13,7 miljardia vuotta vanha, en pidä ollenkaan mahdottomana, että juuri me olisimme se "Ensimmäinen Sivilisaatio"... Empiiriset havaintomme ainakin antavat syytä olettaa näin.\n« Vastaus #38 : 17.Huhtikuu 2008, 19:19 »\nLainaus käyttäjältä: Napanöyhtämies - 17.Huhtikuu 2008, 18:03Lisään tuohon vielä yhden vaihtoehdon: Vaikka elämä todennäköisyyden lakien mukaan voikin olla yleistä, älyllinen elämä ei välttämättä ole.Vaihtoehtoja toki on. Luulisin kuitenkin (naurettavan yhden planeetan eliöotoksen perusteella, mutta kuitenkin), että älykäs elämänmuoto on lähes väistämätön, jos elämää ylipäätään syntyy ja jos aikaa on tarpeeksi. Ainakin evolutiivisilla algoritmeilla on tapana päätyä samankaltaisiin tuloksiin, vaikkakin erilaisten kehityskaarien kautta. Asiassa on tietysti monta jos -sanaa ja paljon spekulaatiota ja puhdasta maailmankatsomuksellista tavaraa...Lainaus käyttäjältä: Napanöyhtämies - 17.Huhtikuu 2008, 18:03Kannattaa ottaa huomioon, että ihmiskunta on tämän planeetan ensimmäinen älyllinen laji yli kolmen miljardin vuoden elämän jälkeen,...Kyllä kait älykkäiksi lajeiksi Maapallolla lasketaan erilaisia ihmisapinoita, valaita ja mustekaloja. Menneistä älykkäämmistä lajeista meillä on aika vähän vielä tietoa. Ihmisellä on kuitenkin ainakin kaksi ominaisuutta, jotka edesauttavat älyn käyttöä sivilisaatioiden rakentamiseksi ja teknologian kehittämiseksi; laumassa eläminen ja pystyasento, joka vapauttaa kädet. Lisäksi tietysti maaeläimenä ihmiselle on ollut mahdollista tulen käyttäminen toisin kuin vaikkapa merieläimille.Lainaus käyttäjältä: Napanöyhtämies - 17.Huhtikuu 2008, 18:03... ja koska koko maailmankaikkeuskin on "vain" 13,7 miljardia vuotta vanha, en pidä ollenkaan mahdottomana, että juuri me olisimme se "Ensimmäinen Sivilisaatio"... Jeps, ja pitää tietysti huomioida, että tarpeeksi metallisia tähtiä ei ole ollut olemassa vielä sitäkään aikaa kuin mitä maailmankaikkeus on. En muista tarkasti arvioita, mutta olisiko ollut niin, että viimeisten 7-8 miljardin vuoden aikana Linnunradalla on ollut tarpeeksi raskaita alkuaineita kiviplaneettojen syntymiseksi tähtien ympärille.Mutta silti. Maapallolla alkuliemestä ihmiseksi kehittyminen on kestänyt noin 3.5 miljardia vuotta. Jos ajattelen tuon "keskivertoperiaatteen" mukaisesti, niin joissain avaruuden kolkissa se tapahtuu hitaammin, joissain nopeammin. Vaikka siis sivilisaatiot olisivat maailmankaikkeudessa suht tuoreita tulokkaita, niin silti niillä olisi keskenään kehityseroja tuhansia tai todennäköisemmin miljoonia vuosia. Jossain päin avaruutta olisi siis planeetta, jossa ihmisenkaltainen öhkiäinen on ottamassa vasta ensimmäisiä askeleitaan tasamaalla - jossain päin avaruutta olisi vastaavasti planeetta, jossa öhkiäiset kehittivät transistorin pari miljoonaa vuotta sitten.Jos huomioidaan, että Linnunradan vanhimmat Auringon kaltaiset tähdet ovat muutamia miljardeja vuosia Aurinkoa vanhempia, niin tuntuisi ihmeelliseltä, että ihmiskunta edustaisi tämän hetken kärkeä sivilisaatioiden kehityksessä...EDIT: Lisätään tähän nyt se, että kyllä, jonkun on pakko olla "ensimmäinen sivilisaatio". Ehkä se todellakin on ihmiskunta? Mutta mulle itselleni tuo vastaus ei syystä tai toisesta tunnu "oikealta"Lainaus käyttäjältä: Napanöyhtämies - 17.Huhtikuu 2008, 18:03Empiiriset havaintomme ainakin antavat syytä olettaa näin.Hmmh... Empiiriset havainnot eivät tällä hetkellä puolla juuri mitään hypoteesia (paitsi sitä, että Star Warsin/Trekin kaltaisia tähtialuksia ei ainakaan näillä kulmilla liikuskele). Vaikka tietysti havaintojen puuttuminen muista sivilisaatioista tukee jonkin verran enemmän "Rare Earth" -hypoteesia kuin "kuhiseva kaikkeus" -hypoteesia.\n« Viimeksi muokattu: 17.Huhtikuu 2008, 19:34 kirjoittanut MaKo »\n« Vastaus #39 : 19.Elokuu 2008, 19:09 »\nNorthwestern -yliopiston tutkijaryhmä heittää kylmää vettä niskaani sen suhteen, että Aurinkokuntamme olisi tavallista huttua avaruudessa:YLE: Aurinkokuntamme synty on sittenkin ollut erityinen tapausValitettavasti tuo uutisartikkeli ei kerro kovin syvällisesti simulaatioiden tuloksia, mutta mulle se kertoo erään epämiellyttävän ajatuksen.Nimittäin, tähän päivään saakka olen ajatellut, että nykyiset eksoplaneettahavainnot eivät kerro Aurinkokunnan kaltaisten aurinkokuntien olemassaolosta paljoakaan, johtuen siitä, että havaintotekniikan vuoksi voimme tällä hetkellä nähdä vasta sellaisia aurinkokuntia, joissa riittävän massiivinen planeetta aiheuttaa tarpeeksi huojuntaa keskustähteensä (joko paikkaan tai puna-sinisiirtymään).En kuitenkaan tullut ajatelleeksi sitä, että näitä havaintoja voidaan kuitenkin käyttää erilaisten aurinkokuntien syntymekanismihypoteesien varmentamisessa - jos simulaatio antaa samankaltaisia tuloksia kuin mitä ollaan havaittu, niin se vahvistaa simulaation taustalla olevan mallin oikeellisuutta.Jos siis uutisessa mainitun simulaation tulokset ovat linjassa nykyhavaintojen kanssa, niin voi olla, ettei Aurinkokunnan kaltaisia järjestelmiä olekaan kovin paljoa Mikä pettymys - luulin, että "The Great Silence" johtuu vain siitä, että avaruuden supersivilisaatiot ovat kyllästymiseen asti täynnä Maapallon kaltaisten planeettojen eliöitä.


Kategoria: Kirja vs. elokuva – Sivu 3 3:stä – Lukujonossa\nTykkään yleensä lukea kirjat ennen kuin katson niistä tehdyn elokuvan. En ole esimerkiksi katsonut Game of Thronesia kakkoskautta pidemmälle, koska haluan lukea sarjan loppuun (enkä ole vielä saanut aikaiseksi). Useimmissa tapauksissa (kuten Harry Potterit) elokuvat eivät vedä millään vertoja kirjoille.\nKuitenkin – kun aloin tehdä listaa sellaisista elokuvista ja tv-sarjoista, joiden kirjoja en ole lukenut, listasta tuli yllättävän pitkä. Monista suosituista elokuvista tai tv-sarjoista tulee jopa yllätyksenä, että ne pohjautuvat romaaniin tai novelliin. Käytin tätä listaa apuna tehdessäni internetin erilaisia movies based on books -listoja.\nPienellä vaivalla sain kerättyä listalle 21 nimekettä, ja niitä on varmasti enemmänkin:\n1. P. S. Rakastan sinua\nPerustuu Cecelia Ahernin samannimiseen romaaniin\nPerustuu Nicholas Sparksin romaaniin Kuuntele vain muistojasi\nPerustuu Victor Hugon romaaniin Kurjat\n4. Liikkuva linna\nPerustuu Diana Wynne Jonesin samannimiseen romaaniin\n5. Uusi Sherlock / Holmes NYC\nPerustuu Arthur Conan Doylen teoksiin\n6. Vihreä maili\nPerustuu Stephen Kingin kirjaan Kuoleman käytävä\n7. Järki ja tunteet\nPerustuu Jane Austenin samannimiseen romaaniin\n8. Avain pakoon\nPerustuu Stephen Kingin pienoisromaaniin Rita Hayworth and Shawshank Redemption\n9. Vettä elefanteille\nPerustuu Sara Gruenin samannimiseen romaaniin\n10. Bridget Jones: Elämäni sinkkuna / Bridget Jones: Elämä jatkuu\nPerustuvat Helen Fieldingin samannimisiin romaaneihin\n11. Paholainen pukeutuu Pradaan\nPerustuu Lauren Weisbergerin samannimiseen romaaniin\n12. V niin kuin verikosto\nPerustuu Alan Mooren ja David Lloydin samannimiseen sarjakuvaromaaniin\nPerustuu Michael Punken samannimiseen romaaniin\nPerustuu F. Scott Fitzgeraldin romaaniin Kultahattu\n15. Piin elämä\n17. Yksin Marsissa\nPerustuu Andy Weirin samannimiseen romaaniin\nPerustuu Winston Grahamin kirjasarjaan\nPerustuu David Mitchellin samannimiseen romaaniin\n20. Benjamin Buttonin uskomaton elämä\nPerustuu F. Scott Fitzgeraldin samannimiseen novelliin\n21. Suljettu saari\nPerustuu Dennis Lehanen samannimiseen romaaniin\nVarmasti joku jäi vielä puuttumaankin. Hauskaa muuten, että Stephen King ja F. Scott Fitzgerald esiintyvät listassa kumpikin kahdesti – ja kaikki neljä hyviä elokuvia.\nHaastan muutkin kirjabloggaajat tekemään vastaavan listauksen! Tuleeko sinulla pitkä lista, vai oletko lukenut kaiken ennen kuin katsot sarjan tai leffan? Ovatko oman listasi teokset sinulla myös lukulistalla? Linkkaa postauksesi tähän alle!\nPosted by Sanna in Kirja vs. elokuva, Listaukset, 6 comments