Miten perustelet markkinointi-investointisi? Budjetointityökalulla realismia tavoitteisiin ja tuotto-odotuksiin - Dagmar\nMiten perustelet markkinointi-investointisi? Budjetointityökalulla realismia tavoitteisiin ja tuotto-odotuksiin\nMarkkinointiviestinnän vaikuttavuudesta saadaan tilastollisen mallinnuksen avulla vastauksia, joita arvostetaan myös kulmahuoneissa; mitkä toimenpiteet tuottavat faktisesti lisämyyntiä ja kuinka paljon, sekä mitkä toimenpiteet suoriutuvat muita huonommin. Markkinointi-investointien kyky tuottaa lisämyyntiä, ja siten niiden tuloksellisuuden tunteminen tulisikin olla keskiössä kampanja- ja vuositason budjetteja ja mediaratkaisuja suunniteltaessa.\nKehittyneisiin tilastollisiin menetelmiin pohjautuvan analytiikan avulla siirrymme maailmaan, jossa investoinnit tiettyyn mediaan tai mediaryhmään perustellaan entistä vahvemmin niiden kyvyllä tuottaa lisämyyntiä. Kun median tavoitteena on luoda kontakti oikeaan kohderyhmään, kysymys kuuluu: kuinka paljon lisämyyntiä tuottaa X määrä kontaktia missäkin mediassa?\nPelkkä ostetun median vaikuttavuuden tunteminen ei riitä\nMyyntilukuihin vaikuttavat monet muutkin tekijät kuin ostetun median investoinnit ja toimenpiteet. Yleisellä markkina- ja taloustilanteella saattaa olla hyvinkin suuri vaikutus: esimerkiksi kuluttajien luottamusta talouteen mittaavat indikaattorit ennakoivat vahvasti myynnin perustason muutoksia tietyillä toimialoilla. Vastaavasti hyvin kilpailluilla toimialoilla on ensiarvoisen tärkeää tietää kilpailijoiden toimenpiteiden vaikutukset omiin myynteihin. Entä mikä on vahvan, hyvin etabloituneen brändin vaikutus myyntiin verrattuna hiljattain markkinoille lanseerattuun? Tai ostetun, ansaitun ja oman median keskinäinen dynamiikka sekä vaikutukset myyntiin: draivaako ostettu media suoraan myyntiä, vai epäsuorasti esimerkiksi ansaitun median, kuten lisääntyneen sosiaalisen median sitouttamisen kautta?\nOhessa vain muutama niistä kysymyksistä, joihin markkinointiviestinnän vaikuttavuuden mallinnuksella pyritään vastaamaan. Tavoitteena on luoda mahdollisimman kokonaisvaltainen ymmärrys eri tekijöiden välisistä yhteyksistä, mikä mahdollistaa entistä paremman ja realistisemman toimenpiteiden vaikutusten ennakoinnin, ja tarjoaa samalla vahvat perusteet markkinointiviestinnän tuleville investoinneille.\nBudjetointityökalu myynnin ennustamiseen, tavoitteista johdettuun mediasuunnitteluun ja realistiseen tavoiteasetantaan\nMallinnuksen tulosten implementointi budjetointityökaluksi on erinomainen tapa saada löydökset ohjaamaan ja tehostamaan käytännön mediasuunnittelua. Työkalun avulla tuotetaan myyntiennusteita erilaisille syöte- ja what-if-skenaarioille: simuloimalla skenaarioita vaihtoehtoisilla mediainvestointien allokaatioilla voimme ottaa kantaa esimerkiksi tehokkaan mediamixin valintaan niin kampanja- kuin vuosisuunnittelussa. Simulointi perustuu eri kanavien mallinnettuun kykyyn tuottaa lisämyyntiä.\nSkenaariolaskennan avulla haemme vastauksia muun muassa seuraaviin kysymyksiin: Kuinka budjetti tulisi allokoida eri mediaryhmien kesken, jotta optimoimme investointien kokonaisROI:n ja tuotetun lisämyynnin? Kuinka investoinnit tulisi jaksottaa, jotta myynti pidetään halutulla tasolla? Kuinka paljon tarvitsemme investointeja, jotta myyntitavoitteeseen ylipäätään on mahdollista päästä?\nOmien toimenpiteiden vaikutusten ennustamisen lisäksi työkalun avulla voidaan ottaa kantaa ulkoisissa tekijöissä tapahtuvien muutosten vaikutuksiin. Esimerkiksi vuosibudjettia simuloitaessa voidaan hyödyntää arvioita yleisen taloustilanteen kehityksen vaikutuksista omiin myynteihin. Näin kokonaisvaltaisesti hyödynnettynä työkalun avulla voidaan ottaa kantaa siihen, ovatko markkinoinnille asetetut tavoitteet lähtökohtaisesti realistisia vai eivät.\nJatkuva prosessi avain investointien tuoton optimoimiseen\nMittaamalla markkinoinnin investointien tuottoa säännöllisesti, esimerkiksi kvartaaleittain tuoreutettavalla mallinnuksella, pysymme jatkuvasti tietoisina investointien nykyisestä tehokkuudesta ja erityisesti kehityksen suunnasta. Samalla varmistamme budjetointityökalujen ennustetarkkuuden säilymisen. Jatkuva prosessi mahdollistaa myös reagoinnin ja korjaavien toimenpiteiden suunnittelun tulosten sitä vaatiessa ja toimintaympäristön muuttuessa.\nJatkuva prosessi edistää organisaation ymmärrystä markkinoinnin vaikuttavuudesta sekä luo järjestelmällisen oppimisen ja testaamisen kulttuurin: mittaamalla säännöllisesti toimenpiteiden vaikuttavuutta sekä simuloimalla ennusteskenaarioita tiedämme mitkä asiat toimivat, mitkä eivät. Tämä mahdollistaa jatkuvan parhaiden oppien käytäntöön viemisen, mikä lyhyellä ja pitkällä aikavälillä johtaa markkinoinnin investointien tuoton parantumiseen.\nKun haluat tietää markkinointi-investointiesi vaikuttavuudesta sekä työkaluista ja analyyseistä niiden selvittämiseksi ja optimoimiseksi, ota yhteyttä Dagmarin asiantuntijoihin.


Farkut Free Hd Porn Tube Videos - clogla.com\nFarkut Free Hd Porn Tube Videos\nEi vain tyt aukot tai etsi vastaus -avokysymys-henkisi monistepohjia. Guru-opettajat pivittvt oppilaslistaa luokittain oppilaiden osaamisesta. Listasta ope voi sitten katsoa ja todeta, ett Pekka ja Lisbit 3b:lt osaavat animaation tekemisen tabletilla. Voin huoletta teett ryhmll animaatiota hydyntvn opetuskokonaisuuden. ACDC: Henkil joka nauttii seksuaalisesta kanssakymisest kummankin sukupuolen kanssakymisest.\nAlkuun provosoivakin muisto omilta kouluajoilta. Musiikin laulukoe kerran vuodessa. Lauloin, ja opettaja antoi numeron, usein Farkut Free Hd Porn Tube Videos. Seuraavana vuonna sama juttu. Missn vliss ei tullut ohjeita, palautetta tai opastusta, miten parantaa lauluaan, mit tehd toisin. Vain numero, joka Farkut Free Hd Porn Tube Videos, mink tason laulaja olin. Oliko oletus, ett laulutaito vain tulee jostain, jos on tullakseen.\nLuovuin jo pari vuotta sitten kommenttien kirjoittelusta esseepapereiden reunoille. Suuri Nainen seksiä sian navetassa - tis ei niit lukenut tai tekstin lauserakenteet olivat perusteellisen mngss, mik olisi vaatinut oppilaan tekstimr enemmn kommentointia marginaaliin.\nSiirryin antamaan palautteen suullisesti mutta palautteeni tuli vain valmiista tekstist, joten prosessi ji huomiotta. Pkle oli jo pksyss. COUGAR: Vanhempi nainen joka tavoittelee nuorempien miesten HD - laatu ja hyvä pano tube - online porno videoita puuma.\nTllaisen tietokirjallisuuden tarve tosin vhenee, jos laitetaan oppilas itse tuottamaan ja ymmrtmn kokonaisuuksia. Oppilaat ovat itsekin eri velhoja keksimn, miten nytt osaamistaan ja oppimistaan, muutenkin kuin Farkut Free Hd Porn Tube Videos kirjaa ja vastaamalla kokeessa triviakysymyksiin. FACESITTING: tarkoittaa kasvojen pll istumista jonka on tarkoitus kiihottaa tai tuottaa vastaanottajalle seksuaalista mielihyv.\nBONDAGE: Viittaa yleisesti sidontaan sek siit kiinnostuneisiin ihmisiin. Voidaan tehd monin tavoin, kysill, kahleilla, ksiraudoilla, jne. HUNG: Tarkoittaa miest jolla on erittin iso penis.\nEn en voinut el niin. Nainen, 44. Kaipa se toinen yhteismaratonkin tulee jossain vaiheessa, mutta oli tosiaan kertynyt noita kirjoja pinoon sen Porno luonteesta ja gynekologi video - ja valokuva ett ptin vet jo nyt.\nEro kumppanista vaatii usein pitkn harkinta-ajan, joskus jopa vuosia. 66 prosenttia Me Naisten erokyselyyn vastanneista kertoi harkinneensa eroa yli puoli vuotta ennen suhteen pttmist. 63 prosenttia kyselyyn vastanneista kertoi, ett eropts oli hnen omansa. Avioliittolupauksessa kysytn tahdotko rakastaa, ei kysell sen hetkisi huumaavia onnen Farkut Free Hd Porn Tube Videos, vaan PTST, TAHTOA, sillon, kun TULEE vastoinkymiset ja vaikeudet, joita useimmiten tulee.\nHarva pari selvi helpolla, jos kukaan. Ei mikn huumaava onnentila kest koko aikaa, mutta luja pts ja tahto sitoutua KEST, mys viettelykset ja ihastumisen tunteet - lankeamatta VRN. Kokosimme naisten vastauksia siit, miksi he pttivt lopettaa suhteen. Nm nousivat yleisimmiksi eron syiksi: Meill eroaikeet tyssisivt siihen, ettemme haluaisi hajottaa perhett. Rakastamme toisiamme, ja sanomme sen monta kertaa pivss neen.\nMit tst voisi siis oppia; Farkut Free Hd Porn Tube Videos jatkaa yhdess on olemassa, vaatii varmaankin paljon molemmilta, ett se onnistuu. Itse koen, ett avain siihen on ollut meill ainakin anteeksiantaminen, rehellinen toisen hyvksynt rikkirevittyn ja rakkautta tarvitsevana. Voimia sinulle.\nVuosien pituinen nlvint ja valtataistelu veivt rakkauden. En saanut kiitosta mistn, pelkstn haukkuja. Lysin uuden miehen ja hain avioeroa. Nainen, 49. -Kulta, ptin ett saat olla orja koko porukalle, sanoo mieheni ja minut knnetn ympri, suuhuni tungetaan rengas, joka maistuu kumille ja pakottaa suuni auki. Kdet sidotaan yls sngynptyihin, makaan selllni, mutta jalkani ovat viel vapaana.


S u o m e n c u r l i n g v ä e n p u o l u e e t o n ä ä n e n k a n n a t t a j a - PDF\nDownload "S u o m e n c u r l i n g v ä e n p u o l u e e t o n ä ä n e n k a n n a t t a j a"\n1 S u o m e n c u r l i n g v ä e n p u o l u e e t o n ä ä n e n k a n n a t t a j a S U O M E N C U R L I N G L E H T I H E I N Ä K U U 2 / SENIORIT UUDESSA SEELANNISSA WMDCC2009 CURLING-GOLF\n2 P Ä Ä K I R J O I T U S SUOMEN CURLINGLEHTI 2/2009 E s p o o s s a Puheenjohtajan palsta... 3 Senioreiden MM...4 Tunnelmia kauden ajalta...6 Sairaaloiden mestarit Kommentti menneestä kaudesta Kymmenen vuotta sitten Kannen kuvat: Leslie Ingram-Brown, Jermu Pöllänen Hyvää kesää kaikille!!! Jermu Pöllänen Julkaisija: Suomen Curlingliitto ry Toimituksen osoite: Kivivuorenkuja 4 A Vantaa Päätoimittaja: Jermu Pöllänen gsm Toimitussihteeri: Riikka Louhivuori Vakituiset avustajat: Riku Harjula Jussi Hemppa Heinonen Olli Rissanen Markus Sipilä Ulkoasu: Kari Tuulari Osoitteenmuutokset: Postia lehdelle: Curlinglehti ilmestyy neljä kertaa vuodessa. Lehteen voi lähettää lajiin liittyviä juttuja ja kuvia sähköisessä muodossa. Myös ideat ja kritiikki ovat tervetulleita. Painopaikka: Priimus Paino Oy, Loimaa, 2009 ISSN X ILMOITUSHINNAT: 1/1 -sivu, 4-v. 297x210 mm 450 1/2 -sivu, 4-v., vaaka 130x190 mm 250 1/2 sivu, 4-v., pysty 260x90 mm 250 1/3 sivu, 4-v., vaaka 90x190 mm 150 1/4 -sivu, 4-v., pysty 130x90 mm 90 AINEISTOPÄIVÄT: N:o ilm.pv. kesä/heinäkuu N:o ilm.pv. marraskuu N:o ilm.pv. joulukuu ILMOITUSVARAUKSET: ILMOITUSAINEISTOT: tai postitse: Curlinglehti / Riikka Louhivuori, Kalatorppa A 62, Espoo\n3 P U H E E N J O H TA JA N PA L S TA Va n t a a l l a Suomalainen huippucurling murrosvaiheessa Hyvästä yrityksestä huolimatta emme saavuttaneet olympiapaikkaa ensi vuoden Vancouverin kisoihin. Kontrasti edellisiin olympialaisiin on tietysti silmiinpistävän suuri, ja nähtäväksi jää, mikä vaikutus sillä on suomalaiseen curlingiin. Lienee selvää, että kotimaisen median kiinnostus lajiin ainakin olympialaisten aikana on nyt vähäisempää, mutta toisaalta tämä on samalla myös haaste liitolle; meidän olisi pystyttävä tarjoamaan edelleen lajia koskevaa uutisointia riittävän mielenkiintoisessa paketissa, jotta ylitämme uutiskynnyksen. Ja edelleen jokainen meistä voi omalta osaltaan ja omassa piirissään pitää yllä rakkaan lajimme positiivista mainetta. Tässä tilanteessa myös suomalaisen huippucurlingin lippulaiva, SM-sarja saa mielestäni lisää mielenkiintoa, näin ainakin toivon. Kuten mennyt kausi osoitti, tilanne ei ole enää se, että vain yksi joukkue dominoi kotimaisia kilpakenttiä, vaan mestaruudesta, ja sitä kautta edustuspaikasta kamppailee tasaväkisesti useampi joukkue. Toivottavasti tämä tilanne saa yhä useamman pelaajan panostamaan lajiin entistä enemmän selkeänä tavoitteenaan suomalaisen huippucurlingin tason nostaminen laajalla rintamalla sekä kansainvälinen menestys! CURLINGLIITON STRATEGIA- TYÖ KÄYNNISTYI Curlingliitto käynnisti strategiatyön, jonka tavoitteena on määritellä lajin leviämistä ja jäsenseurojen toimintaa tukeva strategia, joka ohjaa liiton toimintaa lähivuosina. Ensimmäisessä vaiheessa työstettiin Tomi Rantamäen johdolla strategiatyön taustadokumentti. Siinä esiteltiin strategiatyötä koskevat aihealueet, jotka pohjautuivat hallituksen jäsenille tehtyyn kyselyyn. Toinen vaihe on Kisakallion urheiluopistolla järjestettävä strategiaseminaari, jossa em. dokumenttia on tarkoitus työstää eteenpäin. Tavoitteena on löytää seurojen ja liiton toiminnalle painopistealueet, joihin toimintaa keskittämällä saisimme lajimme asioita parhaiten tässä tilanteessa eteenpäin. Lisäksi seminaarin yhtenä oleellisena tavoitteena on löytää aktiivisia henkilöitä strategiatyöryhmään. Näin ollen on äärimmäisen tärkeätä, että mahdollisimman monesta jäsenseurasta osallistuisi vähintään yksi henkilö tähän seminaariin. Strategiatyön kolmannessa vaiheessa eli alkusyksyllä on tarkoitus sitten esittää jäsenseuroille selkeä toimintasuunnitelma, jonka tarkoituksena on motivoida seuroja ja niiden yksittäisiä jäseniä osallistumaan tähän kehitystyöhön sekä liiton hallitustyöskentelyyn. Näin ollen ensi lokakuussa pidettävässä syyskokouksessa valittavaan hallitukseen onkin toivottavasti tunkua Strategiatyön oleellisena osana on palkatun työntekijän saaminen liitolle. Hallitushan sai viime syyskokouksessa tehtäväksi esitellä asiaa koskeva suunnitelma tämän vuoden syyskokouksessa, ja näin on tarkoitus tehdä. Tämän tavoitteen yhtenä merkittävänä edesauttajana voi olla vammaisurheilujärjestöjen keskinäinen integraatio sekä toisaalta vammaisurheilun ja lajiliiton välinen integraatio. Lyhyesti sanottuna kysymys on tässä vaiheessa pyörätuolicurlingtoiminnan, jota toistaiseksi pääosin on hoitanut Suomen Invalidien Urheiluliitto, siirtäminen kokonaisuudessaan Curlingliiton alaisuuteen. Tämänkaltainen integraatio voi helpottaa merkittävässä määrin rahoituksen löytymistä työntekijän palkkakuluihin. Asian edetessä tiedotamme siitä tarkemmin, mutta jos jo nyt tunnet mielenkiintoa ko. tehtävään, ole yhteydessä allekirjoittaneeseen!! Mutta nyt on aika toivottaa kaikille erityisen Hauskaa Kesää! Pitäkää huolta itsestänne, nauttikaa ja olkaa valmiina uuteen curlingkauteen, se on jännää!!\n4 S U O M E N C U R L I N G L E H T I CURLING H E I N Ä K U U Senioreiden MM-kisat U Photo: Leslie Ingram-Brown Dunedinin vanha legendaarinen juna-asema Juhani Hemppa Heinonen Photo: Leslie Ingram-Brown Kauas on pitkä matka. Tämän sai konkreettisesti kokea Suomen vähän varttuneemmassa iässä oleva Hyvinkään Curlingseuran miesjoukkue suunnatessaan kohti skottisiirtolaisten perustamaa Dunedinin kaupunkia Uudessa Seelannissa. Eksoottinen maa ja hyvin hoidetut kisajärjestelyt tekivät matkasta vaivan arvoisen ikimuistoisen. Ensikertalainen (Martti Salonen) MM-kisajäillä Pelillisesti ei joukkueemme (Mauno Nummila, Paavo Ruottu, Martti Salonen, Matti Syrjä, Jussi Heinonen) onnistunut parhaalla mahdollisella tavalla. Kolme numerollisesti niukahkoa tappiota ja kaksi voittoa siinä tämän Nuori Suomi -periaatteella pelanneen joukkueen tulos eli olimme sijoilla 7-8. Kaikki tappioon päättyneet kolme peliämme (Sveitsi 5-6, Ruotsi 4-6 ja USA 4-6) noudattivat pitkälti samaa kaavaa. Tasaisia vääntöjä, joissa voitto luisui käsistä muutamaan pahaan epäonnistumiseen. Jäät olivat ok, mutta kuitenkin sellaiset, joissa paljastui ehkä pahin puutteemme tekniikassa on parantamista. Jenkkipelin\n5 H E I N Ä K U U CURLING S U O M E N C U R L I N G L E H T I Uudessa Seelannissa Photo: Leslie Ingram-Brown Kymmenen vuotta seniorimestareita Vuonna 1999 ratkaistiin ensimmäistä kertaa viralliset Suomen mestarit senioreiden kesken. Voittajaksi leivottiin jo 70-luvulla oman curling-uransa Hyvinkäällä ulkojäällä aloittanut Pekka Pekariston joukkue. Pekan lisäksi joukkueessa pelasivat Jorma Mäkelä, Juhani Eholuoto ja Seppo Suni. a n tut Kiwi jäällä parasta antia oli se, kun onnistuimme viemään yhden pään 3-0. Joukkueen kipparina oli muuten Pustovar, joka on ollut viisi kertaa MM-kisoissa. Oman lohkomme ennakkoonkin heikoin joukkue oli Italia, jonka voitimme niukasti 8-7. Vikaan päähän lähdettiin 8-6 johdossa ja meillä vielä viimeinen kivi. Voiton varmistamiseksi riitti Manun poistoheitto. Viimeisessä pelissä kohtasimme isäntämaa Uuden Seelannin, joka oli pitänyt jenkkejä tiukoilla häviämällä vain 7-8. Heittomme olivat nyt kohdallaan ja voitimme 7-2. Miesten puolella mestaruuden vei Kanada (Eugene Hritzuk), USA oli toinen ja Skotlanti (Keith Prentice) kolmas. Naisten mestaruuden otti niinikään Kanada, joka loppuottelussa murjoi Sveitsin Ruotsi oli kolmas. Toki reissuun mahtui paljon muutakin. Hienoja retkiä merelle, Uuden Seelannin uskomattoman kaunista luontoa, paljon lampaita, konsulin vastaanotto Dunedinissa jne. Mutta se onkin sitten kokonaan toinen stoori. Vielä 80-luvulla suomalaiset harvalukuiset curling-turnaukset olivat keskittyneet Hyvinkäälle. 90-luku tarjosi uusia paikkakuntia yleisille turnauksille kun esimerkiksi Vantaan Myyrmäessä aloitettiin Myyrmäki-cup ja ainoastaan Hyvinkäällä järjestetty SM-cup muuttui eri paikkakuntia kiertäväksi turnaukseksi. Merkille pantavaa oli myös se, että suomalainen curling-yhteisö siinä sivussa oli alkanut jakautua kahteen leiriin. Oli nuoret, melko tosissaan lajiin panostavat, huipulle nousseet joukkueet sekä sitten se rennommin lajiin suhtautuva vanhempi kaarti. Lisäksi tämä nuorempi polvi osallistui enenevässä määrin luottamustehtäviin seura- ja liittotasolla. Hiljalleen alkoi siis syntyä tilausta vanhemman harrastajakunnan omalle turnaus- ja kilpatoiminnalle. Lajin parissa 70-luvun alkupuolelta alkaen ollut Jorma Mäkelä muistelee, että puolileikillään joku 90-luvulla silloin tällöin totesi, että pitäisiköhän senioreille järjestää omat kisat, kun alkaa tämä kilpailu mennä monilla liian totiseksi. Ja kun pinnan alla alkaa riittävästi kyteä niin aina joku lopulta puhaltaa ideat liekkiinsä. Aluksi Myyrmäessä käynnistyi epävirallinen seniorien mestaruuskisa jo paria vuotta aiemmin ennen kuin Vierumäellä aloitettiin liiton alainen, virallinen SM-sarja. Ikäraja oli ensi alkuun 45 vuotta, joka nostettiin vuonna kansainvälisten sääntöjen mukaiseksi eli 50 ikävuoteen. Ikärajojen eroavaisuuksista johtuen vuosina 2003 ja 2004 pelattiin omat karsinnat 50 vuotta täyttäneille MM-kisoja ajatellen. Ensimmäiset senioreiden MM-kisat pidettiin vuonna 2002 ja Suomi on ollut mukana vuodesta 2003 lähtien. Seniorikisojen yksi ahkerimmista koluajista, Mauno Nummila leipoi itsestään niin sanotusti tuplamestarin vuonna 2003, kun hän oli voittamassa 45 ja 50 vuotta täyttäneissä mestaruudet. Nummila on muutenkin menestynein pelaaja otettuaan jo viisi mestaruutta. Ensimmäinen tuli Tapio Juntusen riveissä vuonna 2000 ja kaksi viimeisintä mestaruutta ovat tulleet tältä ja edelliskaudelta. Naiset eivät ole pelanneet omaa seniorisarjaa, mutta MM-kisoihin on osallistuttu kolmesti vuodesta 2005 alkaen. Paras sijoitus on ollut Helena Timosen kipparoiman joukkueen neljäs sija vuonna Seniorisarja on koettu mukavaksi tapahtumaksi, joka kokoaa vuosittain noin kymmenkunta joukkuetta ympäri Suomen pelaamaan ja ennen kaikkea viihtymään yhdessä. Jorma Mäkelä ja Mauno Nummila, jotka ovat kumpikin osallistuneet joka vuosi, kuvailevat kisoja varsin positiiviseksi tapahtumaksi. Vaikka erillistä bankettia tai illanviettoa ei viralliselta taholta vielä kertaakaan ole järjestetty, niin kyllä porukka on toisensa löytäneet ja aina on ollut aikaa vaihtaa kuulumisia, herrat toteavat. Seniorikisoista on kehkeytynyt monelle varttuneemmalle harrastajalle kauden ehdoton kohokohta ja osalle ainoa turnaus koko kaudella. Seniorien Suomen mestarit löytyvät listattuina Liiton sivuilta: fi/fi/kilpailut/arkisto/sm Tommi Häti\n6 S U O M E N C U R L I N G L E H T I CURLING H E I N Ä K U U Photo: Katja Kiiskinen Tunnelmia kauden ajalta ennen MM-kisoja Kiiskisen joukkueen kausi ennen huhtikuun MM-kisoja oli vaihteleva. Syyskaudella joukkue esitti vahvoja otteita sekä Suomessa että kansainvälisillä jäillä. Olympiapaikkaa ajatellen kansainvälisistä suorituksista tärkeimmiksi nousivat luonnollisesti Ruotsin Örnsköldsvikissä joulukuussa 2008 pelatut EM-kilpailut. Siellä joukkue kulki rankan tien B-sarjan voittoon palauttaen Suomen A-sarjaan kaudeksi 09-10, ja mikä tärkeintä, joukkue onnistui kukistamaan kotijoukkue Ruotsin haastepeleissä, jotka ratkaisivat viimeisen MM-kisoihin lähtijän. Suomi hankki siis paikan Monctonin MM-kisoihin ja säilytti täten mahdollisuuden olympiapaikan saavuttamiseen. Suomen pahimmat haastajat olympiapaikkaa ajatellen olivat Tanska, Kiina ja Ruotsi. Vaikka Ruotsi jäikin ulos MMkisoista, sillä oli kuitenkin vielä mahdollisuus olympialaisiin riippuen siitä, miten muut sen kanssa paikasta kamppailevat joukkueet pärjäisivät. Ennen kisoja tehtyjen laskelmien mukaan Suomen olisi pitänyt sijoittautua 7. sijalle Monctonin MMkisoissa varmistaakseen itselleen olympiapaikan. Myös 8. sijalla kisapaikka olisi ollut mahdollinen, mutta silloin myös muiden maiden suorituksilla olisi ollut Suomen kannalta merkitystä. Likimain täydellisen EM-suorituksen jälkeen Kiiskisen joukkueen suoritukset takkusivat kotimaan jäillä ja he joutuivat lopulta tyytymään SM-pronssiin Tomi Rantamäen ja Aku Kausteen joukkueiden viedessä kirkkaammat mitalit. Siitä huolimatta joukkue piti yllä reipasta peli- ja harjoittelutahtia koko kevään ajan, joten Kanadan koneeseen noustessaan joukkue tiesi valmistautuneensa kisoihin parhaansa mukaan. Kohti Kanadaa Itse MM-kilpailut alkoivat 2.4., mutta joukkue suuntasi lammikon toiselle puolelle jo Suomea Monctonissa edustaneeseen kokoonpanoon kuului Juha Pekaristo (alt), Jari Rouvinen (1st), Jani Sullanmaa (2nd), Teemu Salo (3rd) ja Kalle Kiiskinen (skip), sekä valmentaja Paavo Kuosmanen ja Suomen Curlingliiton puheenjohtaja Olli Rissanen. Ennen MM-kisojen alkua joukkue oli kutsuttu harjoitusleirille Nova Scotian viereiseen provinssiin, pikkukaupunkiin nimeltä Amherst. Pojat saivatkin jääaikaa päivisin noin 6 tuntia pelailun ja tiukan treenailun merkeissä. Aitoon kanadalaiseen tapaan koko curlingklubi otti joukkueen innolla vastaan ja huolehti siitä, että pojilla riitti puuhaa myös jään ulkopuolella. Päivittäinen ilmainen lounas oli taattu paikallisessa hampurilaisravintolassa, jonka omistaja sattui itsekin olemaan innokas lajin harrastaja. Ennen Monctoniin lähtöä keskiviikkoillan juhlissa paikalla oli kaupungin kerma kaupunginjohtajaa myöten, ja joukkueelle myönnettiin Amherstin perinteinen Hauskanpidon diplomi. Myöntöperusteet eivät ole allekirjoittaneelle vielä aivan selvillä... Harjaajat lämpöisenä Monctonissa Monctonissa poikia odottivat perjantain spektaakkelimaiset yli kahden tunnin avajaiset, ja curlinghallille hieman epätyypillisesti lähes +28 asteen sisälämpötilat. Curlingharrastajalle ei varmaan ole tarpeen huomauttaa, että jään kannalta tällaiset lämpötilat eivät ole varsinaisesti ideaaleja. Kun kaksi Suomen Curlingliiton mediaedustajaa, Tuomas Vuori ja Katja Kiis-\n7 H E I N Ä K U U CURLING S U O M E N C U R L I N G L E H T I kinen, saapuivat paikalle lauantaina muutaman mutkan jälkeen (= älä koskaan lennä stand by-lennoilla Kanadaan) viimein Monctoniin, heitä oli odottamassa helle sekä Curlingliiton mediaryhmän kolmas edustaja - hallitsevan Suomenmestarijoukkueen kapteeni Tomi Rantamäki kameroineen. Katja Kiiskinen kirjoitteli kisaviikon ajan itse curlingkilpailun ympärillä tapahtuvista asioista Canadian Curling Newsin legendaariseen blogiin ja alkupäivien lämpötilat tarjosivatkin mainiota bloggailumateriaalia kirvoittaen muutamia vertauskuvia Karibian auringosta ja New Orleansin karnevaaleista. Tuomas Vuori kantoi päävastuun siitä, että Suomen pelien käännekohdat sekä pelaajien kommentit peleistä välittyivät myös koti-suomessa kannustavien nähtäväksi. Rantamäki oli paikalla vastaamassa kuvamateriaalista ja hakemassa tuntumaa joukkueisiin ja heidän pelityyliinsä joulukuun 2009 EM-kisoja silmällä pitäen. Helle oli paikalla Monctonin asukkaiden iloksi ja jääntekijöiden kauhuksi. Lauantain lämpötilat hallin sisällä olivat parhaimmillaan (ja pahimmillaan) +25, jonka vuoksi jäätä jouduttiin pitämään -19 asteisena jotta pelaajat eivät päätyisi heiluttelemaan harjojaan vesilammikossa. Kiiskiset nauttimassa Patchin tunnelmasta Photo: Katja Kiiskinen Ensimmäiset pelit jäiden armoilla Suomi kohtasi ensimmäisessä ottelussaan Jiri Snitilin luotsaaman Tsekin joukkueen ja hankalista oloista huolimatta Suomi hoiti ensimmäisestä pelistä kunniakkaasti voiton kotiin. Molemmat joukkueet pelasivat kohtalaisen varovaisesti ja peli kulkikin tasaisissa merkeissä viimeisiin kiviin, ja jopa jatkopäähän asti. Jatkopäästä Kiiskisen joukkue nappasi kaksi pistettä viimeisen kiven turvin ja vei ottelun nimiinsä luvuin 8-6. Kierrosten välissä kisojen pääjääntekijä Hans Wuthrich tiimeineen pörräsi ympäriinsä maantiekiitäjän tavoin tehdessään parhaansa, jotta jää saataisiin pysymään pelikunnossa. Heidän epäonnekseen Kanada avasi turnauksensa lauantain viimeisellä iltakierroksella, mikä tietysti houkutteli paikalle lähes täyden katsomon. Jääryhmän yrityksistä huolimatta jää kärsi korkeista ilman lämpötiloista ja pelin jälkeen Suomen pelaajan kuultiinkin tokaisevan: Anna mulle #% # lapio, ni kyllä mä harjaan!. Suomi kohtasi illan pelissä Thomas Ulsrudin kipparoiman kivenkovan Norjan joukkueen ja loppulukemat kirjattiinkin selvästi Norjalle. Selkeistä lukemista huolimatta Suomella oli pelin aikana muutamia hyviä paikkoja pisteiden tekoon, mutta viimeinen terä jäi uupumaan. Yleisön läheisyydessä sijainnut reunarata kärsi erityisesti korkeista lämpötiloista ja sai myös kapteeni Ulsrudin pyörittelemään päätään. Näissä trooppisissa oloissa kanssapelaajia ilahdutti sekä huvitti Suomen kolmosheittäjä Teemu Salon haluttomuus luopua pipostaan. Tunnelma viilenee sekä jäällä että hallissa Sunnuntai toi helpotusta sekä jääntekijöille että pelaajille. Yön aikana viilentynyt sää sekä halliin kattoon tökityt reiät olivat laskeneet hallin lämpötilan jo alle +20 asteen. Vähitellen päästiin siis palaamaan lähes normaaliin jäänhoitorutiiniin ja pelaajatkin joutuivat kantamaan vähemmän huolta jääolosuhteista. Jään aiheuttamien hankaluuksien vähentyessä Suomen joukkueen suoritusten hienoinen epätasaisuus korostui tulevissa peleissä. Toisen päivän ensimmäisessä pelissä vastaan asettui Tanskan kokenut joukkue. Suomen hapuilusta huolimatta peli pysyi tasaisena yllättävän pitkään, mutta Tanska vei lopulta ottelun luvuin 7-5. Seuraavassa pelissä Suomi kohtasi lopulta maailmanmestaruudenkin voittaneen David Murdochin Skotlannin joukkueen ja paljon tasaisemmista otteista huolimatta Skotlannin ajoittain lähes täydellinen peli ei jättänyt Suomelle mahdollisuuksia ottelun voittamiseen. Kiiskinen tiivisti pelin ongelmat ottelun jälkeen: Kyllä tällaisia joukkueita vastaan pitää onnistua kahdeksan heittoa joka päässä, mikäli haluaa ottaa enemmän pisteitä kuin sen yhden aina vikalla. Skotlanti onnistui tosi hyvin aina purkamaan tilanteet, joissa onnistuttiin luomaan painetta. Maanantaina toisessa pelissä Japania vastaan samat ongelmat jatkuivat. Vaikka joukkue esittikin selkeästi viikon parasta ja tasaisinta peliään, ottelu kaatui kuitenkin lopulta siihen, että ne tärkeimmät onnistumiset oikeaan aikaan jäivät puuttumaan. Mediapenkiltä katsottuna näytti siltä, että alkuturneen tasaiset ottelut, joiden voittaminen olisi ollut terävällä pelillä omissa käsissä, jättivät joukkueeseen jälkeensä. Tiistaina joukkueen tunnelma vaikutti ahdistuneelta ja harjanvarressa näkyi turhaa puristamista, koska alun tappiot tarkoittivat pakkovoittoja loppuviikon peleissä, vaikka vastustajat tuntuivat kovenevan peli peliltä. Tiistaipäivä kokonaisuudessaan vaikuttikin olevan jonkinlainen käännekohta turnauksessa. Suomi kärsi selkeän tappion sekä Saksalle että Ranskalle, koska jälleen ajoittain tasaiset heitot ja hyvä pelin rakentelu kaatuivat jossain vaiheessa peliä katastrofiheittoon, johon vastustajat yleensä vielä vastasivat täydellisellä onnistumisella. Jääolot oli tiistaihin mennessä saatu jo arvokisakuntoon, vaikka halli olikin koko viikon tavallista lämpöisempi. Tähän luonnollisesti vaikuttivat myös ne muutama tuhatta katsojaa, jotka istuivat katsomossa joka kierroksella. Piippuhyllyllä selostaneet kanadalaisen nettipalvelu CurlTV:n pojat saivat nauttia helteistä koko viikon ja vetivätkin turnauksen läpi erilaisissa, toinen toistansa värikkäämmissä boksereissa ja shortseissa. Tiistaista eteenpäin vauhti kiihtyi myös kanadalaisen olutmerkin Keith s Alexanderin sponsoroimassa Keith s Patch ssa, joka tarjosi korkeatasoista livesoitantaa ja jos jonkinlaista kisailua koko viikon ajan. Tiistaina saapui paikalle myös YLE:n reportteri Pe-\n8 S U O M E N C U R L I N G L E H T I CURLING H E I N Ä K U U ter Sjöblom kuvaajansa kera raportoidakseen Suomen poikien loppuviikon otteluista. itselleen luvuin 6-5. Tätä myötä karkasi myös Suomen mahdollisuus edustaa Vancouverin 2010 olympialaisissa. Mediaedustaja Tuomas Vuori Keith s Patch in promoottorina Photo: Katja Kiiskinen Olympiapaikka katkolla Keskiviikko oli merkittävä päivä Suomen olympiahaaveita ajatellen. Peliaikataulu ei tarjonnut apuja tässä suhteessa, sillä vastaan asettui heti aamusta lähes voittamattoman oloinen Kevin Martinin luotsaama Kanadan joukkue. Kanada hallitsikin ottelua alusta alkaen ja oli ottanut ottelun nimiinsä käytännössä jo viidennen pään tauolle mentäessä. Tämän vuoksi illan USA-ottelu muuttui ratkaisevaksi olympiapaikkaa ajatellen. Jos Suomi voittaisi, mahdollisuus olympiapaikkaan säilyisi. Tappio tarkoittaisi olympiahaaveen hautaamista. John Shusterin komentama USA oli ollut Suomen tapaan hieman ailahteleva läpi turnauksen, mutta oli kuitenkin onnistunut keräämään muutaman voiton viikon ajalta. Peli kulki tasaisissa merkeissä viimeiseen päähän asti ja Suomi ylsi suorituksissaan Japani-pelin tasolle, mutta viimeisessä päässä USA ratkaisi ottelun Torstain pelit Kiinaa ja Sveitsiä vastaan toivat jäälle fiilikseltään vapautuneen Suomen joukkueen. Meininki jäällä oli rennon letkeä, mutta se ei valitettavasti tuonut kaivattua johdonmukaisuutta pelisuorituksiin. Myös torstain peleistä kirjattiin Suomelle tappiot, vaikka Kiiskinen väläyttelikin mainioita henkilökohtaisia suorituksia viimeisillä kivillään, ja onnistui pitämään Suomen mukana molemmissa peleissä varsin pitkään Summa summarum Kapteeni Kalle Kiiskinen pohti turnauksessa kohdattuja ongelmia sekä Suomen curlingin tilannetta yleisesti monelta kantilta viimeisen pelin jälkeen. Näiden yksittäisten MM-kisojen suurimmaksi ongelmaksi nousi heittovarmuus. Se ei riittänyt muiden maiden parhaita joukkueita vastaan, sillä taso on noussut kauttaaltaan vuosi vuodelta. Myös Kiina ja Japa-\n9 H E I N Ä K U U CURLING S U O M E N C U R L I N G L E H T I CurlTV:n pojat piippuhyllyn kuumuudessa ni ovat kehittyneet joka osa-alueella niin paljon, että niiltäkään joukkueilta ei ole enää helppoja voittoja saatavissa. Samaan hengenvetoon on sanottava, että jos joukkueen heittovarmuus olisi ollut samaa luokkaa kuin joulukuun EM-kisoissa, niin Kiiskisenkin mukaan liput Vancouveriin Suomelle olisi hommattu. Valitettavasti joukkue ei onnistunut löytämään parasta teräänsä oikeaan aikaan ja tällä kertaa se maksoi Suomelle olympiapaikan. Syitä ailahtelevaan pelisuoritukseen on vaikea eritellä. Harjoituksen puutteesta joukkuetta ei suinkaan voi syyttää ja kisoja edeltänyt leiri Amherstissa tarjosi myös mahdollisuuden saada nopeat ja nostavat jääolot haltuun. Suomen joukkue banketissa rankan viikon jälkeen Suomen curlingin yleistilanteen Kiiskinen kiteytti seuraavasti: Jos tulevaisuutta katsotaan, niin ei tämä Suomen kannalta hyvältä näytä. Halleja, harrastajia ja huippujoukkueita kaivattaisiin Suomeen lisää, muuten me pudotaan tästä junasta pois. Tähän on helppo kisoja seuranneenakin yhtyä. Jokaisen kisoihin osallistuneen maan ammattimaista peli- ja valmennusotetta seuratessa oli mahdotonta olla huomaamatta kuinka paljon taktista ja teknistä tietotaitoa Suomesta puuttuu. Sitä löytyy vain harvoilta paljon panostaneilta, kansainvälisesti kokeneilta pelaajilta ja tämän tiedon jakaminen harrastajien tai edes nykyisten edustusjoukkueiden keskuuteen ei voi jäädä vain heidän harteille. Photo: Katja Kiiskinen Photo: Katja Kiiskinen Odotusten, paineiden ja lajin julkisuudenkin kasvaessa myös henkisen puolen valmennukselle tulisi antaa sille kuuluva arvo korokkeilla seisovien joukkueiden taustajoukoista löytyy poikkeuksetta fysioterapeutin lisäksi mentaalivalmentaja, joka on ehdottoman tärkeä etenkin silloin kun hankala alku turnauksessa haastaa joukkueen pelaajien itseluottamusta. Tällainen asiantuntija olisi mahdollista palkata myös curlingin ulkopuolelta, sillä myös muissa lajeissa valmentanut henkilö ymmärtää urheilijaan yleisesti kohdistuvat paineet ja odotukset. Henkilökohtaisesti näkisin, että tällainen apukeino olisi ainakin kokeilemisen ja panostuksen arvoinen myös suomalaisessa curlingissa, sillä teknisen harjoittelun tai osaamisen puutteeseen ei tämänkään edustusjoukkueen suoritus kaatunut. Katja Kiiskinen\n10 10 S U O M E N C U R L I N G L E H T I CURLING H E I N Ä K U U OYS sairaaloiden mestariksi OYS hallitsi alkusarjaa voittamalla kaikki pelit. Sama tahti jatkui finaalissa, jossa Joensuu antoi oululaisille tiukan vastuksen, mutta taipui lopulta numeroin 5-8. Joensuu jatkoi mitaliputkeaan ottamalla hopeaa kahden pronssin jatkoksi. Pronssimitalit lähtivät tällä erää TAYS:in matkassa Tampereelle. Pronssiottelussa tamperelaiset kaatoivat Marian sairaalan 7-4. Viimeisessä sijoitusottelussa sijoista 5-6 Lahti kaatoi Kotkan numeroin 9-8. Photo: Larry Gregorwich Kolmatta kertaa pelatussa sairaaloiden kisoissa pelien taso on parantunut vuosittain. Tänä vuonna pelattiin Kangasniemellä erinomaisissa olosuhteissa ja paikallisen curlingseuran avustamana. Mika Ollikainen oli loihtinut uskomattoman hyvän jään, joten menestys ei ainakaan olosuhteista ollut kiinni. Erityiset kiitokset Mikalle jään kunnosta ja sen tekemisestä. Pelin asu, niin kuin peli henki, on aina rento Keskussairaaloiden kolmannet curlingin SM.kisat pelattiin tänä vuonna Kangasniemellä. Mestaruuden vei jälleen uusi joukkue, kun Oulun yliopistollinen sairaala korjasi voiton ensikertalaisena ja vieläpä puhtaalla pelillä. Turnauksen osallistujamääräksi on vakiintunut kuusi joukkuetta, mutta lisää joukkueita mahtuu mukaan. Oulun mestaruus ensikertalaisena osoittaa, että menestyä voi, kun lähtee mukaan. Lisää tietoa turnauksesta löytyy osoitteesta www. smkisat.net Pasi Mäki\n11 H E I N Ä K U U CURLING S U O M E N C U R L I N G L E H T I 11 Kommentti Vielä menneestä kaudesta Onneksi olkoon Tomi, Timo, Jermu ja Lauri! Tätä kirjoittaessani istuskelen shortseissa pihanurmikollani nautiskellen kesäauringosta, funtsaillen Tomin kommentteja ja pressan juttua curlinglehdessä ja ehkä jopa pientä mielihyvää tuntien sitä, että pelikausi on minun osaltani paketissa. Omassa osuudessaan Rantamäki kertaili aikaisempia vaikeuksiaan joukkueen kasaamisessa. Yksi syy on ollut se minun mielestäni että jengiin on tullut hyvinkääläisiä pelaajia, joiden ajatusmaailma ei curlingissa toiminut niinkuin Tomin ja liian nopeita johtopäätöksiä tehtiin... (ihan pointtina vaan, että miksiköhän, aina kun kehun pikkaisenkin stadin (Helsinki) suuntaan, hyvinkääläisten huippupelaajien huulille ilmestyy sellainen tietynlainen hymynkare). Curlinglehteä lukiessani tuli väkisinkin vielä mieleen ne kaksi peliä, jotka näin Rantamäen ja Kiiskisen välillä. Ihmettelin kovasti sitä, että Kalle lähti muistaakseni molemmissa matseissa heti ekasta päästä lähtien pelaamaan härdelliä. Teknisesti parempana joukkueena mielestäni puolustava pelityyli olisi sopinut paremmin: pelataan poistoja, pidetään pesä avoimena ja kyttäillään sopivaa iskun paikkaa niinkuin M15 aikanaan. Onnittelut myös Joonakselle (Hellevaara)! Toivottavasti jengisi pysyy pääpiirteittäin kasassa. Mutta missä (mistä) pressan mainitsema osaava valmennus? Valmennus on muutakin kuin sitä, että joku vaan lähtee junioreiden kanssa kisoihin mukaan. Mika Ollikainen teki tosiaan mahtavaa duunia kauden aikana. Unohtaa ei sovi nousevaa tähteä Leo Mäkelää! Naisten puolella vielä onnittelut Ellenille ja muille likoille. Käväisipä mielessä, että mitenkähän jonkinlaisen paluun jäille tehnyt Jaana Hämäläinen Jussin mielestä Suomen paras naispelaaja tällä hetkellä sopeutuisi johonkin porukkaan. Mutta siinä taitaa olla pelaamista riittämiin kun pelaa UPN:n kanssa näitä mixed-juttuja. Ihminen muuttuu, kun tulee ikää lisää. Nuorempana Jussikin usein, kun oli tarjolla kaksi vaihtoehtoa määris tai poisto, joista edellinen vaihtoehto olisi ollut suositeltavampi valitsi poistoheiton. Nykyäänhän Jussi suorastaan rakastaa määrispeliä! Muuten olen sitä mieltä, että en tykkää Double Mixedistä. Kesäisin ajatuksin, Jussi Hemppa Heinonen vuotta 10 sitten Tommi Häti Kevätkausi 1999 tarjosi ensimmäistä kertaa järjestetyn SM-sarjan huipennuksen Vierumäen urheiluopistolla. Samassa paikassa ratkottiin myös ensimmäistä kertaa seniorien virallinen mestaruus. Mestaruudet menivät kaikissa sarjoissa Hyvinkäälle. SM-sarjan aloittaminen kaudella oli merkittävä edistysaskel suomalaisessa curlingissa. Mestaruudet oli ratkaistu 80-luvun alkupuolelta alkaen yhden viikonlopun cupturnauksilla. Jäät olivat käytännössä melko heikkotasoisia ja kelvollisia kivisarjoja oli tarjolla ainoastaan kahdet. Näin ollen oli luonteva tarve kehittää hieman jalostetumpi versio, jossa joukkueiden taidot pääsisivät paremmin oikeuksiinsa. Ajatus omasta SM-sarjasta oli läpi 90-luvun nostettu silloin tällöin keskusteluun, mutta moiset ideat ammuttiin aina alas utopistisina haihatteluina. Radikaaleimmat olivat viemässä SM-cupin jopa lahden taakse Ruotsiin, jossa olisi ollut tarjolla kunnon jäät ja kivet. Lopulta muutoksen mahdollisti Vierumäen kanssa aloitettu yhteistyö kaudella , jolloin turnaukset voitiin järjestää opiston toisessa harjoitteluhallissa. Sarja vietiin läpi neljän naisjoukkueen ja kuuden miesjoukkueen voimin. Lisäksi miehillä oli vielä erikseen 1. divisioona. Joka turnauksen jälkeen miesten sarjan kaksi heikointa karsivat divisioonan kahta parasta vastaa. Näin oli läpi kauden pientä vaihtuvuutta miesten sarjoissa. Mestaruudet menivät ennakkosuosikeille eli Anne Malmin ja Markku Uusipaavalniemen joukkueille. Seniorien mestaruudet ratkottiin myös Vierumäellä ja mestaruuden otti Pekka Pekariston joukkue (seniorikisoista lisää sivulla 5). Erikoinen piirre oli että voittajajoukkueen Pekariston ja Jorma Mäkelän pojat olivat voittamassa samana vuonna myös Suomen mestaruuksia. Juha Pekaristo junioreissa ja Wille Mäkelä miehissä. SM-cup Joensuussa Joensuu oli jo kerran aiemmin järjestänyt SMcupin vuonna 1994, ja nyt viisi vuotta myöhemmin oli jälleen kaupungissa koolla Suomen parhaimmisto, niin miehissä kuin naisissakin. Erikoisuutena mainittakoon että näihin kisoihin tultiin etelästä omalla tilausbussilla, kun pääkaupunkiseudun ja Hyvinkää kymmenkunta joukkuetta yhdisti voimansa. Turnauksen tuleva voittajajoukkue jopa yöpyi bussissa ensimmäisen yön jäähallin parkkipaikalla. Turnausta hieman varjosti muutamien miesjoukkueiden parissa vellonut sitkeä vatsatautiepidemia, mikä luonnollisesti verotti kokoonpanoja. Itse turnaus sujui pelien osalta ilman suurempia yllätyksiä. Tuleviin MM-kisoihin kovaa vauhtia valmistautuneet Anne Malmin ja Markku Uusipaavalniemen joukkueet veivät odotetusti pääpotit Hyvinkäälle. Wille Mäkelä toimi menestyksekkäästi joukkueensa kapteenina kun Markku oli jo lähtenyt Kanadaan harjoittelemaan tulevia MM-kisoja silmällä pitäen. Juniorit PM-kisat käytiin Tanskassa Tårnbyssä. Suomen värejä edusti hienosti Mikko Saastamoisen joensuulaisjoukkue yltäen hopealle. Suomen mestaruus meni Juha Pekariston hyvinkääläisjoukkueelle. Hampurissa käydyissä MM-karsinnoissa Suomea edusti Aku Kausteen vantaalaisjoukkue. Sijoitukseksi tuli viides tila. MM-kisoissa skotit yllättivät Kanadan MM-kisat järjestettiin lajin mahtimaassa Kanadassa, Saint Johnissa. Suomi oli mukavasti sujuneiden EM-kisojen tuloksena mukana niin miehissä kuin naisissakin. Tuolloin voitiin puhua maamme vakiinnuttaneen paikkansa kymmenen maan MM-kisoihin. Miesten puolella oli jopa hienoisia toiveita edellisvuoden yllätysmitalin uusimisesta. Suomalaisesitykset jäivät turnauksessa kuitenkin melko vaisuiksi. Anne Malmin johdolla yhdeksästä pelistä kirposi ainoastaan kolme voittoa ja sijoitus oli kahdeksas. Markku Uusipaavalniemen miesjoukkueella oli kohtalona sama sijoitus ottelusaldolla neljä voittoa ja viisi tappiota. Valopilkkuna mainittakoon Suomen nuijineen turnauksen lopulta nimiinsä vieneen Hammy McMillanin Skotlannin. Turnauksessa Hammy McMillan toteutti unelmansa ja sai lukuisten Euroopan mestaruuksien jatkoksi vihdoin myös MM-kullan. Finaalissa kaatui täpärästi isäntämaa Kanada (Jeff Staughton). Naisten puolella juhli Ruotsi Elisabet Gustafsonin johdolla.\n12 12 S U O M E N C U R L I N G L E H T I CURLING H E I N Ä K U U WMDCC 2009 Matka alkoi rennoissa tunnelmissa, lento oli ajoitettu puolille päivin, joten aamu-uninen Jaanakin sai nukkua tarpeeksi. Parivaljakko Uusipaavalniemi & Hämäläinen olivat lähdössä tällä kertaa ihan kahdestaan kisareissuun Italian MM-kisoihin, sillä toinen puolisko mixed-joukkueesta, Kirsi ja Paavo sekä valmentaja, maskotti ja muu kannustustiimi jäivät kotikamaralle, niinpä pärjättävä oli omillaan. Edessä olivat Jaanalle ensimmäiset mixed double -pelimuodon kansainväliset arvokisat. Suomen SM-kisat oli onneksi pelattu vain hetkeä aiemmin, joten hyvää treeniä ja pelejä oli takana ja kisafiilikset korkealla. Tavoitteita ei kuitenkaan haluttu asettaa liian korkealle, olihan nyt tosiaan paljon tuntematonta edessä, niin pelimuodon kuin yhteispelin osalta. Kisoihin osallistui kaikkiaan 24 maata, joiden joukossa maajoukkueiden kovimpia kärkinimiä, olympiamitalisteja ja ammattilaisiakin. Idästä saatiin mukaan Australian ja Uuden Seelannin lisäksi Korea, Kiina ja Japani, lännestä USA ja Kanada sekä tietenkin Euroopan vakiomaat. Nöyrästi, mutta ilon kautta päätettiin lähteä katsomaan kuinka pitkälle taidot riittävät. Matkareitti kulki jälleen Münchenin kautta, josta tuttuun tapaan vuokrattiin auto ja lähdettiin ylittämään vuoria Itävallan läpi kohti Pohjois-Italian Dolomiitteja. Viiden tunnin ajomatka sujui leppoisasti aurinkoisissa merkeissä ja perille henkeäsalpaavan upeaan, keväiseen Cortinaan saavuttiin illalla noin yhdeksän maissa. Suuntasimme väsymyksestä huolimatta suoraan jäähallille, tavoitteena päästä nuuskimaan kivisarjoja, mutta paikalla olleet jääntekijät olivat tiukkana ja heiltä herui vain pieni vinkki kivisarjasta. Huhujen mukaan kaikki sarjat olisivat olleet telakalla Skotlannissa tarkastettavana ja tuunattavana, joten vanhoista sarjamerkinnöistä ei olisi apua kuitenkaan. Jouduimme tyytymään muiden paikalle saapuneiden pelaajien kanssa hienojen olosuhteiden ihasteluun. Cortina hioi ja harjoitteli isännän rooliaan vuoden 2010 miesten MM-kisoja varten, joten kaikki järjestelyt yksityiskohtia myöten oli viimeisen päälle mietitty. Koko kisojen ajan saimme nauttia varsin loistavista jääolosuhteista ja isojen kisojen tunnusta seremonioita myöten. Apartamentomme viereisestä Via Di Cadoren kylästä löytyi pienen etsinnän ja kyselyn jälkeen ja iloksemme saimme todeta olevamme alkureissun ajan koko hotellin ainoat asukkaat. Huoneistokin oli kodikas; keittiö-olohuone -yhdistelmä, kaksi makuuhuonetta ja suihkutilat. Keittiövuorot jaettiin sovussa ja selkeästi, Jaana kokkaa, Jussi tiskaa. Tällä haluttiin varmistaa joukkueen muonituksen onnistuminen edes teoriassa. Pasta ja prosciutto alkoivat loppureissusta tulla korvista, joten päätimme yksissä tuumin siirtyä puolessa välissä kisoja osittaiseen ulkoruokintaan. Lauantai-aamuna paljastui unohdus nro 1/186. Tämä olikin se pahin niistä kaikista, joita koko viikon dementiasta kärsineelle joukkueellemme sattui kerta toisensa jälkeen. Jaanalla meni aamukahvit väärään kurkkuun, kun Jussi ähkäisi pakokauhun vallassa kesken aamupalan, että missä helv.meidän harjat on?! Samassa sekunnissa kummallekin valkeni, että Münchenin lentokentältä oli lähdetty kovin tohkeissaan laukkujen kanssa liikkeelle, mutta kummallekaan ei ollut tullut mieleen poimia hihnalta harjakassia mukaan! Eikä kumpikaan ollut ihmetellyt puuttuvaa harjakassia autoa pakatessa, Tarinoita Monctonin MM-kisojen kulissien takaa MM-kisat pelattiin 50. kertaa ja järjestelyt olivat sen mukaiset. Vapaaehtoisia oli värvätty 500, joista jokainen valitiin edellisenä kesänä jätetyn hakemuksen perusteella. Lisäksi jokainen vapaaehtoinen maksoi 100 CAD mahdollisuudesta toimia vapaaehtoisena. Avajaisseremonia kesti puuduttavat kolme tuntia, mitä edelsi alkuvastaanotto sekä illallinen puheineen ja joukkueiden esittelyineen. Melkein kokonainen työpäivä siis. Itse pääsin seuraamaan avajaisseremoniaa jäällä istuen ja esiintyjiä väistellen. Lämpötila jäällä nousi illan aikana 20 C- asteeseen, joten kylmä tuli vasta parin tunnin istuskelun jälkeen ja kävin vaihteeksi seuraamassa tapahtumia verhojen takana, missä esiintyjät valmistautuivat. Avajaisseremonian lämpöpiikki aiheutti ongelmia jäämestari Hans Wuetrichille. Seuraavana päivänä alkaneissa peleissä koettiinkin yllätyksiä, kun jää ei ollut huippukunnossaan. Pikapäätöksellä halliin puhkottiin suuria reikiä, vedettiin ylimääräisiä ilmastointikanavia ja asennettiin lisää ilmankuivatuslaitteita. Loppuviikoksi jäät saatiin hyvään kuntoon. Kisojen tunnelma oli intensiivinen. Katsomo eli peleissä mukana ja piti välillä huumaavaa meteliä. Kaikkien maiden hyville suorituksille annettiin raikuvat aplodit, yleisö oli hyvin asiantuntevaa. Viikon aikana katsojia oli kaikkiaan Eurooppalaiseen makuun outoa oli se, että jopa Kanadan vastustajan suorituksen aikana tai juuri ennen suoritusta yleisö piti meteliä. Toisaalta aina ennen Kanadan kapteenin Kevin Martinin suoritusta yleisö taputti rytmikkäästi ja piti suurta meteliä. Saattoi tuoda hieman paineita sekin. Turnaus oli suuri show silläkin tavalla, että jokainen pelikierros aloitettiin kuuluttajan esityksellä, joka toi mieleen vapaapainiottelut tai vähintään nyrkkeilykuulutukset maustettuna dannykayemaisella huumorilla. Loppuviikosta kuuluttajalle sattui tahaton moka, kun hän kuulutti Kanadan joukueen jäälle. Kapteeni Kevin Martin sai kuuluttajan suussa nimekseen Kevin Howard. Tämä johtui luultavasti siitä, että vastustajan Sveitsin valmentajana toimi kanadalainen Russ Howard. Kaikki joukkueet ja liittojen edustajat oli majoitettu samaan hotelliin. Kuljetukset hotellin ja hallin välillä sujuivat joustavasti. Kisojen sponsori oli luovuttanut kisaorganisaation käyttöön kymmeniä 7- hengen Ford Flex -tila-autoja. Niitä kulki noin viiden minuutin välein, joten kyydin sai käytännössä melkein milloin vain. Eräs ja\n13 H E I N Ä K U U CURLING S U O M E N C U R L I N G L E H T I 13 ei jäähallilla, ei autoa purkaessa, eikä edes laukkuja hotellilla purkaessa. Harjat tosiaankin olivat kokonaan toisessa maassa ja harjoitukset olivat alkamassa tunnin päästä. Samalla kun nauroimme kyyneleet silmistä tyrskyen koomista amatööritouhuamme, Jussi osoitti loistavaa kriisitilanteen hallintaa tarttumalla välittömästi luuriin ja pyytämällä päätuomari Eevalta apua paitsi lainaharjojen pikaiseksi saamiseksi, myös kentällä makaavien harjojen saamiseksi joko Cortinaan tai takaisin Suomeen. Päädyimme monen värikkään episodin jälkeen pelaamaan koko kisat läpi Italian miesten maajoukkueen harjoilla ja omat harjamme päätyivät kaiken jälkeen, yllätys yllätys, Zürichiin! Konkaritkin osaa sählätä Treeneissä jään huikea liukkaus aiheutti lisää vatsanväänteitä. Parhaimmillaan - tai pahimmillaan - mentiin jopa 26 sekunnin vauhdilla ja kun Jaana oli vielä laittanut Manniselta lainatut teräslätkät ensimmäistä kertaa alleen, oli määristä lähdettävä heittämään jarrut pohjassa, kaikki mahdolliset ankkurit vedessä. Tuntuma kuitenkin löytyi kun radat tahkottiin läpi, kaikkien ratojen kivet videoitiin aina niin avuliaan Eestin joukkueen avustuksella (heillä oli mukana oma fysioterapeutti, jonka palveluksia lainasimme ahkerasti läpi kisojen) ja kun kivien heittojärjestyksetkin saatiin hotellilla kaavioihin, niin seuraavan päivän ensimmäiseen peliin lähdettiin hyvällä fiiliksellä, intoa piukassa ja ne italialaiset harjat tanassa. Luulot pois heti alkumetreillä. Vastassa oli heti ensimmäiseksi aina kunnioitusta herättävä Kanada, kuinkas muuten. Ensimmäinen peli menee tunnetusti aina vähän jäätä ja kisoja ihmetellessä, joten Kanada oli sinänsä mieluinen vastus, eipä menisi mahdollinen Kanada-pelin häviö hukkaan kun se olisi joka tapauksessa mitä todennäköisimmin tiedossa. Ja näin kävikin, mutta voi jestas millä pelillä. Häpeän puna poskilla ihmettelimme, että ollaanko me joskus aiemmin pelattu tätä peliä?! Kaikki ennakkosuosikin paineet saatiin tehokkaasti karistettua sillä performanssilla pois, joten siitä eteenpäin oli helppo keskittyä mustan hevosen rooliin. Kävimme nopean curlingin pikakurssin kämpillä ja kaivoimme oman pelin takataskusta ja niinpä toisesta pelistä eteenpäin mentiin eikä meinattu. Pilaan teiltä jännityksen kertomalla, että tämän jälkeen seuraavan kerran hävisimme vain ja ainoastaan toisessa tie-breakissa - hopeaa voittaneelle Unkarille semifinaalipaikasta kamppaillessamme! Go Finland! Tulostaulu kertoo peleistä oman tarinansa, mutta yleisesti ottaen keskityimme pelaamaan taktisesti niin paljon määrispainotteista peliä kuin mahdollista ja se osoittautui hyväksi ratkaisuksi. Taktiikasta oltiin täysin yksimielisiä läpi kisojen ja Suomen harmonista ja iloista yhteispeliä tultiin ihan vastustajienkin taholta ihastelemaan. Lähdimme yleensä ensimmäisen/ toisen pään jälkeen takamatkalta kipuamaan kiinni, mutta viimeistään tauon jälkeen olimmekin jo menossa hyvää vauhtia edellä, muutamaa trilleri-peliä lukuun ottamatta. Mm. Skotlantia ja Italiaa vastaan pelasimme juuri sellaiset trilleripelit, jotka ratkesivat vasta viimeisellä heitolla, muuten olimme varman tasaisia. Joitain kohokohtia jäi mieleen peleistä, tässä muutama. Kisan ehdoton uskomatonta-muttatotta -heitto oli Jussin ratsu tiukassa paikassa Skotlantia vastaan. Mahdottomalta näyttänyt tilanne kääntyi päälaelleen, kun Jussi kävi kylmän viileästi nakkaamassa sellaisen poiston, että katsomon kohaus kuului varmaan Müncheniin saakka. Koko pesän edusta oli täysin tukossa, vastustajalla kaksi kiveä täysin muurien takana. Kun Jussin ratsu vastustajan ykköskiven poistamisen jälkeen istahti vielä kolinan päätteeksi itse keskelle nänniä, olisittepa nähneet vastustajan ilmeen. Ja Jussin. Kun sen osaa, niin sen osaa. Englantia vastaan Jaana meditoi itsenä (tai mitä lie sieniä napsinut) sellaiseen tilaan, että heitti pelin joka ikisen aloituskiertonsa täydellisesti kiinni vastustajan aloituksessa asetettuun pesäkiveen! No, yhtä lukuun ottamatta, joka epäonnis- ja edestä kuski kehui autoa, mutta valitti, ettei raaskinut niin kallista autoa itselleen ostaa. Hän oli kovin hämmästynyt kertoessani, että Suomessa samalla hinnalla saa pienen Toyotan. Moni muukin asia paikallisia kuskeja ihmetytti, kun kerroin suomalaisesta curlingista. Miljoonan pelaajan maassa on halleja kaikkialla ja lajissa pyörivät suuret rahat. Siihen sirkukseen verrattuna suomalainen curlingelämä on yhtä mitätön kuin hiekanmuru kanadalaisen curlinghallin parkkipaikalla. Suomalaisten menestys olympialaisissa kuitenkin muistetaan ja pelaajien nimiäkin joku osasi tapailla. Mutta menee kauan ennen kuin seuraavat suomalaispelaajien nimet tunnetaan Kanadassa. Tilastotietoa MM-kisojen 50-vuotisesta historiasta (ennen 2009 kisoja) Eniten osallistumisia: Eigil Ramsfjell, Norja 15 kertaa Pisin peli: 14 päätä Norja-Usa 1971 Suurin voitto: 34-0 Skotlanti-Saksa 1967 Eniten pisteitä pelissä yhteensä: 37-8 Skotlanti-Sveitsi 1965 Eniten nollapäitä yhdessä turnauksessa: 104 vuonna 1974 Eniten nollapäitä yhdessä pelissä: 8, Suomi-Ranska 2-1 vuonna 1988 Eniten mestaruuksia tappiotta: Kanada 10 kertaa (mikään muu maa ei ole pelannut koskaan tappiotta MM-turnausta) Nelinkertaisia voittajia: Randy Ferbey 1989,2002,03,05 Ernie, Arnold ja Garnet Richardson 1959,60,62,63 Eniten voitettuja pelejä: 63 Eigil Ramsfjell, Norja Eniten mestaruuksia: 31 Kanada (seuraavana Ruotsi 5) Eniten voittoja: 406 Kanada (81,5% peleistä) Eniten isännyyksiä: 19 Kanada Kulisseissa kirjoitti Tomi Rantamäki\n14 14 S U O M E N C U R L I N G L E H T I CURLING H E I N Ä K U U tui jäämällä kokonaista 15 cm irti. :) Jussin oli helppo taktikoida tuosta lähtöasetelmasta ja kun Jussillakin heitto kulki, niin Englanti kaatui kevyesti. Jussi muistutti Uuden Seelannin pelissä jälleen, miksi Uusipaavalniemet ovat tunnettuja poistoista heittämällä tällä kertaa triplapoiston ratsulla! Jälleen katsomossa saatiin huokaista äänekkäästi enkä itsekään ihan hiljaa malttanut siinä kohtaa olla. Runkosarjan viimeisessä, erittäin tiukassa pelissä Jaanakin sai ikioman hall-of-fame - heittonsa, kun viimeisellä kivellä oli pakko tulla peittämään nännin keskireikä tilanteessa, jossa nännillä makasi jo vastustajan kivi hyvin piilossa, jättäen tilaa vain heitolle, joka tuntui allekirjoittaneelle täysin mahdottomalta jo teoriassa, saati sitten käytännössä. Jussi totesi viileän rauhallisesti, että nyt menet ja heität sen ja sillä siisti! Poistosta salaa haaveillut Jaana oli pelikaverin vankkumattomasta luottamuksesta niin otettu, että meni ja heitti kädet täristen sen kiven juuri siihen reiälle (tosin täysin coolilta näyttäen kuulemma). Arvatkaa hymyilyttikö? Vastustaja kätteli ja Suomi pääsi suoraan kakkos tie-breakiin! Tässä vaiheessa nekin, jotka olivat epäilleet, alkoivat siirtää vedonlyöntiään Suomen puolelle semifinaalipaikoista. Liekö iskenyt uskonpuute vai kisaväsymys mutta viimeinen pelimme, johon voittoputki sitten lopulta tyssäsi, oli Kanada-pelin tasoinen eli selittämättömän surkea. Kummallakaan meistä ei onnistunut yhtään mikään, ei ennakot, ei heitot, ei edes harjaukset ja koko kisat hyvin menneessä taktiikassakin vähän töpeksittiin Tomi Rantamäki ja Kalle Kiiskinen Curling Golf 2009 mestareiksi Vuoden tauon jälkeen oteltiin jälleen curlingpelaajien golfmestaruudesta. Vihdin Hillside Golf Clubilla hellesäässä käydyn kilpailun voittoon pelasivat Tomi Rantamäki lyöntikilpailussa ja Kalle Kiiskinen pistebogey-sarjassa. Lisähöysteenä järjestetyt lähimmäs lippua- ja pisin drivekilpailut voitti Jari Rouvinen. Kilpailun molempien sarjojen kiertopalkinnoksi Tomi Rantamäki oli lahjoittanut itse puusta valmistamansa palkinnot, joista toisen hän sai heti takaisin kotiin kannettavaksi. Lyöntipelin 10 parasta: 1. Tomi Rantamäki Jari Rouvinen Juha Pekaristo Perttu Piilo Kai Wist Timo Kauste Tuula Merentie Petri Kauste Eero Lehtovaara Jari Laukkanen 95 Kahden tie-breakin kautta itsensä vastaamme kamppaillut Unkari puolestaan jatkoi hyvää tasaista peliään, jota oli pelannut läpi kisojen näyttäen kaikille, että kurinalainen lajiin satsaaminen jo useita vuosia sekä kuukauden harjoittelu Kanadassa juuri ennen kisoja alkoivat kantaa hedelmää. Surkeaan peliin oli toki ikävä lopettaa kisat, mutta siitä huolimatta koko kisojen ajan vallinnut iloinen meininki joukkueessamme jaksoi kantaa loppuun saakka häviöstä huolimatta. Siirryimme siis jatkamaan ilopitoa viihdepuolelle muiden ulkoistettujen joukkueiden kanssa. Kotiin oli harvinaisen haikeaa lähteä. Mieleen jäi niin paljon hauskoja muistoja, huippuna mm. Australian joukkueen järjestämät kotibileet, hilpeät illalliset muiden joukkueiden kanssa, Giao Passon ylitys ja autoilu huikeissa maisemissa, loppubanketti ylhäällä vuorilla (jonne matkattiin toista kilometriä köysiradalla korkeanpaikankammoisen Jaanan riemuksi), Suomen aina niin uskolliset kannustajat, hienot kisajärjestelyt, sekä tietysti onnistuneet pelit ja hyvä pelifiilis. Monia kisoja nähneenä tämä reissu menee allekirjoittaneen top kolmoseen. Jaana Hämäläinen Pistebogey-sarjan 10 parasta: 1. Kalle Kiiskinen Perttu Piilo Tomi Rantamäki Lauri Ikävalko Eero Lehtovaara Tuula Merentie Petri Kauste Timo Kauste Kai Wist Reijo Lindberg 31 Lähimmäs lippua: Jari Rouvinen 2,83 m Pisin drive: Jari Rouvinen 307 m Jermu Pöllänen Leppävirran kesäturnaus Jo perinteeksi muodostunut Leppävirran kesäturnaus oteltiin jälleen juhannusta edeltävänä viikonloppuna. Turnauksen osallistujakaartiin oli soluttautunut suomalaisjoukkueiden lisäksi useita ulkomaalaisjoukkueita Venäjältä ja Latviasta, ja kaukaisimmat pelaajat saapuivat trunaukseen aina Italiasta saakka. Kesäturnauksessa olosuhteet olivat hellejakson myötä tällä kertaa melkoisen haastavat, mutta turnauksen rento ilmapiiri ja otteluiden väliset kylpyhetket sekä maanalaiset hiihtoputken pulkkamäet pitivät hymyt osallistujien suupielissä. Turnauksen voittoon venyi viimeisen ottelun tasapelin myötä Olli Rissasen joukkue, jonka finaalivastus Aku Kausteen joukkue putosi tasapelinsä myötä turnauksen nelossijalle. Jermu Pöllänen Sijat VHCC 2. Ondulat B 3. Mice 4. Sex Time 5. Team Pahl 6. Karhupuiston Pesä 7. HC Kiviaita 8. Team Loimaa 9. Team Ranua 10. Team Luisu\n15 H E I N Ä K U U CURLING S U O M E N C U R L I N G L E H T I 15 Suomen menestysvuodet takanapäin, miten tästä eteenpäin? Arvokisamenestyksellä on suuri välillinen merkitys lajimme harrastajamäärän kasvuun ja sitä kautta harrastusolosuhteiden ja taloudellisten mahdollisuuksien paranemiseen. Olympiamenestys 2006 toi lajin suuren yleisön tietoisuuteen, mikä olisi voinut johtaa siihen että meillä olisi nykyään useita kehittyviä joukkueita tavoittelemassa arvokisaedustusta. Vaan ei ole. Kaiken lisäksi Suomi putosi pois seuraavista olympialaisista. Siitä alkoi analysi ja pohdinta kilpacurlingin nykytasosta Suomessa. Suomen menestys 90-luvun lopulla alkaneeseen miesten menestysjaksoon perustui ainakin seuraaviin asioihin: 1. Edustusjoukkueessa pelasi ihmisiä, joilla oli aikaa panostaa lajiin. Puolet joukkueesta oli hionut tekniikkansa hullunkiilto silmissään huippukuntoon ja joukkue matkusti paljon ulkomailla harjoittelemassa ja pelaamassa. 2. Suomen joukkueella oli käytössään Kanadasta omaksuttuja ajatuksia ja menetelmiä, jotka aluksi toivat kilpailuetua suhteessa muihin Euroopan maihin. 3. Curlingista oli vasta tullut olympialaji ja maiden panostukset edustusjoukkueiden toiminnan kehittämiseen olivat vasta alussa. Kun Suomi putosi puusta, kaikki kävi äkkiä. Vuoden 2009 MM-kisoissa muiden maiden joukkueissa näkyi ammattimaisuus. Joukkueilla oli mukanaan armeija ihmisiä, joiden tehtävänä oli hieroa, ruokkia, paijata, komentaa, järjestää, avustaa jne. Kaikesta päätellen rahaa käytetään paljon. Esimerkiksi Ranskan joukkue vietti MM-kisojen alla kolme kuukautta Kanadassa valmistautumassa kisoihin. Jokainen Ranskan pelaaja saa 1500 kuussa kulukorvausta. Vastaavasti koko Kiinan joukkue pelaa työkseen. Skotlannin joukkueen vuosibudjetti on noin eli noin viisinkertaisesti Suomen Curlingliiton koko budjetin verran. Murros on tapahtunut viimeisten vuosien aikana ja Suomi on käytännössä jäänyt jälkeen muiden maiden kehityksestä. Syitä on monia, mutta ehkä keskeisintä suuressa mittakaavassa on se, että edustusjoukkuetoiminta on ollut joukkueiden omissa käsissä eikä liittotasolta ohjattua ja tuettua kuten muissa maissa. Aikaisempi menestys perustui yhden joukkueen itselleen kerryttämään osaamiseen ja kokemukseen, joka ei ole siirtynyt liiton valmennustoimintaan ja siten laajentanut osaamisen tasoa. Ilmeisesti tietoja ei ole haluttu jakaa siinä pelossa, että joku muu voisi siitä hyötyä. Peliolosuhteiden heikkous on toinen selittävä tekijä. Mahdollisuutemme oli vuosituhannen alussa, jolloin ensimmäinen lämmin curlinghalli valmistui Helsinkiin. Sinne oli alun perin kaavailtu liiton sarja- ja valmennustoimintaa, mutta ne eivät liiton tahdosta huolimatta toteutuneet suunnitellulla tavalla eikä liitolla edelleenkään ole paikkaa, johon se voisi keskittää valmennus- ja kilpailutoimintansa. Kun olosuhteet Suomessa ovat puutteelliset, pitäisi erityisesti panostaa harjoitteluun ja pelaamiseen ulkomailla. Kun viime vuosien edustusjoukkueella ei ole ollut siihen mahdollisuutta työ-, talous- ja perhesyistä, on harjoittelu pitänyt keskittää säiden armoilla oleviin olosuhteisiin. Miten tästä eteenpäin? Muiden maiden valmennuksessa on Olympiakomitean tarjoamalla osaamisella suuri rooli. Valmennus sisältää ainakin seuraavia osa-alueita: Fyysinen valmennus Henkinen valmennus Ravintovalmennus Lajivalmennus Vuonna 2009 Suomen mestaruuden voittaneen uuden edustusjoukkueen yhteydenotto Suomen olympiakomiteaan ei ole poikinut mitään. Curling ei ole siellä nyt prioriteetissä kovin korkealla, vaan kaikki resurssit käytetään seuraavien olympialaisten menestyksen eteen. Miesten edustusjoukkue onkin ottanut ohjat omiin käsiin ja laatinut eri asiantuntijoita kuullen valmistautumissuunnitelman vuoden 2009 EM-kisoihin. Edessä on kaikkien aikojen EM-kisat, sillä sinne lähetetään muista maista huippuunsaviritetyt olympiajoukkueet, joille Suomen kokematon edustusjoukkue on näillä näkymin vain suupala. Miesten edustusjoukkueella on siis vain voitettavaa. Koko valmistautuminen perustuu pienten voittojen polkuun. Ajatuksena on se, että jo pelkkä valmistautuminen kisoihin tuottaa pieniä voittoja kaikille osapuolille. Suurimmaksi voittajaksi halutaan Suomen Curlingliitto, sillä tässä projektissa on tarkoitus ensimmäistä kertaa luoda myös liittotasolla myöhemmin käytettävää valmentautumistietämystä. Alku on lupaava, sillä edustusjoukkueen tueksi ovat jo lupautuneet Euroopan golfvalmentajaksi viime vuonna valittu Timo Rauhala, Kalle Kiiskisen joukkue ja sitä aikaisemmasta edustusjoukkueesta Wille Mäkelä, Jari Laukkanen ja Tommi Häti. Lisäksi allekirjoittanut seurasi MM-kisoissa kaikki pelit sekä haastatteli eri maiden valmentajia ja pelaajia. Itse olympiavoittaja Russ Howard antoi joukkueellemme henkilökohtaiset ohjeensa. Projekti on erittäin haasteellinen. Syksyn budjetti on yli euroa, koska joukkue aikoo pelata viidessä kovassa kansainvälisessä turnauksessa ennen joulukuuta. Hyvänä yhteistyökumppanina on jo alkuvaiheessa Kisakallion urheiluopisto, joka tarjoaa hyvät puitteet joukkueen valmistautumiseen. Voit myös osallistua joukkueen tukemiseen tuomalla työpaikkasi henkilökuntaa tai asiakkaitasi joukkueen järjestämään curlingturnaukseen, joka järjestetään Kisakalliossa Voit seurata edustusjoukkueen valmistautumista kisoihin osoitteessa fi. Nimi ei viittaa itseriittoisuuteen tai ylimielisyyteen vaan siihen nöyryyteen, jolla pieniä voittoja lähdetään hakemaan. Pienet voitot nyt voivat merkitä suuria voittoja Suomelle viiden vuoden päästä. Tule sinäkin mukaan tekemään pieniä voittoja! Tomi Rantamäki\n16 SUOMEN CURLINGLIITTO RY Kivivuorenkuja 4 A 3, Vantaa Puhelin (09) Faksi (09) Sähköposti: Suomen Curlingliiton jäsenseurojen yhteystiedot ESPOO Otaniemen Jyllääjät ry Markku Huotari (09) /koti (09) /työ HARJAVALTA Hiittenharju Curling ry Tapani Härkälä HEINOLA Sport Club Vierumäki Kyösti Lampinen (03) HELSINKI CC Dominant Eye ry Joni Ikonen HC Kiviaita ry Juha Miikkola Helsingin Curlingklubi ry Tuire Autio /gsm Helsingin Yliopiston Curlaajat ry Markus Kaustinen Kulosaari Curling Klubi ry Sari Wicklund (09) /koti Oulunkylän Curling ry Markku Uusipaavalniemi HYVINKÄÄ Hyvinkään Curling ry Wille Mäkelä Hyvinkään Palloseura ry Kari Orrainen (019) /koti (020) /työ JOENSUU Joensuun Curling ry Mika Malinen KANGASNIEMI Kangasniemi Kurlinki ry Mika Ollikainen KEMIJÄRVI C.C. Northern Lights Seppo Mattila KOKKOLA Kustaankatu Canucks ry Jouko Pesu KUOPIO Kuopion Curlaajat ry Antti Vainio LAHTI Curling Club Lahti ry Rami Toivonen Riihelänkatu Lahti LAUKAA Curling Team Peurunka ry Simo Väisänen LOHJA Curling Ladies Lohja Suvituuli Louhi (019) /työ Karkalin Kiila ry Jarmo Sundholm (019) /puh. (019) /faksi Kisakallio Curling Club ry Harri Hollo NAANTALI CopperHill Curling Club ry Anssi Reunanen PIEKSÄMÄKI Pieksämäki Curling ry Eila Keinonen RANUA Curling Ranua ry Matti Pekkala ROVANIEMI Lappi Kurlinki ry Veikko Kallionpää TARVASJOKI CC Auranmaa Eero Syrjälä UUSIKAUPUNKI Uki Curling ry Timo Helkiö VAASA Vaasanseudun Pesis-Maila-Seura ry Leena Knuuttila (06) VANTAA M-Curling ry Olli Rissanen (09) /koti (09) /työ (09) /faksi YLÖJÄRVI Länsi-Suomen Curling Pirkanmaa ry Larry Gregorwich SUOMEN CURLINGLIITTO RY:N Hallitus vuonna 2009 Puheenjohtaja Olli Rissanen koti (09) työ (09) faksi (09) gsm Kivivuorenkuja 4 A Vantaa VARAPUHEENJOHTAJA Riikka Louhivuori gsm Pietarinkatu 4 A Helsinki Jäsenet Tuire Autio gsm Yrjö Franssila gsm Lotta Norri työ (09) koti (09) Teemu Salo gsm Harri Hollo gsm Jussi Uusipaavalniemi VARAJÄSENET Tuomas Vuori gsm Jorma Rinne gsm Paavo Kuosmanen Liiton pankkiyhteys Nordea LOIMAA Curling Club Loimaa ry Jorma Rinne


Eevan pukeissa ja vähän Aataminkin. Naiseuden rakentuminen ja naiskuva Eeva-lehden 1970- ja 1990-lukujen kosmetiikkamainoksissa. - Osuva\nEevan pukeissa ja vähän Aataminkin. Naiseuden rakentuminen ja naiskuva Eeva-lehden 1970- ja 1990-lukujen kosmetiikkamainoksissa.\nTämän tutkielman tarkoituksena on tutkia, mikä muodostaa kosmetiikkamainoksissa naiseuden pysyvän olemuksen. Naiseuden pysyvä olemus vä-littyy naiskuvan kautta. Naiskuva muodostuu toisteisista naiseuden esitystavoista, joita analyysissa etsin. Mainonnan naiskuvat muokkaavat sukupuolikäsitystämme ja kertovat, millaisena naisen rooli ja paikka yhteis-kunnassamme nähdään.\nAineistonani on kosmetiikkamainoksia 1970- ja 1990-lukujen Eeva-lehdistä. Tarkastelen työssäni mainonnan naisrepresentaatioita feministi Judith Butlerin genealogisen performatiivisuuden näkökulmasta. Performatiivisuudessa sukupuolisuuden nähdään muodostuvan toisteisten ja kulttuurisesti vakiintuneiden esitystapojen jäljittelystä. Etsin työssäni mainoskuvista näitä toisteisia esitystapoja semiootikko Roland Barthesin merkityksellistämisen kaksitasoisen järjestelmän avulla.\nAnalyysi on kaksiosainen, aluksi mainoskuvat jaetaan ryhmiin. Sen jälkeen analysoidaan kunkin ryhmittelyssä muodostuneen alaryhmän tyypillisin edustaja Barthesin denotaatio- ja konnotaatiotasojen avulla. Denotaatiotasolla etsitään naiseuden rakennusaineita, joiksi osoittautuvat vartalon muotojen korostus, vartalon merkkien kertautuminen, hymy, rekvisiitta sekä pään asento ja katseen suunta. Konnotaatiotasolla tarkastellaan, millaista naiskuvaa mainokset välittävät. Naiskuvaryhmiksi muodostuvat itsevarma nainen, nautiskelija, seksuaalinen nainen sekä eteerinen nainen. Naiseuden rakennusaineet ja mainosten välittämät naiskuvat ovat säilyneet hyvin samanlaisina kummankin vuosikymmenen mainoksissa.


Geocaching - Log by makke79 for Rajat paukkuu (Traditional Cache)\nmakke79 found Rajat paukkuu\nRiihimäen visiitillä tuli lähdettyä vihdoin hakemaan tämän metsäpolun varrella olevia piilotuksia. Pitkän aikaa näitä on tullut katseltua, mutta nyt lumien sulattua olikin aika panna tuumasta toimeen ja lähteä vähän lenkille purkinhakuun. :) Pienen etsimisen jälkeen tämä kätkö paikantui piilostaan helposti. Purkilla kaikki hyvin ja lokivihko siisti. TB jätetty tänne.\nLeikkimielistä kisailua löytöjen määrässä tulee vähän harrastattua Villellun kanssa. Meillä on tapana ratkoa kaikenlaisia mysteeritraileja ja lähteä niitä kimpassa hakemaan. Samoin pari ulkomaanreissua kätköilyn merkeissä on Villellun kanssa tullut tehtyä.


Pienten ponien elämää: Hampien vaihtoa\nHymyni ei juuri nyt ole ehkä kaikkein hurmaavin...\nVaihdan siis hampaita. Tämä kuva otettiin jo muutama päivä sitten, ja eilen multa lähti toi toinenkin etuhammas keskeltä. Mutta onneksi nyt on talvi niin ei tarvi nyhtää ruohoa maasta, siinä vois puuttuvista hampaista olla haittaakin. Ne uudet hampaat varmaan ehtii kasvaa tilalle ennen kesää.\nMulla on vissiin jotenkin erikoinen suu, kun sitä on ihmiset kurkkineet kovasti jo siitä lähtien kun mä olin syntynyt. Mutta sanokoot mitä sanovat, minä olen oma persoonani suuta myöten! :D\nMe käytiin tässä yks päivä taas lenkillä ja poikettiin siellä yhdessä pihassa missä oon saanut heinää. Niin sain nytkin, mutta nyt mä sain tutustua myös tällaisiin elikoihin!\nMua vähän pelotti, kun en oo niitä ennen nähnyt enkä oikeen tienny mitä ne on. Onneksi ne pysyi tuolla karsinoissaan eikä päässeet mua haistelemaan. Mutta mä sain kyllä maistiaiset niiden heinistä.\nMun ajohommissa on tullut vähän muutosta. Emäntä on ottanut raipan mukaan ajelulle. Ja nyt jos heitän perääni liian korkealle, niin Emäntä huutaa ja napauttaa raipalla mua pyllylle. En sitten oikeen enää oo paljo hyppinytkään...\nEmäntä sanoi, että mä oonkin nyt kehittynyt tuossa hommassa. Viimeksi meni lenkki niin, että vaan kerran sain Emännän huutamaan. ;)\nOppia ikä kaikki, niinkuin sananlaskukin sanoo että harjoitus tekee mestarin. Näytät nauttivan kärryttelystä ja kunhan saat kaikki hampaat vaihdettua on hymysi entistä ehompi :) Mukavia, aurinkoisia ajokelejä teille !\n26. helmikuuta 2009 klo 13.14\nKai sä vilautit leveän virneen noille otuksille (ne on muuten lehmiä) etteivät tule häiritsemään sun syömistä, kannattaa hyödyntää toi pepsodent hymy ;)


Viikkotapahtuma 14 Heidi Koski, luokite-esitelmä 10.11.2020 Scandic|Sepänhaan Rotaryklubi\nHeidi oli saanut lievän flunssan joten esitys pidettiin etänä. Heidi työskentelee henkilöstökonsulttina yksityisessä työnvälitystoimistossa Baronassa. Barona toimii kaikilla toimialoilla. Suomessa on 30 toimipistettä ja ulkomailla 11, pääasiassa pohjoismaissa, mutta kaukaisimmat toimipisteet löytyvät aina Filippiineiltä saakka. Tunnuslauseena Baronalla on ”Tunnemme työelämän nyt ja tulevaisuudessa”. Työvoimaa tarvitsevan yrityksen kanssa käydään lävitse koko hakuprosessi ja mietitään, miten parhaiten yritystä voidaan auttaa. Työnhakijaa arvioidaan ja hakija saa rehellisen arvion menestymismahdollisuuksistaan tiettyyn ammattiin. Myös intuitiolla, ei vain hakupapereilla on merkitystä työnhakijan haastattelussa.\nForssa on selvinnyt koronataudin aiheuttamasta taantumasta parhaiten Kanta-Hämeessä työllisyyden osalta, syyskuussa työttömien työnhakijoiden osuus oli 20%, kun esimerkiksi Riihimäellä luku oli kaksinkertainen.\nKokouksessa oli läsnä 18 jäsentä, joista 6 etänä.


UUTISIA - Kesäkuu 2002\n13.06.2002: Detroit Red Wings vei Stanley Cupin voiton Carolina Hurriganesista otteluvoitoin 4-1. Detroitille voitto oli kautta aikojen jo kymmenes, valmentaja Scott Bowmanille yhdeksäs. Detroitin voiton takuuna oli loistava maalivahti Dominik Hasek, NHL:n ikäpresidentti Igor Larionov (41), Brett Hull, kapteeni Steve Yzerman ja Brendan Shanahan sekä tietenkin kaikki joukkueen pelaajat.\nCarolinan Sami Kapaselta odotettiin paljoa Playoffseissa, mutta Samin peli ei kulkenut toivotulla tavalla, niin kuin ei koko joukkueen pelikään loppuottelussa lukuunottamatta ensimmäistä kohtaamista. Carolinassa NHL fanien määrä kasvoi koko Playoffien ajan, koska Carolina, entinen Hartford Whalers, ei ole päässyt loppuotteluun kertaakaan aikaisemmin.\n16.06.2002: Phoenix Coyotes on nimennyt valmentajakseen Marty McSorleyn. Työ on McSorleyn ensimmäinen valmennus homma. Phoenixin manageri Michael Barnett luottaa McSorleyn taitoihin luotsata joukkuetta. McSorleyn hyvä ystävä Wayne Gretzky on omistajana Phoenix Coyotesissa, joka on myös vaikuttanut McSorleyn palkkaamiseen. McSorley on toiminut aikaisemmin Coyotesin skouttina. McSorleyn 17 vuotta kestänyt NHL ura on tuonut mukanaan monet tappelut kaukalossa. Näillä tempuillaan McSorley on hankkinut kaikkien aikojen kolmanneksi eniten jäähyminuutteja, kaikkiaan 3381 minuuttia uran 961 ottelussa. Tehoja on kertynyt vähemmän puolustavalle poliisille, mutta kuitenkin kiitettävät 108 + 251 jäähypoksissa viihtyvälle pelaajalle.\n18.06.2002: Colorado Avalanche palkkasi kakkosvalmentajaksi entisen NHL-pelaaja Tony Granaton, 37, jolla on takanaan 13 kautta NHL:ssä. Granato aloitti uransa New York Rangersissa 1982. Hän on pelannut myös Los Angelesissa ja lopetti uransa San Josessa. 774 pelatussa ottelussa Granato teki 248 maalia ja 492 syöttöä, höystettynä 1425 jäähyminuutilla.


Aleksi - Västerås, : Kokenut metallimuusikko ja säveltäjä, opettaa sähkökitaraa, akustista kitaraa ja bassoa sekä aloittelijoille että kokeneille. Oppitunnit räätälöidään yksilöllisesti niin, että ne sopivat mahdollisimma\nSuperprofYksityistunnitTunnit aiheessa cours kitaraTunnit aiheessa cours akustinen kitaraTunnit aiheessa cours sähkökitaraTunnit aiheessa cours metallikitaraTunnit aiheessa cours rock-kitara\nKokenut metallimuusikko ja säveltäjä, opettaa sähkökitaraa, akustista kitaraa ja bassoa sekä aloittelijoille että kokeneille. Oppitunnit räätälöidään yksilöllisesti niin, että ne sopivat mahdollisimma\nKokemukseni mukaan helpoin tapa oppia instrumenttia on ymmärtää kappale teoreettisella tasolla ja sen harjoittamalla käytettyjä tekniikoita oikein hitaasti metronomin avulla.\nOlen käyttänyt paljon aikaa oppimetodin jalostamiseen. Se perustuu tutkittuihin tietoihin musiikillisesta oppimisesta, paljon henkilökohtaiseen kokemukseen itselleni vaikeiden kappaleiden opettelusta ja aikaisempiin opetuskokemuksiini eritasoisten muusikoiden parissa.\nMinulla on aiempaa opetuskokemusta, lähinnä opettaen oppilaita erikseen, mutta on toiminut myös koulun musiikkituntien sijaisopettajana. Olen enemmän kuin iloinen voidessani jakaa asiantuntemukseni ja kokemukseni kaikenikäisille ihmisille, jotka haluavat tulla paremmiksi kitaristeiksi, säveltäjiksi tai tuottajiksi.\nOppitunnit voidaan neuvotella opiskelijan toiveiden mukaan, mutta ne ovat yksi tai useampi oletuksena kaksi tuntia aiheesta riippuen.\nTietoa henkilöstä Aleksi\nAloitin musikaalisen matkani 9 -vuotiaana, kun aloin opiskella pianoa. Musiikkimakuni monipuolistui nopeasti ja laajensin pyrkimyksiäni myös oppia kitaraa, bassoa ja rumpuja sekä ymmärtään musiikin teoriaa kyetäkseni kirjoittamaan omaa musiikkia. Kun olin 17 -vuotias, minut palkattiin ensimmäiseen sävellysprojektiini, ja opiskellessani elokuvakoulussa opin säveltämään paljon erilaisia genrejä erilaisiin luoviin projekteihin. Siitä lähtien olen tuottanut musiikkia ja ääntä peleihin, lyhytelokuviin, mainoksiin ja muita mediaprojekteja varten sekä musiikkia "itselleni", joka on pääasiassa ollut raskasta ja teknistä metallia.\nLöydä oma opettaja aiheessa: kitara\n10 opettajaa saatavilla


Kamux vaihtaa Saksan maajohtajaa | Inderes: Osakeanalyysit, mallisalkku, osakevertailu & aamukatsaus\nTiedotteet 22.07.2021 9:50 Kamux\nKamux Oyj Lehdistötiedote 22.7.2021 klo 9.50\nKamuxin Saksan maajohtaja Aleksandar Amann lopettaa yhtiön palveluksessa. Hän jää välittömästi pois Kamux Auto GmbH:n operatiivisesta johdosta. Lähdöstä on sovittu yhteisymmärryksessä.\n"Haemme maajohtajaksi uutta henkilöä, jolla on kyky yhdessä tiimin kanssa viedä Kamuxin kunnianhimoista kasvustrategiaa Saksan markkinalla määrätietoisesti eteenpäin", toimitusjohtaja Juha Kalliokoski sanoo.\nSatu Otala, viestintäjohtaja


Kaksikielisyys ja nokkeluus – Kaksikielinen vauva ON älykkäämpi | Tieku.fi\nKaksikielisen vauvan aivoissa on vipinää\nVauvat, joiden perhe on kaksikielinen, käyttävät aivoistaan useampia alueita kuin vain yhden kielen oppivat vauvat. Kaksikielisyys voi auttaa oppimaan ja ratkaisemaan ongelmia helpommin.\nperjantai 29. huhtikuuta 2016 teksti Mikkel Skovbo\nSuomalainen isä ja ulkomaalainen äiti – tai päinvastoin – eivät ole hullummat vanhemmat vastasyntyneelle – ainakaan, jos kumpikin puhuu vauvalle omaa kieltään.\nKaksikielinen kasvuympäristö nimittäin vahvistaa niitä osia aivoista, joita tarvitaan suunnittelussa, oppimisessa ja ongelmanratkaisussa, osoittaa uusi Washingtonin yliopiston tutkimus.\nKaksikielisyyden myönteisiä vaikutuksia on selvitetty jo aiemminkin, mutta nyt selvisi se, että niitä voidaan mitata jopa 11 kuukauden ikäisiltä lapsilta, jotka eivät edes vielä puhu kunnolla.\nKaksikielinen otsalohko loistaa\nTutkijat osoittivat, että vauvoilla, jotka kasvoivat kaksikielisessä ympäristössä, oli vilkkaampaa toimintaa otsalohkojen uloimmissa osissa eli prefrontaalisella ja orbitofrontaalisella aivokuorella, kuin vertailuryhmään kuuluneilla yksikielisessä ympäristössä varttuneilla vauvoilla.\nKyseiset aivoalueet yhdistetään aivojen hallitseviin osiin, ja ne ohjaavat muun muassa päätöksentekoa, oppimista, ongelmanratkaisua ja keskittymistä.\nTutkijat uskovat, että henkinen lisähaaste, jota kahden kielen käsittely tuottaa, saa lapset harjoittamaan näitä tärkeitä aivoalueita tavallista aiemmin.\nVIDEO: Tutustu kokeen yksityiskohtiin:\nTutkimus tehtiin magneettikuvaamalla vauvojen aivot, kun vauvoille soitettiin englannin ja espanjan äänteitä.\nAivokuvannus paljastaa kielelliset valmiudet\nSiinä missä kaksikielisyys tuottaa lapsille hyvin toimivat aivot, iso mantelitumake, vähäinen gamma-aaltojen määrä aivoissa tai kyvyttömyys erottaa äänteitä toisistaan enteilevät kielellisiä ongelmia myöhemmin elämässä. Lue syy artikkelista:\n8 merkkiä ylivoimaisesta älykkyydestäsi\nNäytä kuvasi, niin kerron sinulle, miten älykäs olet! Tutkimuksissa on selvinnyt kahdeksan merkkiä, tapaa tai ominaisuutta, jotka kielivät korkeasta ÄO:sta.\nNäin sekasotku tekee hyvää aivoillesi\nVihaatko siivoamista? Sinulle on hyviä uutisia. Tutkimuksen mukaan sekasotku voi nimittäin olla hyväksi aivoillesi.\nNukahda 60 sekunnissa tällä tekniikalla\nUnivaje stressaa elimistöäsi ja vahingoittaa terveyttäsi. Tällä yksinkertaisella meditaatioharjoituksella opit nukahtamaan minuutissa.


la 25.9. klo 12:23 Tietopalvelut Toimitilat\nSivut:892 [ Edellinen 1 2 3 4 5 6 ...892 | Seuraava ]\nBittikala 12.2.2020 11:30\tvastaus nimelle: Temporary_Failure\nTämä se on päässä kilikattanut itselläkin.\nTarkoittaako tuo sitä, että koska posaria ei ole annettu, niin liiketulos on ollut jälkimmäisellä puolistolla huonompi, kuin v. 2018? Rasituksen tasoa on voinut kuitata mecical.\nNo, huomennahan tuo selviää.\n"Johtuen tuotetoimitusten painottumisesta vuoden jälkimmäiselle puoliskolle, vuoden 2019 liiketuloksen kertymisen arvioidaan edellisen vuoden tapaan painottuvan vuoden toiselle vuosipuoliskolle, mutta ei niin voimakkaasti kuin vuonna 2018. Lisäksi vuoden 2019 liikevoiton tasoa rasittavat vuonna 2017 aloitetut merkittävät tuotekehityspanostukset omiin tuotteisiin ja tuotealustoihin."\nStock-Man 12.2.2020 11:33\tvastaus nimelle: Temporary_Failure\nOn se hyvä että huomenna saadaan lakisääteiset luvut. Pitkästä aikaa jotain kouriintuntuvaa. Lukujen lisäksi jos avataan muutakin on sitten bonusta mutta siihen on jo tottunut ettei siitä jargonista paljon käteen jää. Toivottavasti nyt tulisi poikkeus tavanomaiseen.\nLiikevaihtoa taikka tulosta en veikkaa mutta Medical lienee pelastaja ja osinko joko 5, 10 tai 0 senttiä, joista ensinmainitulla suurin todennäköisyys.\nsimo sijoittaja 12.2.2020 11:36\tvastaus nimelle: Bittikala\ntuskinpa huomenna tarvitsee ilosta karjua niin että kuusikko raikaa,,,,mutta se olis hyvä ettei tulis itku silmään, se riittää minulle,,,,on tätä nyt 20 vuotta haudottu mutta lentoon jumi ei ole itseään saanut,,,hyvä että jo on jotenkin kuoriutunut, antaa pientä toivoa,,,,\nosinko 0,03 senttiä\nSkaity 12.2.2020 11:40\tvastaus nimelle: Bittikala\n> Minulla ei ole moneen vuoteen ollut enää seurannassa\n> kuin Bittium ja meille on syntynyt viha rakkaus\n> Luulin, kun yhteen koriin kaikki munat laitoin, että\n> se on pysyvää uskollista rakkautta, mutta Bitti on\n> ollut vuosittain kova pettämään omat odotukseni,\n> joten siihen on tullut tämä toinenkin elementti.\n> Olin aluksi liian optimistinen.\n> Mutta tätä ei nyt stana kesken jätetä. Siitä olen\n> samaa mieltä, että nyt vuosien 2020-2022 aikana on se\n> ensimmäinen kunnon kasvuloikka tuleva, jos on\n> Tilanne siis 50-60, mitä terveydellisiin vaikutuksiin\nSinulla taitaa, Bittikala, olla aika suuret odotukset ja kova kiire. Jos nyt olet ollut mukana joitakin vuosia kaikki munat tässä korissa, niin ei nyt aivan heikko tulos liene tullut tuloksena sijoituksesta.\nItsellä ei vielä kymmentä vuotta ole täynnä tämän kanssa, mutta toista sataa tuhatta sentään on plussalla Bittium-potti jo tähänkin mennessä. Ei se minullekaan tosin vielä riitä, uskon selkeästi parempien aikojen olevan vasta edessäpäin, mutta en voi kyllä mitenkään olla tyytymätön tähänastiseenkaan tulokseen.\nKärsivällisyyttä tarvitaan, mutta parempien aikojen tulo näyttää hyvin perustellulta. Luonnollisestikin odottaminen on tunnetusti vaikeaa...\nainahansejoo 12.2.2020 12:05\tvastaus nimelle: Skaity\nKärsivällisyys on harvojen hyve! Tietty pitää ymmärtää jos kaikki munat on laitettu samaan koriin niin paineita esiintyy eikä jokaiselle ole annettu paineensietokykyä.\nOttakaa mallia Bittium pää-omistajista joilla kaikki munat eivät ole samassa korissa.\nsimo sijoittaja 12.2.2020 12:09\tvastaus nimelle: ainahansejoo\nkyllä tässä on kärsivällisiä oltu,,,montako vuosikymmentä olet ollut omistajana\nPerusPessimisti 12.2.2020 13:01\tvastaus nimelle: ainahansejoo\n> Ottakaa mallia Bittium pää-omistajista joilla kaikki\n> munat eivät ole samassa korissa.\nJoo, mutta kun tällaisella Peruspessimistillä ei ole munia aivan yhtä paljon kuin pääomistajilla !\nJari 12.2.2020 13:18\tvastaus nimelle: PerusPessimisti\nArvopaperilehden tämänpäiväinen artikkeli\nBittiumin huomisesta tulosjulkistuksesta.\nVoitto kaasvaisi vuoden jälkipuoliskolla 3,7 miljoonasta\n4,5 miljoonaan euroon.\nOhjeistus tälle vuodelle kuitenkin tulevaisuuden kannalta ratkaiseva.\nBittikala 12.2.2020 13:52\tvastaus nimelle: Jari\nMinulle riittää tämän kauppalehden lukuoikeus, mutta eipä kait tuolla sen ihmeempää uutista ole.\nNyt on vaan se ero aikaisempaan, että ohjeistukselta odotetaan aikaisempaa enemmän. Ja kirkasta keliä.\nRööperi 12.2.2020 13:53\tvastaus nimelle: Stock-Man\nTic Tac Toe -kauppa etenee hitaasti Espanjan suuntaan, joten yritetään nopeampitempoista medicalia.\nJuippi65 12.2.2020 14:01\tvastaus nimelle: Rööperi\nTai Topeja yrityspuolelle ja muille organisaatioille!\nOne of the high level security features of Bittium’s #SecureSuite is Mobile Device Management. It allows you to remotely manage smartphones within your organization and, for example, to disable #Bluetooth in the devices.\nHieman nyt haiskahtaa sille, että Topi järjestelmäkauppa nytkähtänyt liikkeelle ja jos näin on niin se tulee tällä kertaa ihan puskista, eli kukaan ei odota tuolta puolelta yhtään mitään!\n"Full set of services for secure communications with Bittium Tough Mobile product family's secure smartphones"\nViestiä on muokannut: Juippi6512.2.2020 14:13\nRööperi 12.2.2020 14:19\tvastaus nimelle: Juippi65\nNiin alkaa varmaan mennä!\nTuossa tuo päätelmä noilta kurssin ohjaajilta. Jos ei tuonne Taloussanomiin ole oikeuksia.\nJuippi65 12.2.2020 14:28\tvastaus nimelle: Rööperi\nEipä tuossa ollut halaistua sanaa Topeista.\nViestiä on muokannut: Juippi6512.2.2020 14:47\nPöpi 12.2.2020 14:48\tvastaus nimelle: Juippi65\nMikä saa jotkut myymään tänään, kun huomenna saisi reilusti enemmän?\nPyörät Huutaa 12.2.2020 14:53\tvastaus nimelle: Pöpi\nLassillakin on (edelleen) siwapussukassa Baittiumia.\n"Vuodelle 2020 valitsisin Bittiumin ja Robitin. Bittium on siirtymässä tuotekehitys- ja investointivaiheesta kovan kasvun vaiheeseen ja korkeakatteisen tuotepohjaisen liikevaihdon suhteellinen osuus kokonaisliikevaihdosta on ylittänyt matalakatteisen palvelutoiminnan tuoman liikevaihdon. Lisäksi useat megatrendit tukevat Bittiumia ja tilauskanta lupaa hyvää vuodelle 2020. Liikevaihto tulee kasvamaan kovaa, mutta uskon, että tuloskasvuvauhti tulee reilusti ylittämään liikevaihdon kasvuvauhdin."


Verneri Pohjola & Mika Kallio improvisoivat duona – Hämeen Sanomat\nVerneri Pohjola & Mika Kallio improvisoivat duona\nJanakkalan Laurinmäen sunnuntaihin tuovat tunnelmaa Verneri Pohjola ja Mika Kallio 7. elokuuta. Verneri Pohjolan sanoja mukaillen: kaksi aikuista miestä kohtaa ja luo yhdessä musiikillisia tunne-elämyksiä improvisaation keinoin.\nKouvolalaistunut kuopiolaisrumpali Mika Kallio ja paljasjalkainen helsinkiläistrumpetisti Pohjola ovat esiintyneet nyt duona useamman kerran mm. Korppoo Sea Jazzeilla. Kumpikin muusikoista on tullut viime vuosina esiin hienoilla omilla yhtyeillään Kallion Slaaki ja Verneri Pohjola Quartet.\n”Kypsää kerta kaikkiaan, tunnelmallista, taitavaa ja herkkää – eipä juuri mitään jäänyt tästä esiintymisestä hampaankoloon, ehdottomasti vuoden hienoimpia keikkoja.” luonnehti Jazzpossu 2.9.2015 Verneri Pohjolan & Mika Kallion Favelan tiistaijazzit -esiintymistä.\nLaurinmäen Keltainen talo sijaitsee osoitteessa Hakoistentie 373, 14240 Janakkala. Liput kahvilan ovelta 10 euroa (käteinen).\nVerneri Pohjola & Mika Kallio Laurinmäellä 7. elokuuta klo 17.


Käynnistä hyvä olo | Kuntomo\nKäynnistä hyvä olo\nPalvelemme teitä neljässä toimipisteessä. Kempeleessä Zeppeliinissä ja Linnakankaalla, Oulussa Limingantullissa ja Toppilansaaressa. Näissä neljässä toimipisteessä sinua palvelee kymmenien huippuammattilaisten joukko. Laadukkaat nykyaikaiset hoitohuoneet ja monipuoliset aukioloajat tekevät Kuntomossa asioinnista helppoa. Sähköisen ajanvarauksen kautta voit varata ajan milloin vain missä vain.\nOlemme avoinna aamusta iltaan viikon jokaisena päivänä.\nMaksuvälineenä meillä käy käteisen ja korttimaksun lisäksi hyvinvointiedut (Epassi, Smartum, Edenred hierontaetu ja Eazybreak)\nKuntomo Zeppelin sijaitsee Kauppakeskus Zeppeliinissä, Zeppeliinintie 1, 90450 Kempele, puhelin: 044 9766 137\nKuntomo Linnakangas sijaitsee Kempeleessä Linnakankaalla, Pelaajapolku 3, 90450 Kempele, puhelin: 044 9766 137\nKuntomo Limingantulli sijaitsee Oulun Limingantullissa, Alasintie 3-5, 90400 Oulu,\npuhelin: 044 9766 137\nKuntomo Toppilansaari sijaitsee Oulun Toppilansaaressa, Toppilansaarentie 3, 90500 Oulu,\nRaskaushieronta auttaa naista rentouttamaan kireitä ja kipeitä lihaksia. Raskaudenajan hieronta on myös turvallista koko raskauden ajan. Vauvalle paras kasvualusta on kokonaisvaltaisesti hyvin voiva äiti.\nRaskausajan hieronta eroaa klassisesta hieronnasta hieronta-asentojen osalta, jolloin eri asennot huomioidaan raskauden eri vaiheissa. Hieronta voidaan suorittaa asiakkaan istuessa tuolilla nojaten hierontapöydän kasvo-osaan tai hierontapöydällä kyljellään maaten.Käsittely on yleensä myös kevyempää, kuin klassisessa hieronnassa. Kesto on useimmiten 30 – 60 min.\nTämä hierontamuoto sopii erityisesti hampaiden narskuttelijoille ja niskahartia-jännittäjille sekä laulajille ja puhetyötä tekeville. Puremalihashieronta on tehokas hoito, jossa käsitellään pääosin niska-hartia-rintalihas-seutu, kaulan ja pään alue sekä purentalihakset poskien ulko- ja sisäpinnoilta.\nHieronta tehdään kuitenkin aina yksilökohtaisesti sekä asiakkaan omien toiveiden että ongelmakohtien mukaisesti. Jos siis jomottaa, särkee taikka vihloo pään ja hartioiden alueella, mieluummin kokeile kuin kipuile!\nFaskia eli lihaskalvo ympäröi lihaksia ja muita pehmytkudoksia yhdistäen eri kehonosat toisiinsa. Samalla se antaa keholle sen ryhdin ja muodon. Faskiakudos suojaa lihasta, kantaa osan sille tulevasta kuormasta ja toimii voiman välittäjänä lihasten välillä. Faskioilla voi olla suuri merkitys liikkeen- ja voimantuoton toimintahäiriöissä. Kiristävien faskioiden myötä lihakset voivat muuttua heikoiksi ja kömpelöiksi, jolloin myös liikunnassa syntyvien vammojen riski kasvaa.\nFaskiakudoksen jännitystä voidaan helpottaa sitä vapauttavilla manuaalisilla tekniikoilla. Faskiakäsittely vähentää kehon jähmeyttä ja lihaskireyttä. Käsittelyllä pyritään vaikuttamaan positiivisesti lihastasapainoon ja kudosten kuormittumiseen.\nFaskiatekniikat eroavat klassisen hieronnan tekniikoista. Faskiakäsittely on venytyshierontatyyppistä käsittelyä, jossa hyödynnetään paljon myös asiakkaan omaa aktiivista liikettä apuna. Klassisesta hieronnasta käsittely eroaa myös siinä ettei käsittelyssä käytetä väliaineita (öljyä tai rasvaa). Käsittelyyn lisätään yleensä triggerpistehoito, joka tehostaa rentouttavaa vaikutusta lihaksessa.\nFaskiakudoksessa on paljon hermopäätteitä, jotka reagoivat kosketuksen aiheuttamaan paineeseen. Käsittelyn aikana voi tuntua pientä kipua, mutta kipu ei ole käsittelyn tehon mittari. Käsittely pitäisikin tehdä tavalla, joka ei aiheuta haittaavaa kipua.\nDRYNEEDLING (DN), KUIVANEULAUS\nkuivaneulaus on länsimaiseen lääketieteeseen perustuvaa akupunktioneuloilla tehtävää hoitoa, jolla voidaan hoitaa monenlaisia tuki- ja liikuntaelin sairauksia. Neuloina käytetään ohuita, steriilejä kertakäyttöneuloja. Neulojen koot vaihtelevat 0,12-0,40 mm paksuudeltaan ja 15-75 mm pituudeltaan.\nDry Needling -hoidossa käsitellään pehmytkudoksessa (myofaskia) sijaitsevia triggerpisteitä (TrP) Tarkoituksena on sammuttaa herkistynyt triggerpiste. DN -hoito stimuloi immuunijärjestelmää paikallisesti (hermopäätteiden stimulointi) ja laukaisee kehon omia paranemisprosesseja. Hoito poikkeaa kiinalaisesta akupunktiosta siten, että akupunktiossa hoidetaan meridiaaneilla eli energiakanavilla olevia akupisteitä. Dry Needling hoidossa ei siis ole akupunktiohoitoa, vaan hoito perustuu triggerpisteisiin.\nTriggerpiste on erittäin herkkä/ärtynyt (hermopääte) tiukassa lihassäikeessä. Nämä ovat yleisimpiä kivun aiheuttajia tuki- ja liikuntaelin vaivoissa. TrP pisteet voivat sijaita kaukanakin varsinaisesta kipualueesta, jolloin puhutaan yleensä heijastekivuista.\nTrP pisteet saadaan selville palpaation avulla, jolloin lihaksessa tuntuu kireä säikeistö (lyhentynyt sarkomeeri). Hoidon tavoitteena on vapauttaa lyhentynyt sarkomeeri sekä lisätä paikallista verenkiertoa. Tämän seurauksena lihastonus vähenee ja lihas relaksoituu. Dry Needling hoito yhdistettynä manuaaliseen käsittelyyn tuottaa asiantuntijoiden mukaan tehokkaimman tavan kivun lievitykseen.\nSelvät DN -hoidon kontraindikaatiot (ehdottomat) ovat potilaan neulakammo, potilaan haluttomuus neulahoitoon (pelot, uskomukset), potilaan kykenemättömyys itsenäiseen päätökseen hoidon suhteen, akuutti vamma/vaiva (esim. kudoksessa on tulehdus), kuume, turvotukset (lymfaattinen).\nSuhteelliset kontraindikaatioita ovat epänormaali verenvuoto (esim. verenohennus lääkitys), vahingoittunut immuunijärjestelmä, syöpä, HIV, hepatiitti, sydämen läpän vajaatoiminta, heikentynyt vastustuskyky, krooniset sairaudet, verisuonisairaudet, raskaus, lapset, epilepsia, allergiat (esim. metalli), psyykkiset sairaudet.\nUsein yritys maksaa henkilöstöeduista, esim Epassista tietämättä mihin tuki käytetään tai käytetäänkö sitä edes. Kuntomon hierontasopimuksessa yritys maksaa vain käynneistä ja sopimus tehdään aina yrityksen tarpeet huomioon ottaen.\nMaksat vain työntekijöiden hieronta / fysioterapiakäynneistä.\nSaat tarkat raportit käynneistä.\nKäytössänne on neljä toimipistettä ja kolme kymmentä osaajaa.\nSopimus tehdään aina yrityksenne tarpeiden mukaan.\nEi pitkiä sopimuksia.\nKuntomon hierojat tekee yrityskäyntejä Oulun alueella. Hierojamme tulevat yrityksenne tiloihin teille sopivana aikana. Mukanamme on kuljetettava hoitopöytä ja muut tarvittavat tarvikkeet. Hierojamme tarvitsee hoitoon soveltuvan siistin ja rauhallisen tilan. Asiakaspalveluumme kuuluu teille valmiiksi lähetettävät ajanvarauslistat, jolloin työntekijöiden ei tarvitse, kuin varata itselle sopiva aika listasta.\nPalvelu voidaan laskuttaa kokonaisuudessaan työnantajalta tai työntekijä voi maksaa myös hoidon itse.\nKysy lisää ja sovitaan juuri teidän yritykselle sopiva palvelu!\nNimeni on Aki Vähäsarja, ja tarkoituksenani on aina tarjota asiakkaalle yksilöllistä sekä laadukasta hierontaa.\nLiikunnallinen Marjo on saanut hierojan oppinsa arvostetusta Tampereen urheiluhierojakoulusta.\nOlen Jaakko Rahkola, valmistuin hierojaksi Oulussa kesällä 2016. Jo varhaisessa vaiheessa opiskelua totesin löytäneeni oman alani.\nOlen Pohjanmaalta kotoisin oleva koulutettu hieroja. Unelmatyöhönsä valmistuin Oulun hieroja-akatemiasta 2012 suuntautumisena urheiluhieronta ja siitä saakka olen toiminut hierojan työssä.\nUrheilullinen ja energinen Jenni on suorittanut hierojan opinnot Vuokatin Urheiluopistossa.\nOlen Piia Vänttilä, ammatiltani fysioterapeutti. Lisäksi olen koulutettu hieroja ja liikuntaneuvojaksi.\nOlen Nilla, vuonna -97 Oulun AMK:sta valmistunut fysioterapeutti. Olen kotoisin Utsjoelta, josta lukion jälkeen ammattiin opiskelun vuoksi pois muuttanut.\nOlen Teemu Aikio, koulutettu hieroja sekä fysioterapeutti. Suoritin hierojan ammattitutkinnon vuonna 2013 Lapin Urheiluopistolla, johon sisältyi myös urheilijan lihashuollon erikoisammattitutkinto. Fysioterapeutiksi valmistuin Oulun ammattikorkeakoulusta 2020.\nOlen Valtteri Haanela ja valmistuin koulutetuksi hierojaksi Tampereella vuonna 2019.\nOlen Anuliisa Meriläinen ja valmistuin koulutetuksi hierojaksi Kuopiosta keväällä 2015.\nOlen ollut kuntomolainen lapsuudestani saakka, itseasiassa nyt jo toisessa polvessa. Toimin Kuntomon Zeppeliinin toimipisteessä koulutettuna hierojana.\nMiia on valmistunut hierojaksi Oulussa kesällä 2011 ja fysioterapeutiksi Lapin Ammattikorkeakoulusta jouluna 2014.\nVahvinta osaamisaluettani on tuki- ja liikuntaelin peräisten vaivojen kuntoutus sekä erilaisten kiputilojen hoito. Autan sinua myös mielelläni fyysisen harjoittelun suunnittelussa.\nOlen valmistunut koulutetuksi hierojaksi Oulun Hieroja-akatemiasta 2018.\nOlen Emmi-Lotta, koulutettu hieroja unelma-ammatissani. Toimin Kuntomon Limingantullin toimipisteessä koulutettuna hierojana.\nHei olen Arttu ja valmistunut hierojaksi jyväskylässä vuonna 2019.\nOlen Vesku ja valmistuin koulutetuksi hierojaksi Oulun Hieroja-akatemiasta 2016.\nOlen Tiia Kälkäjä ja valmistuin koulutetuksi hierojaksi Oulun Hieroja-akatemiasta.\nOlen Maiju, koulutettu hieroja. Tavoitteenani on aina löytää asiakkaan juuri sen hetkiseen tilanteeseen sopiva hoitomenetelmä.\nOlen otteiltani vahva ja rauhallinen hieroja ja teen työtäni täydestä sydämestä.