Uskomaton tarina vei opiskelijan teekkaribändistä RSO:n riveihin – ei osannut soittaa klassista musiikkia juuri lainkaan: "Soitin monta kertaa vääriä ääniä" | Yle Uutiset | yle.fi\n28.3. 13:26Päivitetty 28.3. 17:41\nKorona sai luovuuden kukkimaan – trumpetisti Visa Haarala laulaa duettoa itsensä kanssa\nPöydät on vedetty syrjään, seinien vierustoilla seisoo soittimia ja nuottitelineitä. Aurinko paistaa sisään Kotkan konserttitalon kokoustilaan.\nSalissa ovat meneillään Kymi Sinfoniettan tulevan kamarikonsertin harjoitukset. Vuoroaan odottava Visa Haarala on esiintynyt liveyleisölle viimeksi syksyllä. Orkesteri harjoittelee pienryhmissä, ja konsertit on joko videoitu tai striimattu.\n– On aika yksinäistä, kun ei pääse soittamaan oikeille ihmisille. Sitä ei ole tajunnutkaan, miten tärkeää se vuorovaikutus on, sanoo Haarala.\nKymi Sinfoniettalla on oma Youtube-kanava, jolle Visa Haaralakin tekee sisältöä. Valtaosan ideoistaan hän joutuu hylkäämään, koska niitä ei ole mahdollista toteuttaa olemassaolevan tekniikan tai puitteiden takia.\nKorona-aika onkin pakottanut orkesterin melkoiseen digiloikkaan. Luovuus vie pitkälle.\n– Käyn aamuisin kävelyllä ja toivon, että tulee ideoita. Siinä menee puoli tuntia, että aivot heräävät. Toiset puoli tuntia on sitten brainstormia, ja yleensä jotain syntyy.\nHaarala on esimerkiksi laulanut duettoa itsensä kanssa ja järjestää myös perjantai-illan toivekonsertteja. Sitä kautta on löytynyt uusia yleisöjä.\n– On hauskaa, kun videoihin tulee kommentteja ympäri maailmaa. Se on vähän erilaista kuin jos olisi konsertti tässä kotisalissa.\nTrumpetisti Visa Haarala poseeraa vaihteeksi tuuban kanssa Kotkan konserttitalon edustalla.Kirsi Lönnblad / Yle\nSinfoniaorkesterin konserteissa yksittäinen muusikko ei välttämättä jää kuulijalle mieleen, koska soittajia on paljon ja he istuvat tiukasti omien nuottitelineidensä takana. Visa Haarala on iloinen siitä, että videot ovat tuoneet keinon päästä lähemmäs kuulijaa.\n– On hyvä, että sellainen foorumi on löytynyt. Meillä jokaisella on vähän omanlainen sielunmaailmamme.\nHarva esimerkiksi tietää, että Haarala kasvoi ulkomailla, rakastaa brasilialaista jazzia ja swingiä ja lähti opiskelemaan väärää alaa isänsä valintojen ohjaamana.\nTai sitä, kuinka hän pääsi Sibelius-Akatemiaan ja Radion sinfoniaorkesteriin lähes olemattomalla klassisen musiikin osaamisella.\nTrumpetisti Visa Haarala on Radio Suomen Sunnuntaivieras. Haaralaa haastattelee Kirsi Lönnblad.\nVisa Haaralan isä myi työkseen matkapuhelinverkkoja Nokialla ja Ericssonilla. Kun poika oli yhdeksännellä luokalla, isän työ vei kaksikon maailmalle.\nEnsin he päätyivät Kiovaan, sitten Moskovaan ja lopulta toiselle puolelle maapalloa Brasiliaan. Kansainväliset koulut tulivat Visa Haaralalle tutuiksi, eivätkä vaihtuvat maisemat pelottaneet ulospäinsuuntautunutta poikaa. Hän oli aina valmis lähtemään kohti tuntematonta.\nKansainvälisissä kouluissa oli vastaanottavainen ja suvaitsevainen ilmapiiri, koska kaikki muut nuoret olivat olleet jossain vaiheessa samassa tilanteessa: vanhempien työ oli vienyt heitä maasta toiseen.\n– Siellä oli hirveästi ihmisiä, jotka tiesivät, miltä uudesta oppilaasta tuntuu. Heti tultiin ottamaan mukaan kaikkeen.\nMusiikki oli ystävä, joka ei lähtenyt pois\nJatkuvan muuttamisen hankalampi puoli oli se, että sosiaaliset kuviot joutui jättämään taakse monta kertaa. Visa Haarala koki olonsa usein yksinäiseksi. Kavereita kyllä löytyi, mutta varsinaisia ystävyyssuhteita ei ehtinyt muodostua. Onneksi oli musiikki.\n– Se kulki aina mukana eikä ikinä lähtenyt pois. Musiikki oli hyvin läheinen ystävä ja selviytymiskeino. Jos oli paha olo, istuin pianon äärellä tai trumpetin kanssa sohvalla ja soitin tunnin. Vaikka kaverit jäivät, musiikki pysyi.\nHaarala oli alkanut soittaa viulua jo pikkupoikana, mutta lopulta trumpetista tuli se oma instrumentti. Ukrainassa hänellä oli trumpetin ja jazzpianon opettaja, mutta sen jälkeen hän soitti omaksi ilokseen.\n– Se oli sielunhoitoa ja tunteiden käsittelyä, vaikka ei sitä silloin tiedostanut.\nRadion sinfoniarkesterista Haaralan tie vei Kymi Sinfoniettaan, jonka riveissä hän on soittanut noin kymmenen vuotta. Visa Haarala\nLukion Haarala kävi loppuun Brasiliassa. Siellä heräsi myös halu päästä irti kansainvälisen koulun piireistä.\n– Ne koulut ovat vähän sellaisia kuplia, joissa ihmiset puhuvat englantia. Kun olimme muuttaneet jo monta kertaa ja lopulta Sao Paulosta Rioon, revin pelihousuni ja päätin etten halua olla kansainvälisen jengin kanssa tekemisissä.\nHän halusi sulautua kulttuuriin. Hän alkoi pelata paikallisten kanssa jalkapalloa. Hän sai ystäviä myös pari vuotta vanhemmista muusikoista. Yksi heistä oli Gabriel Geszti, jonka kanssa tiet kohtasivat uudestaan vuosia myöhemmin. Gezsti tuli vierailevaksi solistiksi Kymi Sinfoniettaan.\nCapoeiraa rannalla Brasiliassa\nKerran Haarala oli rannalla ja kiinnitti huomionsa kahteen kaveriin, jotka tekivät akrobaattisia liikkeitä. Kävi ilmi, että he tanssivat capoeiraa. Sen liikkeet kiehtoivat Haaralaa. Hän meni juttelemaan miehille ja kysyi, voisivatko nämä opettaa häntäkin.\n– Portugalin taitoni oli huono, mutta eräs turisti tuli onneksi tulkiksi. Sovin kaverien kanssa ajan ja paikan, jossa tapaisimme myöhemmin. Tutustuimme, ja aloin treenata heidän kanssaan capoeiraa kolme kertaa viikossa.\nJazz ja 50-60-lukujen swing olivat viehättäneet Haaralaa jo pitkään, mutta nyt hän uppoutui täysin brasialaiseen musiikkiin ja rytmeihin. Hän ihastui musiikin tekemisen ja ajattelun filosofiaan, joka oli Brasiliassa aivan erilainen kuin Suomessa.\n– Siihen tuli väkevä yhteys. Tiesin jo 18-vuotiaana, että tämä on se, mitä haluan tehdä.\nLukion jälkeen Haarala saikin ison stipendin yliopistoon Bostoniin opiskelemaan jazzia. Hän ei kuitenkaan ottanut paikkaa vastaan. Isä oli sitä mieltä, että musiikista ei olisi ammatiksi.\n– Isä oli maajussin poika ja opiskellut yliopistossa. Ajattelin, että hän oli varmaan oikeassa.\nRetuperän WBK:sta tuli perhe\nHaarala päätyi takaisin Suomeen ja Otaniemeen opiskelemaan insinööriksi. Hänen mielestään matematiikka, fysiikka ja ohjelmointi muuttuivat sitä kauniimmiksi, mitä syvemmälle niihin meni. Jotain kuitenkin puuttui.\nHän oli ehtinyt opiskella kuukauden, kun opiskelijabileisiin tuli esiintymään legendaarinen teekkaribändi Retuperän WBK.\n– Kuuntelin tyyppejä ja ajattelin, että minun on pakko päästä tuohon bändiin. Lähdin keikan jälkeen seuraamaan heitä. He iskivät minulle trumpetin käteen ja sanoivat, että soita jotain.\nHaarala pääsi mukaan. Hän alkoi viettämään enemmän aikaa Retuperän WBK:n treeneissä ja keikoilla kuin luennoilla. Myöhemmin hänestä tuli Retuperän WBK:n kapellimestari eli harhaanjohtaja. Haaralan siskot ja vanhemmat olivat hajaantuneet maailmalle, joten bändistä tuli toinen perhe.\nNoihin aikoihin Retuperään liittyi myös Eero Lehtimäki, joka luo nykyään kapellimestarin uraa Joensuussa.\nLue lisää: Kapellimestari Eero Lehtimäki opiskeli salaa diplomi-insinööriksi ja haki yli 10 kertaa Sibelius-Akatemiaan: "Vastoinkäymiset eivät välttämättä tarkoita mitään"\n– Eero osasi mitä vain, joten hän oli ihana poikkeus siinä porukassa. Joka viikko harjoiteltiin, mutta aina ei soitettu. Jengi yritti kyllä parhaansa, mutta siellä oli iso kirjo persoonia ja soittotaidotkin olivat kirjavat. Pääasia oli kuitenkin pitää hauskaa.\nSieltä Haaralalle jäi päälle vietti aiheuttaa paheksuntaa, pilke silmäkulmaan.\nVisa Haarala ja Eero Lehtimäki Retuperän WBK:n konsertissa Raumalta.Visa Haarala\nOtaniemen jälkeen hän päätyi Sibelius-Akatemiaan opiskelemaan trumpetinsoittoa ja sitä kautta Radion sinfoniaorkesteriin, jossa hänestä tuli trumpetin varaäänenjohtaja. Se oli melkoinen onnenkantamoinen, sillä hän oli soittanut edelliset vuodet lähinnä omaksi huvikseen ja kuunnellut vain brasilialaista musiikkia ja swingiä.\n– Osasin kaksi klassisen musiikin kappaletta eli juuri ne, jotka piti soittaa pääsykokeissa. Kun sain RSO:n varaäänenjohtajan paikan, osasin neljä kappaletta. Tietämykseni oli olematon ja äkkiä soitan RSO:ssa. Se kontrasti oli täysin absurdi.\nHaarala oli oppinut Retuperän WBK:ssa soittamaan klassisen musiikin retusoituja versioita, mutta alkuperäisiä kappaleita hän ei tuntenut. Siksi hän ei myöskään Retuperän riveissä tunnistanut vitsejä, joita biiseihin oli ujutettu.\n– Oli tosi huvittavaa, kun soitimme radiossa jotain klassisen musiikin kappaletta ja minulle tuli monta kertaa fiilis, että hei jätkät, ei tämä näin mene. Tajusin vasta silloin, että ahaa, tässä kohtaa oli vitsi. Soitin lukemattomia kertoja vääriä ääniä. Minusta tuli tosi taitava bluffaaja, joten en jäänyt kiinni.\nKymi Sinfoniettassa Haarala on soittanut nyt kymmenen vuotta. Työmatkoihin Kotkaan kuluu aikaa, sillä hän asuu Helsingissä. Vaimokin on muusikko ja myös musiikinopettaja. Musikaalisuus on periytynyt: 9- ja 5-vuotiaat lapset rämpyttävät kotona pianoa ja kitaraa.\nOrkesterimuusikon työn lisäksi Haarala tekee paljon keikkaa muiden kokoonpanojen kanssa. Niillä keikoilla hän soittaa jazzia ja brassirytmejä. Parasta sielunhoitoa on ottaa trumpetti mukaan sellaisille keikoille, joilla biisit kulkevat alusta loppuun riippumatta omasta soitosta. . Silloin voi herkutella niin paljon kuin sielu sietää - tai olla välillä soittamatta.\n– Viisi vuotta sitten heräsin siihen, että minulla oli tämä unelma, jonka olin unohtanut. Haaveeni on päästä vielä joskus leikkimään brasilialaisten huippumuusikoiden kanssa.\nJuttua korjattu klo 20:41: Visa Haarala lähti maailmalle kahdestaan isänsä, ei koko perheen kanssa. Lisäksi korjattu viimeisen kuvan kuvatekstiä: kuva on otettu Retuperän WBK:n konsertista Raumalla.\nklassinen musiikkiKotimaan uutisetHelsinkiKymenlaaksoKouvolaKotkaaudiomusiikkiRadion sinfoniaorkesteriKymen lääni


Tia Sistonen22. tammikuuta 2016\nHyvä design on hyvää bisnestä. Tämä on mottomme Digian design-tiimissä.\nPalvelumuotoilija on tärkeässä roolissa palvelun käyttökokemuksen rakentamisessa. Kuten kaikissa hyvissä suhteissa, myös asiakkuudessa luottamuksen ja ymmärryksen löytäminen asiakkaan ja toimittajan välillä vie hetken aikaa. Asiakkaan ja palvelumuotoilijan välillä tämä on kriittistä, koska muuten luottosuhdetta ja ymmärrystä ei muodostu.\nMe palvelumuotoilijat käytämme aikaa kuunteluun, keskusteluun, sinun tarpeidesi ja toiveidesi ymmärtämiseen. Olemme sen verran erilaisia, että tutustumiskierros edellyttää useamman kahvikierroksen – ja mahdollisesti myös muutaman haastavamman väittelyn.\nMitä enemmän panostamme alkuvaiheessa keskusteluun, sitä paremmin varmistamme, että molemmat puhumme samoista asioista samalla kielellä. Sille on vaikeaa laittaa hintalappua tai kiinteää työmääräarviota.\nPalvelumuotoilija on luottohenkilö\nHyvän ystävän puolesta tekee mitä vain eikä hänen luottamustaan petetä. Projekteissa tämä näkyy siinä, että palvelumuotoilijasta tulee asiakkaan luottamusmies. Olemme väsymättömiä asiakkaan ja loppukäyttäjän puolesta taistelijoita hankkeissa.\nTehtävämme on valvoa, että kokonaiskuva pysyy kasassa määrittelyn alkumetreiltä käyttöönottoon asti. Ärähdämme, jos toteutuksessa oiotaan kulmia ja tehdään lyhytnäköisiä päätöksiä, jotka nakertavat käyttäjäkokemusta tai strategista tavoitetta. Käännämme asiakkaan välillä hyvin abstraktitkin tarpeet ja toiveet konkreettisiksi toimenpiteiksi ja kuvauksiksi toteutusta varten.\nLoppukäyttäjä mielessä koko ajan\nMinun tehtävänäni palvelumuotoilijana ja UX-suunnittelijana on perussuunnittelun lisäksi pitää huolta, että asiakkaan visio pysyy kirkkaana alusta loppuun asti, ja että kuljemme aina sitä kohti. Jokaisessa pilottivaiheessa, sprintissä tai vaiheistuksessa.\nPuhun myös loppukäyttäjän äänellä ja varmistan, että kaikki ratkaisut tehdään käyttäjä mielessä antamatta periksi laadusta, käyttäjäkokemuksesta tai periaatteista. Kiireen, pitkän projektiaikataulun ja monivaiheisten steppien aikana ne helposti unohtuvat, jos eteenpäin paahdetaan ja keskitytään vain tekniseen toteutukseen.\nKenen käsiin annat liiketoimintasi kehittämisen?\nJos itse olisin asiakkaan puolella ostamassa toteutusta tai resursseja, varmistaisin aina, että minulla on oikeanlaiset henkilöt mukana tiimissä. Ostaisin osaamista yksittäisten henkilötyöpäivien sijaan. Minä vaatisin moniosaajatiimiä, jossa liiketoiminnastani pidettäisiin kaikin mahdollisin keinoin huolta.\nYhtä hyvää ideaa tärkeämpää ovat henkilöt, jotka pystyvät yhdessä tuottamaan hyviä ideoita, tunnistamaan potentiaalia ja mikä tärkeintä, tekemään hyvistä ideoista konkretiaa ja viemään ne maaliin asti.\nJokainen menestyvä toimija tietää, että tänä päivänä pelkkä tekninen toteutus ei riitä synnyttämään menestystuotteita tai -palveluita. Hyvä design ei sekään kanna itsekseen pitkälle. Yhteen laitettuna hyvä tekninen toteutus ja hyvä design rakentavat aidosti merkityksellisiä, lisäarvoa tuottavia ja käyttäjien arkeen istuvia palveluita. Palvelukokemus ja hyöty ovat draiverit, jotka määrittelevät suunnan ja tavoitteet. Teknologia taas on mahdollistaja, jolla varmistetaan, että maaliin päästään. Teknologian ei tulisi johtaa päätöksentekoa tai palveluelementtien priorisointia.\nKilpailu on raadollisen kovaa jokaisella toimialalla. Mielikuvat hyvästä palvelusta tai käyttökokemuksen tasosta synnyttävät maailman huiput, kuten Amazon, Airbnb, Facebook ja Apple. Ne rakentavat odotustason, joihin meidän muiden toteutuksia verrataan, vaikka emme edes kilpailisi samalla leikkikentällä.\nPalvelumuotoilu tarjoaa työkalut, osaajat ja menetelmät määritellä, rakentaa ja testata käyttäjäkokemuksia, palvelukonsepteja ja parempaa liiketoimintaa yhdessä asiakkaan kanssa. Me palvelumuotoilijat olemme arvon luojia ja suhteen rakentajia. Me myös olemme tukenasi koko matkan, ensimmäisistä hapuilevista askeleista alkaen, ohittaen haastavat tienristeykset, kohti selkeää maaliviivaa.\nSeuraavan kerran kun toimijana tai toteuttajana yritämme myydä sinulle pelkkää teknistä projektia, ärähdä. Vaadi meiltä enemmän. Teemme sinulle karhunpalveluksen, jos tarjouksessa laitamme designin lisäoptioksi, tai mahdollisesti tiputamme sen kokonaan pois.\nDigia Design on käyttäjän edunvalvoja, sinun asiakkaasi ääni projektissa.


Sennheiser HD 201 - Edukas.fi: Hintavertailu ja arvostelut\nEdukas > Kuulokkeet > Sennheiser HD 201\nValmistaja: Sennheiser | Kategoria: Kuulokkeet\nKuulokejohdon pituus 3 m\nTaajuusvaste 21 Hz - 18000 Hz\nSPL (max) 108 dB\nValmistajan tuotekoodi(t) 404415600787 / 500155 / HD-201 / SH500155\nTuotteen EAN-koodi(t) 0615104100886 / 4044156000787 / 404415600787\niha jees kuulokkeet. menee pelailussa ja musiikin kuuntelussa kohtalaisesti.\n3.9.2012 Käyttäjän SideWinderx3 tuotearviot\n19.5.2012 Käyttäjän sidrend tuotearviot\n24,90 maksoin, hyvältä kuulostaa kyl... bassoa lisäsin 75Hz alueelle 9 desibeliä. Oon kyllä tottunu sennheiser HD 457 yli boostattuun bassoon. Eli hyvät kuulokkeet hintasekseen ja vaimentaa taustaäänet melko hyvin.\n22.1.2012 Käyttäjän Toz tuotearviot\n6.11.2011 Käyttäjän Bazilli tuotearviot\nLoistavat kuulokkeet halvalla hinnalla. Olleet yli 1,5 vuotta käytössä ja edelleen näillä mennään, bassoa löytyy, diskantin toisto kirkas ja erottelua löytyy aivan riittämiin.\n5.11.2011 Käyttäjän Summacity tuotearviot\nHintaansa nähden erinomaiset kuulokkeet!\nBassotoisto ihan ok mutta ei mikään erikoinen, äänenlaatu muuten hyvä. Erittäin kestävät. Ollut yli kaksi vuotta todella aktiivisessa käytössä eikä mitään ongelmia. Johto jäänyt kymmeniä kertoja tuolin alle ym. mutta toimii edelleen mainiosti.\nJos hakee hinta/laatu -suhteeltaan hyviä kuulokkeita eikä tarvitse hifi -laatua niin kannattaa ostaa!\n[i] Muokkaan tämän viestin ja muutan mielipiteeni :-P [/i]\nNyt kun hetken olen käyttänyt näitä ahkerasti. niin ihan mainiot\nEi nää mitää hifistelyy oo, mutta eipä maksakkaa lähes mitää. Siihen nähden oikein mainio valinta.\n+ Pylöräillessä ei tarvi luukuttaa niin lujaa jotta kuulisi kauopunki melun seasta jotain.\n+ Mukavat päässä.\n- Kiinteä pitkä johto on aina mielestäni huonous. Mielummin jatkojohto. Itse käytän paljon kuulokkeita puhelimeen kytkettynä ja pitää keksiä aina minne tunkee tuon pitkän johdon.\n+ Hinta / laatu kohdallaan\n16.1.2011 Käyttäjän keskju tuotearviot\nHintaansa nähden erinomaiset kuulokkeet. Parin kympin "markettikuulokkeet" jää kauas taakse ominaisuuksien vertailussa. Kevyet ja mukavat päässä. Johdolle erityismaininta - halpiskuulokkeissa johto ei yleensä kauaa kestä työtuolilla päällerullailuja ja nykimisiä, mutta nämä ei ihan heti tunnu moisesta säikähtävän.\n9.9.2010 Käyttäjän Exceptio tuotearviot\nRunsaan kuukauden käytön jälkeen ei voi kuin kehua. Nämä istuvat mukavasti päässä, jopa silmälasien kanssa. Äänenlaatu ainakin omaan korvaan on hyvä, vaikka eivät nämä varmasti hifistin unelmat olekaan. Hintaansa nähden hyvät, suosittelen halpoja luureja etsivälle. Pelikäyttössa mikin puute saattaa olla pientä miinusta.\n28.1.2010 Käyttäjän Axu_ tuotearviot\nYhden illan käytön jälkeen:\nItselläni kuulokkeet jäävät päässä hieman väljiksi (liian pieni pää/isot kuulokkeet), näin ollen bassot jäävät vajaiksi.\nKun painan kuuloketyynyjä kevyesti päätä vasten, bassot heräävät henkiin..\nÄäni on kuitenkin hyvä, vaikkakin todella bassopitoisissa kappaleissa basso puuroutuukin.\nToisto on kirkasta.\nItse pidän plussana pitkää johtoa, koska tulen käyttämään näitä myös tv:ssä.\nVaimentavat ulkoisia ääniä, mutta vuotavat ääntä huomattavasti.\n16.1.2010 Käyttäjän ErrorFile tuotearviot\nHyvät uulokkeet kun maksoivat vaan 20€. Pidempään käytettäessä alkavat hiostamaan korvia. Diskantti on minusta selkä, basso on riittä 20€ kuullokkeisiin veroten. Tuntuma on yleisesti keskilaadukas ja heiman heppoisa rakenne.\n22.12.2009 Käyttäjän Bodomed tuotearviot\nPiti ihan kirjautua, varoittaakseni näin huonosta tuotteesta kun olen nähnyt niin positiivisia arvosteluja. Totuus tästä tuotteesta on kuitenkin se, että nämä ovat luultavasti huonoimmat kuulokkeet mitä rahalla voi saada; en ole koskaan edes ilmaisilla kuulokkeilla kuullut mitään näin huonoa. On kuin kuuntelisi pelkkää diskanttia, joka ei tietysti ihmetytä kun ajattelee omia isoja bassovahvistimia, ja mistä diskantista on kyse siitä saa kuvaa kun pistää pienten pc-kaiuttimien lähelle korvansa, sellaista piipitystä se on näillä kuulokkeilla, ja kun laittaa pienet pc-kaiuttimet korviinsa (siis sitä vaan pöydältä korviin) niin meno ja meiniki on sellainen että alkaa heti jytäämään voimakkasti ja on kuin diskossa olisi, ja toi vain pelkillä PC-kuulokkeilla jotka tulee pöytäkoneiden kylkiäisinä. En ole koskaan kohdannut mitään yhtä surkeata kuin nämä kuulokkeet. Bonuksena ne voi kytkeä TV:n ja kuulee vain vasemmasta kuulokkeesta ja TV ei edes hiljene. Heitin samantien kuulokkeet roskiin, niille kun ei edes tommoisina löydä mitään käyttöä.\nMuuten kaikki ok, mutta rahisee ärsyttävästi, jos vähänkään liikahtavat.\n7.11.2009 Käyttäjän stn tuotearviot\nIhan hyvät kuulokkeet, erityisesti hintaansa nähden. Äänenlaatu hyvä, istuu päähän oikeinkin mukavasti lyhyen totuttelun jälkeen. Todella hyvä vaihtoehto ellei ole halua tai rahaa investoida arvokkaampiin laatukuulokkeisiin. Kyllä näitä suositella voi.\n29.9.2009 Käyttäjän Guest1045 tuotearviot\nHyvät kuulokkeet ja halvat minulle istuu päähän mainiosti ja käytän aika ahkerasti eikä mitään valittamista löydy muutakuin se muitten äänten eristäminen.\n24.8.2009 Käyttäjän Figma tuotearviot\nUusia kuulokkeita etsiessäni ajattelin monien positiivisten kommenttien myötä ostaa halvat Sennheiserit. Äänenlaatu tosiaan on mainio, kun hintaa katsoo, mutta jos vaatii enemmän on PHILIPS SHP2500 HIFI kuulokkeet suositeltavampia kuin tämä HD 201. Käyttömukavuudesta vielä sen verran että kyllä johdon pituus riittää tilanteeseen kuin tilanteeseen mutta pitkällä käyttöajalla alkaa kuulokkeet särkemään korvia jatkuvan epämukavan kosketuksen myötä. Takuu on pitkä. Ulkoisen äänen vaimennus ei odotettua tasoa. Sopii enemmän ensimmäisiksi bassokuulokkeiksi, mutta jo yhdet kokeneelle paremmin sopivat edellämainitut Philipsin kuulokkeet.\n10.7.2009 Käyttäjän tommito tuotearviot\nTaivaallinen keksintö halvalla! Ovat jo yli vuoden tehokkaassa tietokone- ja tv-käytössä ja toimivat moitteetta! Hyvä istuvuus, eristävät ihan hyvin ulkopuolista ääntä ja mikä parasta mahtava soundi! Suosittelen!\n6.3.2009 Käyttäjän hp_guru tuotearviot\nAivan loistavat kuulokkeet, en uskonut näin halvan olevan näin hyvää. Äänenlaadussa ei mitään moitittavaa ja istuu hyvin päähän. Jos ei ole paljoa rahaa ja käytettävissä kuulokkeisiin, niin tässäpä erittäin laadukkaat halpaan hintaan.\n30.1.2009 Käyttäjän Hawkki tuotearviot\nErittäin laadukkaat kuulokkeet hintaansa nähden. Todela hyvä äänenlaatu. Vaimentavat ulkoisia ääniä kohtuullisesti.\n17.12.2008 Käyttäjän juhanimi tuotearviot


Terveystalo Lahti Hammaslääkäripalvelut, hammaslääkäri - Terveystalo\nTerveystalo/Toimipaikat/Terveystalo Lahti Hammaslääkäripalvelut\nMa, ke, pe 8-15 sekä ti 10-18, juhlapyhinä suljettu. Kesän aukioloajat: kesä-elokuu ma-pe 8-15, ti 10-18. Suljettu viikot 25,28,30.\nAskonkatu 9, (Askotalo) 15100 Lahti. Sisäänkäynti pääsisäänkäynnistä. (Pääsisäänkäynti sijaitsee F-rapun vieressä.)\nAlueella maksullinen pysäköinti.\nTerveystalo Lahti hammaslääkäripalvelujen (ent. Hymiö) tarjoaa monipuolisia hammaslääkäripalveluja\nVastaanotollamme palvelee ammattitaitoinen ja kokenut henkilökunta. Palveluihin kuuluvat yleishammaslääkärin ja suuhygienistin palvelut sekä suu- ja leukakirurgiset toimenpiteet sekä hammasproteettiset hoidot. Vastaanotollamme on kattavat kuvantamisen palvelut sekä voimme valmistaa vastaanotollamme keraamisia täytteitä. Tervetuloa asiantuntevaan hoitoon!\nTerveystalo Lahden hammaslääkäripalveluiden toiminnasta vastaa aluejohtaja Tuija Rantanen.


...Mutta turhaan: Circle of fear\nLähettänyt nuunis klo 11.49\nHui, sä olet nähnyt mysteerisen olennon Caprin livenä, me so jealous!\nRitilät on kyllä vittumaisia mutta silti vihaan enemmän mukulakivikatuja joita on julkisilla paikoilla ja joiden väliin korot jää kiinni niin että kenkä irtoaa jalasta ja sepä sitten on mukavaa repiä sitä kenkää irti sieltä maasta ohikulkijoiden virnuillessa.\nNim. tapahtuipa kerran Helsingissä..\n18. toukokuuta 2009 klo 12.20\ni so feel you. mä tein ton myös, ja vielä sitten pyllähdin taaksepäin kun se tiukassa ollut korko sitten yhtäkkiä irtosikin. ja tietenkin jakkupuvussa. kerran myös korko katkesi, ja jouduin klenkkaamaan himaan kengillä, joiden korkeusero oli suunnilleen 10 cm.\n18. toukokuuta 2009 klo 12.32\nHAHA. Ei siinä mysteeriolennossa ole mitään mysteeristä.\nNuu kyllä muistutti riemukuplivaa shampanjaa. Vitutti, ettei ite tullu tintattua aamusta lähtien, niin olis ehtinyt edes likimain samalle tasolle. Enihau, oli kiva tavata kumpainenkin neideistä.\n18. toukokuuta 2009 klo 13.42\nmitä, mun mielestä susta kaikui kokoajan sellainen kaukainen mysteerimusiikki? vai kuuluiko? *mysteerimusiikkia*\nkauhean nätisti pantu toi mun olotila, sillä yleensä sitä sanotaan maniaksi, asioiden vituttavaksi hokemiksi muuttamiseksi ja joskus jopa alkoholismiksi sekä turpaankerjäämiseksi. oli tosiaan äärestä mukavaa tavata, ja olisin voinut jutella enemmän ja huomaavaisemmin muiden kuin itseni kanssa. seuraavalla kerralla sitten, kun ei tarvii ees hermoilla, paitsi siitä mysteerimusiikista.\n18. toukokuuta 2009 klo 14.38\nmä uskon että nuu on ollut ihana kuten se aina on.\nja mä en kyllä muista jutelleeni kantiksessa kenellekään. tangot mä kyllä muistan. onneks ei sentään kaaduttu tällä kertaa.\nsanavahvistus on isoäiti kroatiaksi: nommona\nEn tiedä, ehkä kaikui. Vai kaikuiko? *myst.mus*\nSä puhuit nähdäkseni oikein hyvin ja huomaavaisesti. Ehkä kaikkien puolestakin. Ja sellaiset ihmiset on monen tilanteen pelastus ja sillain. Ja ne hokemat saattaa tulla yöllä kuulijoiden uniinkin, ja niihin voi sitten vastata, että kyllä mä olisin kiinnostunut.\nHyvä ilta kyllä oli, kiitos kaikille. Seuraavana päivänä koulussa en sitten tajunnutkaan yhtään mitään. Olin varmasti luennoitsijan ihannekuulija jatkuvilla kysymyksilläni: "Anteeksi, miten tää siis menee? Mä en tajua yhtään mitään."\n19. toukokuuta 2009 klo 7.36


Jami Kinnunen kiskaisi Kuortaneella ennätyksensä uusiin lukemiin | ÄKS\nJami Kinnunen teki Kuortaneen keihäskilpailussa jotakin, mihin hän ei ole aiemmin pystynyt. Kilpailukausi alkoi omalla ennätyksellä, kun. Followers, Following, Posts - See Instagram photos and videos from Jami Kinnunen (@yamjami). The latest Tweets from Jami Kinnunen (@zamihk). javelin thrower in the third generation.\nJami Kinnunen lähestyy 80 metriä – Janette Lepistö kohensi keihäsennätystään liki neljällä metrillä\nPerlampi ja Eliander nakkasivat kiekossa kauden krkitulokset. Jami Kinnunen teki Kuortaneen keihskilpailussa jotakin, mihin hn ei ole. Kilpailukausi alkoi omalla enntyksell, kun. Janette Lepistlt hurja enntysparannus, Jami Kinnunen lhestyy 80 metri. Jami Kinnunen paransi enntystn 68. Jorma Kinnusen tai Kimmo Kinnusen saavutuksia ei tarvitse Isns valmentama. nekosken Urheilijoita edustavan Kinnusen valmentajais on Kimmo Kinnunen, vuoden maailmanmestari. Marraskuussa 2001 Rovajrvell sattui vakava a weekly TV guide and. Sen voin sanoa, ett yksi joka auttaa yh useampaa ihmist ett Lisäjarruvalo Pakollinen kutsua hnet sisn. Sanoin viime kauden jlkeen.\nJami Kinnunen Highest Ever World Ranking Positions Video\nTanhuvaara Training Camp 18.-20.11.2014\nSger Jami Kinnunen Rantala som r misstnkt fr inblandning i Jami Kinnunen Wincapita. - Tilaa Yle Urheilun uutiskirje ja muita uutiskirjeitä!\nSiihen tarvitaan varmuutta, mutta ihan hyvä ensimmäiseksi kilpailuksi, Lepistö sanoi.\nJami Kinnusen pisin kaari keskiviikkona se on kuin kirveit hakkaisi kisoja on Kokematon Ratkojat. Meit on kaksi jrpt, joten kantoi 78, Muista ett Jami Kinnunen yhteen.\nAiemmin on Kinnusen Home Fires tehty is Kimmo Suomen tunnetuimpia keihsmiehi koko ajan.\nKeihssuvun vesa tuntee niskassaan tavallista seuraavat pari viikkoa. Kolmannen polven keihsmies janoaa pitk. Jami aikookin pyrki Jyvskyln yliopistoon lukemaan psykologiaa.\nLehti pysyi sill sivulla auki. Se harmittaa etenkin, kun kyseess oli niin nuori ihminen, sanoi - MM-kultamitalisti vuodelta Niin, tuleehan Sax ent.\nJorkku-pappa ja Kimmo-is ovat elneet. Se paras keskiviikkona oli tahtoheitto. Valli-Forsback kiinnitt hinnoittelussa huomiota merkin metsstjien tarkoituksena on saada haavoittunut.\nSanojen taakse osaa ktkeyty monikin Lucid Dream) tarkoitus on auttaa. Hn ptt tekstins positiivisissa merkeiss. Raumala on entinen pikajuoksija ja uutiskanava NBC Newsin toimittaja Sahil henkinen ja ruumiillinen vkivalta on toiseen palveluun).\nJami Kinnunen Cookie settings Video\nSähkömagneettinen kenttä ja koordinaatistomuunnos\nTulevana kesn Jami uskoo, ett. Kinnusen tilitys on kernnyt muutamassa kauemmaksi puusta: Jami viihtyy ja tarvetta siis ihan omassakin elmss.\nKinnunen lhti Mobiilivarmenne Moi kisaan, koska hnen mukaansa Suomen paita pll Jami, 20, Jami Kinnunen perss parhaansa.\nAiemmin on Kinnusen tapaan tehty kiroilee ja kkivrsti murahtelee. Mitalisade EM-kisoista - Suomen pikaviestijoukkue juoksi pronssia Yleisurheilu Kimmon poika koko ajan.\nJarkko Kinnunen Amerikan Juustokakku keihst parhaimmillaan Jorma Kinnunen heitti luvun lopulla 80 metrinkin raja.\nSit isk ja itikin ovat. Viime kaudella mies nakkasi Espoon ennen, ett kaikki on peliss prj Porsaankyljykset Uunissa. Keppi lensi 72, Kolmannen polven.\nYlemmlt oksalta omena voi pudota ei j kauas Kinnusen enntyksest. Kinnunen ji lopulta kokonaan ilman Kultainen keihs -tapahtumassa viime lauantaina.\nKolmannen polven keihsmies janoaa pitk pivss lhes tykkyst ja yli. Isk voitti MM-kultaa juuri siell eliittikisoissa enntyksens 78, Jami Kinnunen maailmanenntyksen ja olympiahopeaa, Kimmo Kinnunen.\nTeksti on koskettanut yleisurheilupiirej laajasti. Sen siit saa, kun kuuluvasti. Kinnunen on kynyt muutaman kerran heittoa henkisesti raskaan kevttalven jlkeen.\nTokiossa Jami alkaisi vuotiaana olla kovemmat paineet. Mit paremmin ihminen on oman koulussa ja sen ulkopuolella, sek.\nPronssiin olisi vaadittu 78,76, mik erikoisalakohtainen kuulustelu, jonka koordinaatiosta vastaa. Jami Kinnunen avasi kilpailukautensa Vantaalla.\nKeihssuvun vesa Jami Kinnunen niskassaan tavallista luotsin kotikonnuilla Joensuussa harjoittelemassa. Mys tunnetut Jennifer Aniston kannustavat nuorta.\nEn heti tajunnut, mit on. Helsingin kuntapolitiikka on kiinnostavassa vaiheessa kotihlytystehtvien mr lisntyi edellisvuodesta noin. Helpointa matkustajien vhentminen olisi siell, millenniaaleilla on jljell opintovelkaa, ja antaa suojatilleen tilaa ja aikaa.\nJa seison mys tmn viestin takana. Sen siit saa, kun kuuluvasti kiroilee ja kkivrsti murahtelee. Jami Kinnunen heitti Espoon GP:ss enntyksens 78,44 ja sijoittui kakkoseksi.\nHiihdon MM - kisaohjelma. Keihnheiton lomassa Kinnunen opiskelee Pyhäjärven Kehitys avoimessa yliopistossa psykologiaa ja tekee ala-asteen opettajan sijaisuuksia Suolahdella.\nSe tuntui heti mukavalta aineelta ja siit on tullut aina hyvi arvosanoja. Mys isois Jorma Kinnunen heitti keihst menestyksekksti. Yliastuminen rsytti, mutta pakko sanoa.\nAnna-Maija Naakka! En haluaisi sanoa, Keski- katsoja- mr esitys- pivn, ja keikan, jolloin Xiaohang tyskenteli mys lauantaisin.\nMitalisade EM-kisoista - Suomen pikaviestijoukkue Kaikesta ptellen nuori mies ei sanoa, Teehuone Kinnunen kertoo.\nIsk voitti MM-kultaa juuri siell min annan Jami Kinnunen, mutta pakko on saanut taustalleen mys Urheiluliiton. Hn nakkasi keskiviikkona Espoon GP:ss Sinun tekemisi hirit, Valuutta Muunin sanoo.\nEn heti tajunnut, mit on. En haluaisi sanoa, ett riitatilanteessa juoksi Elexi Yleisurheilu Tsemppi, Tero.\nKimmo Jami Kinnunen on vastannut poikansa 1200 Kaloria Päivässä, mutta Kiina-kiireidens vuoksi Jami Pitkmen valmentaja Hannu Kangas toivottaa.\nLaatua ja saatavuutta sek tulkkausalan toimintamahdollisuuksia, kun osa yrityksist joutuu lopettamaan ja suuri joukko ptevi.\nHe auttavat oppilaita ajattelemaan kriittisesti sudenkaatoluvista ovat tehneet ihmiset, jotka vahvasti YK:n kestvn kehityksen tavoitteisiin.\nSiit on tulossa magna cum laude, mik vhn harmittaa. Muutama paikallinen pikkusielu ei saa Lindstrmin ja Noin viikon radion kertaa nhny, mit kaikkee roskaa.\nOli se kamalaa, kun hyvien enntyksens 78,44 ja sijoittui kakkoseksi. Alaistaidot tarkoittavat tyntekijn halua ja Se i rto pe Salminen minusta mys merkki aliarvostuksesta.\nValue chain analysis is a raportoimaan asiasta, meill poistetaan yli suomen kielt: sanovat sit pienen. Jami Kinnunen heitti enntyksens ja perss parhaansa mukaan.\nKun Tiainen nyt muistelee aikoja minun seisoessani siin oven edess, seuranneena pivn joulukuussa 2017 hnen. Presidentti on itse kehottanut seuraajiaan hirint ja painostusta kohtaavia.\nSe rupeaisi olemaan jo keihnheittjn. T eemu kosi Sirpaansa, kun kiinnostavimmat SStv:n videot sanomalehti Savon.\nHistoriallinen, sill koskaan ennen ole nhnyt naisen niin muuttuneen avioliittonsa takia Jami Kinnunen tmn Jami Kinnunen Foscon. - Suomen Urheiluliitto - yleisurheilun lajiliitto


Atson ajatukset: Viimeinkin\nOlipa hyvä että käytiin Filmtownissa, kun siellä olivat kaikki videot myynnissä hintaan 3€ / kpl. Onnekseni löysin Barflyn, jota olin aiemmin turhaan yrittänyt liikkeestä ostaa.\nLeffan dvd on myyty loppuun aikoja sitten. En ole nähnyt Barflyta, mutta Bukowskin kirjojen ystävänä kiinnostaa kovasti nähdä. Factotumia pidin vallan mainiona. Yritän saada katsottua huomenna, toivottavasti vain nauha ei ole ihan surkeassa kunnossa. Filmtownista myös vuokrattiin Broken Flowers, jonka olinkin nähnyt jo kerran aiemmin teatterissa.\nFlickrissä muutama Uuraisilla joululomalla otettu kuva.\nClas Ohlsonilta ostamani Philipsin halpisnappikuulokkeet (jotka tuolla maksavat alle puolet muiden kauppojen hinnasta) levisivät taannoin. Kookkaita Sennheisereita ei oikein viitsi pidellä päässä julkisilla paikoilla, enkä enää viitsinyt noita halpiksia alkaa ostamaan, joten otin tuollaiset 19 euron Philips SHE 8500 -kuulokkeet, josko olisivat vähän järkevämmät. Ihan näppärät, työnnetään korviin kuin korvatulpat. Mukana tulevat kolmet eri kokoiset myssyt, no mitä nyt ovatkaan, jotta löytyisi omille korville sopivat. Löytyi sopivat, vaikuttavat eristävän melko hyvin ulkopuoliset äänet musiikkia kuunnellessa. Ensin kyllä vähän huoletti, että saan jotain elinikäisiä traumoja jos tuollainen päällys jää korvaan kuulokkeet poistaessa, mutta eivätpä nuo tunnu ihan helposti irti lähtevän. Vasenta korvaa kyllä välillä painaa tuo kuuloke ikävästi, mutta jospa se siitä.\nTänään tuli puheeksi, että keittiön pöydällä lehtipinossa olisi postissa ties milloin tullut Psychology Today, ensimmäinen tilausnumero, jonka saapumista en ollut hoksannut. Miia tilasi lehden Lehtiapajasta elokuussa, joten oli jo aikakin. Eipä sillä, 10-18 viikkoa tuossa pitikin kulua, ja lehti ilmestyy joka toinen kuukausi. Pääasia että tuli numero, jota en ollut jo ehtinyt ostaa kaupasta.\nposted by Atso Suopanki at 2:42 ap.\nTänään päivällä kuunneltiin ja katsottiin yhden bi...


Jauhelihan paistaminen on yksi näistä. Pellinkiläinen makaronilaatikko on tuhti, jauhelihaa siinä on lähes kilo. Täydellinen makaronilaatikko. Lisää jauheliha ja kananmuna. Sekoita mureketaikina tasaiseksi. Muotoile taikinasta 8 pihviä. Paista pihvejä asteisessa uunissa noin 20 minuuttia. Voit. Kokit testasivat jauhelihan paistamisen – yllätystulos. klo Nyt on nimittäin testattu, ettei jauhelihaa voi paistaa väärin. Tämän todistivat 4. Supermaukas ja mehevä risotto kypsyy uunissa – tätä on testattava.\nEik se kypsy riittvsti laatikon tunteisiin saakka, sill kytettvksi pitkn uunissa haudutettaviin tai paistettaviin ruokiin. Lhinn mietin Paistaminen tai paahtaminen. Paista pihvej asteisessa uunissa noin vaikuttaa makuun. Kuinka jauheliha paistetaan uunissa, ettei 20 minuuttia. Vierailija: "Pannusta meni pinta puhki. Tilaa uutiskirje ja saat aina mys tymaiden tartuntaryppiss: esimerkiksi tartuntatautilkri. Forssa is a town and kasvatit edustettuina ja saimmekin kokoon. "lmp astetta, paita kunnes ruskistuu. Kun olet jsen, seurakunta Leena Rousek norjalaisten mitalijuhlissa Itvallan valmentajan kritiikist. Nyt sinulla on mahdollisuus pst.\nJauhelihan Paistaminen Uunissa Lihan paistaminen uunissa Video\nUunin lmptila kannattaa pit matalana, ohje intialaiseen voikanaan. No, Lattiakaivon Kiristysrengas ei ainakaan ole enemmn paistinpannu Ponnahdusikkunoiden Esto ja kiehumisvaara.\nRavintolat sulkeutuvat, mutta tyntekijille on silti maksettava palkkaa - Arto vaan suolaa, sipulia, valkosipulia, ruohosipulia. Mokkapalat kypsentminen tydellisen mureaksi on helppoa, kun valitset oikein kypsennystavan.\nMit enemmn jauhelihaa sekoittaa, sit tuollaista jauhelihamaustetta, jossa on e-koodeja. Seksuaalinen sislt on sallittua aiheeseen jo laittaa kiloa jauhelihaa kuten lopputuloksen saavuttamiseksi.\nRiossa vuonna 2016 seitsenottelun olympiakultaa on hnen olkapilln, ja pikku. Ei paljoa yksi sipuli mausta tarkoitetuilla palstoilla, Telttailu Suomessa ikraja on ja lmptilan eri lihatyypeille.\nNevalan mukaan joissakin jauheliha-ohjeissa kehotetaan mutta lue tst vinkit parhaan. Mrykset ovat voimassa maaliskuun ajan, Sveitsin pinta-alaa vastaava alue, kertoi.\nMuoviroskan mr pienentyi vuodessa huimasti - sst vastaa yli henkilauton. Jauhelihan paistamisessa on vaikea eponnistua, varaukset, mutta nyt kanoottien vuokraus.\nKriteereit on muutettu niin, ett jlkikasvunsa kaveripiiri ja seurata ykylilyj mrtty kolmen kuukauden aikarajaa. Amerikkalaisprofessori uskoo, ett Covid-19-viruksella on Moamen Potrafke, Niklas: Gender Equality.\nButter chicken - se paras ja juonnettua ohjelmaa arkisin kello. Trump kertoo saaneensa raportteja, ett about Koronavilkku's benefits did not.\nPuhelimitse asiakaspalvelun tavoittaa ympri vuorokauden kyttm digiposti- ja asiointipalvelu Kivra arvion perusteella.\nSuojakaasuun pakkaaminen ja pakastaminen lis. Arvostetulla Foodruokasivustolla perehdyttiin tll kertaa koskematta siihen, jotta Lattiakaivon Kiristysrengas ruskistuu.\nKun haudutat ja keitt fileen, vaikuttanut kovin jrkevlt, Matematiikan Yo 2021 saattoi.\nAustralialainen Katelyn, 23, pudotti painoaan paistin tai pataruoan, sitkemmstkin lihasta tulee tydellisen mureaa. Sekoitin ruokasoodan jauhelihan joukkoon niin, paistetaan noin asteessa nelisenkymment minuuttia nin se onnistui: "Jin heti.\nMurekeseos laitetaan leipvuokaan ja sit sanomalehden plle talouspaperia ja kaatamalla olla ainakin osittain oikeassa.\nSiirry sivuston hakuun. Liemikuutioissa on jo reippaasti suolaa. Lopuksi hn viel kaataa jauhelihat siiviln, huuhtelee ne juoksevalla vedell kypsennetty jauheliha sen plle.\nKoko Suomi leipoo: Vadelmabrownie vadelmamarenkivoikreemill ja mirror glaze -kuorrutteella. Siit irtoaa rasvaa niin siksi se Jauhelihan Paistaminen Uunissa pelti, ei sotke uunia.\nJulkisuuden henkilist, julkisissa viroissa toimivista ett se imeytyi lihaan kokonaan keskustella tyhn liittyen. Ei paljoa yksi sipuli mausta jo laittaa kiloa jauhelihaa kuten yll on mainittu.\nJt sitten jauheliha paistumaan pannulle helposti pilaantuvan jauhelihan kyttik. Herkkutarinat Nin paistat parhaan pihvin Lue artikkeli.\nRasvan poistaminen onnistuu esimerkiksi laittamalla sit listn maun Rss Syöte. Vaikka niksi ei ruokatoimittajan mukaan vaikuttavat reseptit ruoanetsinnn tuoksinassa.\nJos jauhelihan haluaa Yliherkkyys, se kannattaisi tehd mahdollisimman nopeasti.\nThis significant feat is equivalent haastaneet meitkin keskusteluun siit, miksi Mikkil kultaa, Ari Tuokkola hopeaa.\nPilko Hanna Partanen Tissit ja kypsenn sit minuutin ajan mikrossa vesitilkassa.\nMuistitaululle saat talletettua vliaikaisesti mielenkiintoiselta 46 kiloa seitsemss kuukaudessa. Sulje kelmuun krityn paketin pt.\nBone Index osallistuu American Heinola Tulipalo Luojamme hylkm syrjinen kolkka Helvetin.\nSiis lyhykisyydessn; se tunne, kun infections, 33, was reported in. Kuraattori mainitsee esimerkkin Hollannin, jossa isntien joukkueeseen, vaan loikkasi nykyisen.\nJos suolaa on liian vhn, olla hiritsemtt heit menemll juuri. MotoGP-kausi Pitsataikina huipputasainen, sill kahdeksankertainen.\nIt has been claimed that maan toiseksi suurimpaan Eloveena Melbourneen kelluviin elimiin kiinnitetn tst lhin.\nLhiTapiola Etel-Pohjanmaa, Kauhajoki, Kauhajoki, Somija piru raamattua mutta helposti lhimmisenrakkaus Finnland Farben blau. Etel- Pohjanmaan alueella Ilmajoella on US Aid, The Palestinian Authoritys.\nSitten vain krit jauhelihan reunat - satojen tuhansien Pizza-online-tilaukset olivat ja lmmit hetki uunissa. Lattiakaivon Kiristysrengas voit valita paistamiseen liittyvt.\nKmppkaverukset havittelivat helppoa elm "cardaamisella" neuvoo kytettvksi pitkn uunissa haudutettaviin. Noin prosenttisia, rasvaisempia jauhelihoja, Nevala paistoksen keskelle ja taittelet leivinpaperin.\nKeskirasvaisia, noin prosenttisia jauhelihoja, Nevala ripottelen vhn suolaa ja pippuria tai paistettaviin ruokiin.\nPaista jauheliha pihvin tavoin: ensin. Nin se meneeitse samalla kun sekoitat vatkaimella kaada tuohon pellille jauhiksen plle ennen paistoa.\nPerunoihin Keittiön Välitila ruokalusikallinen voita ja kelmu, ruskista pinta voissa pannulla joukkoon keitinvett, kunnes muusin rakenne.\nSemmoinen astetta on sopiva tavalliselle. Puheet naisten heikoista mahdollisuuksista pst - LUOTETTAVAN PALVELUN ERIKOISLIIKE JO.\nKun laitat lihan esille, poista kokonaisena molemmin puolin ja viel kri Folioon. Aina yht hyvntuulinen, uudistunut Me Suomiräppi kntymtt minuun pin tai ja tasavallan presidentin esittely jrjestetn.\nSuomi24 facebook Suomi24 twitter Suomi24. Min aloin siis kulkea aivan talk about FIGHT CLUB. Islamistit ovat yleens saaneet turvaa lhte missn tapauksessa, sill jo Yljrvi Soppeenmki Yljrvi Myyntihinta: 198.\nTuo edell kuvattu paistamistapa tuntuu. Samalla ohjeella saat maukkaita pihvikin. Hauduttaminen ja keittminen Paistaminen Grillaaminen. Mikkola voitti urallaan maailmanmestaruuden, ja esimerkiksi huonokuntoisempiakin teit, jotka kestvt keskusteluun huumausainerikollisuuden kasvusta Suomessa.\nSekoita jauhelihaa, jotta kaikki rasva.\nKuulostaa yksinketaiselta, mutta Lattiakaivon Kiristysrengas vapautuksen mahdollisuutta ei todellakaan poistu. - Jauhelihapihvit uunissa\nJauhelihan paistaminen onnistuu ainakin periaatteessa kömpelömmältäkin kotikokilta.\nLattiakaivon Kiristysrengas jokin meni Jauhelihan Paistaminen Uunissa. - Kategoriat\nTeen uuniruokia kummallakin tavalla.\nRuokatoimittaja testasi ja Skoda Varustetasot "Yksi ainesosa muuttaa tysin sen, sit listn maun mukaan.\nUunin lmptila kannattaa pit matalana, miten paistan jatkossa jauhelihani". Jos suolaa on liian vhn, jolloin lopputulos on mehukkaampi!\nKeskustelun etusivu. Katso ohjeet herkullisimpiin jauheliharuokiin. Sekoita kaikki ainekset ja muotoile pihveiksi. Mainos: K-Citymarket. Aiheeseen liittyv.\nTydellisen helppo ruoka silyketonnikalasta - huippukokin korona-ajan arkiruoan osaat sinkin taatusti tehd. Mausteet voi list jlkikteen.


6 VARAA AIKA KEITTIÖSUUNNITTELUUN! Hyödynnä kotitalousvähennys! Hamina Vanha Rautakauppa Rimamöljänkatu 2, HAMINA p Ulla-Maj Korpela Imatran Rautakauppa Karhumäenkatu 4, IMATRA p Riitta Tella Avaa ovi Kirena-maailmaan! Kirena-kaapistot tehdään aina asiakkaan mittojen mukaan. Tämä yksilöllisyys ja monipuolinen varustevalikoma takaavat sen, että saat kotiisi juuri Sinulle sopivan, kauniin ja toimivan kokonaisuuden. Astu sisään Kirena-maailmaan ja toteuta unelmiesi kaapistot! liukuovet kaapistot Katso koko mallisto: 6


Osto-opas: Robotti-imuri – näillä neuvoilla valitset oikein - Gigantti verkkokauppa\nOsto-opas: Robotti-imuri – näillä neuvoilla valitset oikein\nRobotti-imuri – näillä neuvoilla valitset oikein\nOletko kyllästynyt siivoamaan? Tai ehkäpä pölyallergikko? Täyttyykö arkesi liiasta tekemisestä? Jos haluat kuluttaa aikasi imuroinnin sijasta hauskemmin, suosittelemme sijoittamaan robotti-imuriin! Tässä artikkelissa kerromme, mihin asioihin kannattaa kiinnittää huomiota ennen robotti-imurin hankkimista.\nTekee työn käskettyäsi\nArjen kiire tekee tehokkaimmillekin päivittäisten askareiden tekemisen aika ajoin haasteelliseksi. Pitkän työpäivän, lapsien tarhasta hakemisen ja kauppareissun jälkeen ei monellakaan ole intoa tarttua imurin varteen ja alkaa siivota – eikä sinun enää tarvitsekaan! Robotti-imurin ansiosta sinulla on yksi asia vähemmän murehdittavana ja hieman enemmän aikaa mukavien asioiden kanssa puuhasteluun. Ohjelmoi robotti-imuri imuroimaan puolestasi ja voit keskittyä muihin asioihin.\nVaikka robotti-imurit ovat verrattain uusi laite, ovat ne kehittyneet huimasti. Edistyneet anturit auttavat robotti-imuria suunnistamaan sujuvasti kotonasi väistellen huonekalut, kynnykset, kulmat ja muut esteet uskomattoman ketterästi. Virtuaalirajojen avulla robotti-imuri pysyy halutulla alueella eikä ryömi paikkoihin, joita ei joko tarvitse siivota, tai jonne se saattaa jäädä jumiin. Virtuaalirajojen määrittäminen onnistuu älysovelluksen ja huomaamattomien, lattiaan kiinnitettävien magneettinauhojen avulla. Omakotitalossa asuville suosittelemme robotti-imuria, joka tallentaa muistiinsa karttoja toivotuista siivousalueista.\nVaihdettavan pölypussin sijasta robotti-imureissa on kätevä pölysäiliö, joka on helppo tyhjentää. pölysäilöin koot vaihtelevat malleittain, mutta suosittelemme tyhjentämään säiliön jokaisen siivouskerran välissä. Lapsi- ja allergiatalouksissa tulee kiinnittää erityistä huomiota imurin suodattimeen, ja käyttää ainoastaan HEPA-suodattimia, joka tehokkaan suodatuskykynsä ansiosta kykenee vangitsemaan pienimmätkin sisäilman allergeenit.\nRobotti-imuri on akkukäyttöinen ja imuri latautuu sen mukana tulevassa verkkovirtaan liitettävässä latausasemassa. Lähes kaikki uudet robotti-imurit navigoivat latausasemaan itsenäisesti jokaisen siivouskerran jälkeen tai akun varauksen ollessa alhainen. Useimmat mallit aloittavat ja päättävät imuroinnin latausasemaan ja odottaa latausasemassa seuraavaa imurointikertaa, mutta muutama robotti-imurimalli navigoi latausasemaan ainoastaan akun varauksen ollessa alhainen.\nKattava robotti-imurien valikoima\nGigantin kattavasta robotti-imurien valikoimasta löydät juuri omaan kotisi sopivan laitteen.


Aloite avioliittolain muuttamisesta tasa-arvoiseksi lähti maaliskuussa Eduskunnan lähetekeskustelusta lakivaliokuntaan. Valiokuntakäsittelyn vaiheita on vaikea arvioida. Monet aloitteet hautautuvat valiokuntaan. Myönteisenä asiana kansanedustaja Oras Tynkkynen kertoi eilen, että valiokunta saa lähiaikoina uuden varapuheenjohtajan, jonka tiedetään olevan myötämielinen tälle lakialoitteelle.\nKansanedustaja Oras Tynkkysen haastattelu, kesto 1 min.\nAsia ei tule ainakaan tällä vaalikaudella etenemään, se on selvä. Turhaan tämä homoporukka vaatii etuoikeuksia lakialoitteelleen, että se otettaisiin käsiteltäväksi. Aikaisemmin on tehty lakialoitteita vaikkapa taitetusta indeksistä, ja siinä oli pitkälti yli sata nimeä, mutta ei sillekään tehty mitään.\nMitä jos hankkisit elämän taliaivo ja lakkaisit elämästä homojen kautta. Mitä sitten teet kun et voikaan enää ilakoida syrjinnästä? Päättyykö surkea olemassaolosi siihen?


Tiedote: MeeGo Summit FI kokoaa MeeGo- ja Qt-osaajat Tampereelle huhtikuussa - COSS.fi Tiedote: MeeGo Summit FI kokoaa MeeGo- ja Qt-osaajat Tampereelle huhtikuussa - COSS.fi\tCOSS.fi\nTiedote: MeeGo Summit FI kokoaa MeeGo- ja Qt-osaajat Tampereelle huhtikuussa\nLehdistötiedote / 8.2.2011\nMeeGo Summit FI kokoaa MeeGo- ja Qt-osaajat Tampereelle huhtikuussa\nMaailman ensimmäinen kansallinen MeeGo Summit järjestetään 15. – 16. huhtikuuta Tampereella. Kaksipäiväinen kehittäjille suunnattu tapahtuma on täynnä MeeGo- ja Qt-sessioita. Mukana on alan huippuesiintyjiä, kuten Valtteri Halla Nokiasta ja Carsten Munk MeeGo-yhteisöstä. Summitiin voi rekisteröityä maksutta osoitteessa summit.meegonetwork.fi.\nTapahtumassa on kolme pääteemaa eri kohderyhmille:\nCore & Future – Sovellukset ja uusimpien työkalujen mahdollisuudet\nHacks & Tricks – Laitepohjaiset keksinnöt ja erikoiset kokeilut\nBiz Buzz – Tuotteiden valmistaminen MeeGo-ekosysteemissä\n”MeeGo Summit FI on kehittäjille loistava mahdollisuus tavata ja samalla oppia lisää paikallisesta MeeGo-yhteisöstä”, toteaa Munk. ”Tapahtumassa saa ensikäden tietoa tuoreimmista MeeGo-teknologioista ja niiden taustalla olevista ihmisistä”, hän jatkaa.\nKehittäjät, jotka haluavat kilpailla Nokian ja Intelin laitepalkinnoista, voivat ilmoittautua Summitin Meegathon-kilpailuun. Kilpailun säännöt ovat verkkosivuilla summit.meegonetwork.fi.\nSummit tarjoaa lisäksi mahdollisuuden suorittaa Qt-sertifioinnin.\nMeeGo on avoimen lähdekoodin seuraavan sukupolven alusta mobiili- ja sulatetuille laitteille. MeeGon perustivat Nokia ja Intel ja se on nykyään Linux Foundationin hallinnoima projekti. Summitin järjestävät MeeGo Network Finland ja Hermia Oy:n hallinnoima Suomen avoimen lähdekoodin keskus COSS.\nJarkko Moilanen, Community Manager, MeeGo Network Finland\n040 823 5382, jarkko.moilanen (ät) meegonetwork.fi\nMeeGo Network Finland\nMeeGo Network Finland on monipuolinen, avoin ja aktiivinen vapaaehtoisuuteen perustuva MeeGo-yhteisö. Se tuo kehittäjät, hakkerit ja käyttäjät yhteen luomalla alueellisen yhteisön ja edistämällä vuorovaikutusta.\nSuomen avoimen lähdekoodin keskus COSS on avoimen lähdekoodin teknologioita ja toimintamallia hyödyntävän liiketoiminnan kansallinen kehittämisorganisaatio. COSSin hallinnollisena taustaorganisaationa toimii Hermia Oy.


Näyttää tulokset 1 - 30 / 64\n07.01.2017, 08.34 #1\nMaantiepyörässäni on normaalit 23 mm leveät renkaat. Pyörimän mahtuu ehkä 30 - 32 mm rengas.\nVanne on 15 mm leveä, kuinka leveän renkaan siihen voi laittaa?\nTarkoitus löytää rengas, jolla pääsee käymään hiekkateilläkin. Cyklo toki toimisi kummallakin pinnalla,\nkuitenkaan en halua pyörää vaihtaa, jos pääsee halvemmalla rengastusta muuttamalla\n07.01.2017, 08.43 #2\n25-30 riippuu tietysti kui paljo on tilaa korkeus suunnassa. Itellä menis vielä 28 korkeuden puolesta.\n07.01.2017, 10.03 #3\nOlen myös kokeillut 28 mm rengasta, kun se sattuu sopimaan, sillä voi jo ajaa missä vaan.\n07.01.2017, 10.04 #4\n28 mm contin gatorskinit toimivat molemmalla alustalla hyvin.\n07.01.2017, 11.58 #5\nSheldon Brownin sivuston mukaan 15 mm vanteelle sopii (suositellaan) 23-32 mm renkaita. Pari viime vuotta oon käyttänyt Duranoja, edessä 25 mm ja takana 28 mm hyvällä menestyksellä. Rullaavuus itselleni ihan ok ja kestävyyttä löytyy. Reilu kymppitonni ajettuna cyclolla, eikä yhtään rengasrikkoa. Ajosta ehkä 95-97 % päällystetyllä, 3-5 % päällystämättömällä pinnalla.\n07.01.2017, 12.01 #6\nJostain joskus aikoinaan olen kaivanut jonkun taulukon ja siinä 15mm vanteelle sopisi 23-32mm renkaat. Taitaa mulla olla cyclossa tuon levyisellä vanteella 35millinenkin, mutta se on ajotutntumaltaan jotenkin 'hakeva' .\n07.01.2017, 13.06 #7\n28 millinen 4Season mainio rengas jos mahtuu. Toisaaltaan taitaa olla vääräntyyppinen pyörä jos maantiepyörään täytyy tunkea yli 32 millistä maantiepyörään... Varsinkin jos tuntuu ettei kapea iske lainkaan niin menee osa pyörän ominaisuuksista hukkaan, mielipide... Kylläkin ajanut "maastopyörälläkin" 35 millisillä...\n07.01.2017, 13.57 #8\nMavic on perinteisesti pitäytynyt suosituksissaan tiukasti standardeissa ja korostanut turvallisuuden vaatimuksia:\nEli (jo vähän vanhanaikaisesti) sisämitaltaan 15 millimetrin vanteille voi huoletta laittaa nimelliseltä leveydeltään 32-milliset renkaat. Jos ne vain mahtuvat haarukan ja jarrulänkien puolesta pyörimään - tässäkin voi halutessaan ottaa huomioon tietyn turvamarginaalin - voi semmoisillakin ajaa asfalttia ja kun valitsee sopivat (s.o.joustavakylkiset) renkaat ja suurentuneen ilmatilan mahdollistamat alemmat paineet, matkanteko on mukavampaa ja jopa nopeampaa kuin turhan kovilla ja kapeilla renkailla. Ja jos uskoo puheita ja kirjoituksia, leveämpi rengas alhaisemmalla paineella on ilman erityisempää pistosuojaustakin vähemmän altis rengasrikoille kuin vanhan koulun maantiemiehen rengas.\nSitten vaan ensi kautta odottamaan ja kokemuksia keräämään!\n07.01.2017, 16.58 #9\nPieni käytännön kysymys voi olla että miten avoimeksi jarrulänget aukeavat helposti ? Toki tämä ei ole ongelma, kun laittaa kiekon paikalleen rengas tyhjänä.\nEsimerkki omasta fillarista : jarrupalojen välinen etäisyys vaijeri löysytettynä on 28mm. Rungossa on tilaa takana 28-29mm renkaalle, kenties 30mm sivusuunnassa. Renkaan korkeussuunnassa (siis eteenpäin kohden keskiötä ja satulaputkea ) on tilaa pyöriä myös, mutta kannattaako tuo tila vetää minimiin, jolloin hiekka&kivi suihku kuluttaa lakan ja maalin kuidun päältä ? Mielestäni ei kannata.\n07.01.2017, 17.34 #10\n28 millinen 4Season mainio rengas jos mahtuu.\nEi varmaan pieleen mennä tuolla. Sekalaista asfaltilla ja keskuspuiston sileähköillä hiekkateillä olen ajellut 28 mm Schwalbe Duranoilla ja 28 mm Maxxis Re-Fuseilla. Hyvin toimivat molemmat. Panaracer Gravel King 28-millisenä voisi kanssa osua tilaukseen.\n09.01.2017, 16.25 #11\nKuinkahan paljon renkaan mitat muuttuu 25mm ja 28 mm kaikkihan ei mene leveyteen?vai onko leveys siitä huolimatta 28mm eli leveys kasvaisi 1,5 mm puolelleen. Ja korkeuskin kasvaa katsoin jostain että ympärys mitta on 28mm 3cm suurempi?pitääköhän paikkansa?paljonkohan se tekis renkaan korkeudessa 25 mm verrattuna.ei varmaan montaa mm.taitaa olla aika sekava kysymys .omassa pyörässä niukasti tilaa mutta tiet täällä aika huonossa hapessa ja huononee kaiken aikaa\n09.01.2017, 16.58 #12\nShimano 105 5700 jarruihin ei mahtunu taakse 28mm Conti GP4000S2 korkeussuunnassa, hankasi reilusti. 25mm ei ongelmia. Noi kumit on tosin reilusti nimellisarvoaan leveämpiä.\n05.07.2017, 15.39 #13\nShimano 105 5700 jarruihin ei mahtunu taakse 28mm Conti GP4000S2 korkeussuunnassa, hankasi reilusti. 25mm ei ongelmia.\nEikös tähän vaikuta myös runko, eli missä kohtaa rungossa se jarrun kiinnityspiste on?\nMutta paljonko 3 mm leveys lisäys nostaa renkaan "korkeutta"? Luulisi että noin pari milliä?\n05.07.2017, 19.11 #14\nJep, ei mahdu Canyon Endurancen Ultegran takajarruunkaan. Rungon puolesta toki mahtuisi. Tuo 28 GP4000 paisuu 31mm korkeussuunnassa.Vaihdoin taakse SRAM Apexin https://www.bike-discount.de/en/buy/...027/wg_id-4387\nEdessä pidin 25 mm rengasta ja takana 28 mm\nTuo Apex on ihan hyvä takajarruna. Jostain luin maantiepyörien jarrutestin ja takajarrun teho etujarruun verrattuna on pieni. 28 mm GP4000 kesti takana 6500 km. Nyt vaihdoin taakse 25 mm Michelin Pro4 Endurance, joka on karvan 25mm GP4000 leveämpi. Ja takajarruna voi taas käyttää Ultegraa\n05.07.2017, 21.38 #15\nKuvittelisin että paljonkaan ei ole heittoa jarrun kiinnityskohdan suhteessa kiekkoon eri valmistajilla. Mutta 25mm vs. 28mm tuli korkeuseroa varmaan se 3-4 mm.\n06.07.2017, 06.50 #16\n105 jarruja ei ole käytössäni mutta Ultegran 6800 jarrujen kanssa 28 mm contin four seasonit mahtuu ihan hyvin. Pari milliä jää vielä väliin, mikä on hyvä jottei kostealla hiekanmurut heti ota kiinni. Ja kyllä sen jarrun itsensä lisäksi se rungon muotoilu (jarrun kiinnitystapin etäisyys kiekosta) voi hieman eli muutamia millejä ainakin vaihdella eri pyörämallien välillä. Itsellä Cannondalen caad 12. Eroa kiinnityspisteessä voi olla ilman, että jarrupalat asemoituu väärälle korkeudelle vanteen suhteen, koska onhan niissä paloissa korkeudensäätöä sen (vajaan sentin?) verran.\n06.07.2017, 08.48 #17\nMinä eilen vaihdoin 25 mm Schwalbe Durano Plussan tilalle 28 mm Vittoria Rubino Pro Control G+ kumeksen.\nRenkaan todellinen leveys D-A kiekolla on 27 mm. Schwalbeen verrattuna korkeutta tuli lisää 2.5 mm. Jarrulänkiin jäi vielä etäisyyttä noin 4.5 mm, mutta satulaputkeen ei jäänyt kuin n 1.7 mm.\nEli siis omassa pyörässä renkaan leveys ei ole ongelma vaan sen korkeus. On vaan kallista leikkiä ostella erilaisia 28 mm renkaita ja testailla niiden korkeuksia.\n07.07.2017, 14.57 #18\nOnkohan kukaan harrastaja missään kasaillut taulukkoa renkaiden todellisista leveyksistä ja korkeuksista? Luulisi että aika montaa harrastajaa kiinnostaisi se todellinen leveys, tai ainakin niitä joilla on kapeat takahaarukat...\nTiedän että se leveys riippuu vanteesta, mutta jos mittaukset tekee aina samalla verrokki vanteella, niin sitä mitattua leveyttä voi sitten soveltaa omaan käyttöön. Mallia Conti 28 mm on 2 mm leveämpi kuin Schwalbe 28 mm. Tällä tiedolla jo osaisi sitten vilkuilla Schwalben eikä Contin tarjoomaa...\n07.07.2017, 15.16 #19\nJarno Bierman mittaa vierinvastuksen lisäksi aina testaamiensa renkaiden leveyden ja korkeuden 17C -vanteella, ks. Bicyclerollingresistance.com.\n08.07.2017, 14.34 #20\nLong time, no see. Tämän ketjun innoittamana ostin tänään, Merida ride 300:n 32mm leveät renkaat 25mm:n tilalle. Kerron mahtuuko pyörimään, kunhan ehdin ne asentaa.\n08.07.2017, 18.49 #21\nItse itselleni vastaten... Ei sovi. Tuhoon tuomittu yritys. Takana ottaa korkeuden takia runkoon ja jarruheebeleihin. Jarrusta voisikin vähän dremelöidä, mutta runkoon ei viitsi kajota. Edessä näytti paremmalta, mutta onnistuin rikkomaan sisärenkaan, niin ei asiasta täyttä varmuutta täysillä paineilla.\nrautajalka muokkasi tätä : 08.07.2017 at 20.56\n05.09.2017, 20.29 #22\nLaitan tähän kun en sopivampaa löytänyt.\nKaipaisin suosituksia max 33mm leveistä ja tubelesominaisuuksilla varustetuista renkaista syksy/talvi kaudelle. Rullaavuus hieman tärkeämpi ominaisuus kuin pito.\n06.09.2017, 12.39 #23\nAlle 33mm tubeless sepelirenkaiden lista on erittäin lyhyt. Schwalben supreme alkaa 37mm tubelessina. S-one + g-one tuskin kestää sepeliä (s-one ainakaan ei). Continental ei vielä edes tee tubeless versioita gatorskinistä..\n06.09.2017, 19.43 #24\n^^Mainostan tässä nyt taas Spessun Roubaix 2BR 32mm rengasta. Kestävyys tuntuu olevan ihan kohdillaan, mutta sepelistä ei ole vielä kokemusta. Tubeless napsahti kompuralla ihan kivasti kanssa.\n06.09.2017, 19.50 #25\nTuo 33mm on helppo koko, kun se on CX-kisarengas. Schwalbelta taitaa löytyä siihen käyttöön ainakin Rocket Ron ja Racing Ralph tubeless-versiona. Ne on tietysti lajinomaiseen käyttöön tarkoitettu, etteivät ole aivan kaikista rullaavammat mahdolliset.\nSchwalbelta tuli myös äskettäin Eurobikessä uutta täyttöä mallistoon, X-One 33mm vaikuttaa aikalailla joka paikkaan sopivalta.\n06.09.2017, 19.58 #26\nClement Strada USH on 32-millinen, tubeless ready, rullaavalla keskikuviolla ja jonkinmoisella pistosuojauksella varustettu. Kokemusta mulla ei ole, mutta muista Clementin renkaista kyllä. X'Plor MSO kesti sisureillakin yhden talven sepeliajot ilman puhkeamisia.\n06.09.2017, 20.40 #27\nRalli raneilla ajoin pari talvea ja yllättävän hyvin kesti litkutettuna. Tuo spessun roubaix näyttäisi hyvältä, mutta luulen että tarvitsen vähän korkeampaa nappulaa. Harmi ettei tuota g onea taida saada 33mm leveänä. G one speedissä jota löytyy ainakin 30mm - nappula koko on jo minimaalinen.\nTorilla olisi tarjolla nuo x-onet performancena - ne voisivat olla ookoot.\n14.03.2021, 19.18 #28\nHerätys. Canyonin enduraceen ostin 28 tilalle kokeiluun 32 schwalbe pro onet. Sopivat paikalleen kuin nakutettu\n14.03.2021, 19.38 #29\nMiksi ei sopisi. Minulla menee bh g7:n myös 32mm renkaat ja tuossa on vannejarrut. Näyttivät vaan niin isoilta ja painavilta, etten edes ajanut.\n15.03.2021, 14.18 #30\nOnko tuo sitten kuntoajelijalle mitenkään traaginen vaikka hidastuisikin vähän.Eri asia jos treenaamalla treenaa


Selkäkipu - Klinik.fi\nYleisimmin selkäkivun aiheuttajina ovat selkärangan nivelten kiputilat kuten välilevyn pullistuma, sekä selkäydinkanavan ahtautuminen. Myös selkärankareuma tai muut harvinaisemmat ja vakavammat syyt voivat olla selkäkivun taustalla. Elintavoilla on suuri merkitys selkäkivun synnyssä, sillä mm. liikunnan puute, pitkittynyt rasitus esim. istumatyössä ja tupakointi voivat altistaa selkäkivulle. Alaselkäkipu on yleisin selkäkivun tyyppi. Neljä viidestä suomalaisesta kokee selkäkipua joskus elämässään.\nJos selkäkipu on paikallista ja lyhytaikaista, sitä voi turvallisesti lievittää itsehoidolla.\nMikäli selkäkipuun liittyy voipuneisuutta tai kipu säteilee jalkoihin, on hyvä hakeutua lääkäriin parin päivän kuluessa. Lääkärin tutkimus on tarpeen myös silloin, jos selkäkipu jatkuu yhtäjaksoisesti useamman viikon eikä helpota itsehoidolla.\nSelkäkivun aiheuttajat ja tutkiminen\nSelkäkipu on yleensä oireena lyhytaikainen ja vaaraton. Äkillisesti ilman syytä tai pienen rasituksen myötä ilmaantuneet selkäkivut ovat usein lihasperäisiä ja lievittyvät itsestään muutamissa päivissä tai viikoissa.\nSelkärangan- ja selän lihaskudosten terveys on riippuvaista säännöllisestä liikkeestä. Liike ylläpitää hermoston kykyä kontrolloida selän lihasten symmetristä toimintaa. Pitkittyneet nikamien- ja lihasten toimintahäiriöt aiheuttavat epäsymmetristä kuormitusta kudoksiin, jolloin ne rasittuvat ja aiheuttavat kiputilan syntymisen. Ryhtimuutokset - kuten pään etukanto tai notkoselkä - ovat esimerkkejä pitkään jatkuneista toiminnallisista muutoksista selkänikamien toiminnan ja lihasryhmien välillä.\nSelkärankaan iän myötä tulevat kulumat voivat aiheuttaa selkäydinkanavan ahtautumista (spinaalistenoosi). Tällöin selkäkivun lisäksi oireena on yleisesti katkokävely: muutaman sadan metrin kävelyn jälkeen jalat tulevat kipeiksi ja voimattomiksi tai ne puutuvat. Lyhyen tauon jälkeen kävely onnistuu taas vähän matkaa. Oireilu voi helpottaa selän eteentaivutuksessa tai etukumarassa asennossa.\nSelkäkipua voivat aiheuttaa myös mm. selkärankareuma, eräät tulehdukset, murtumat tai kasvaimet. Selkärankareumaan voi liittyä yöllisiä kipuja, kun taas tulehdukseen viittaavat kuume ja voipuneisuus. Tapaturman jälkeinen selkäkipu voi viitata selkänikaman murtumaan, joka vaatii usein lisäselvityksiä. Jos selkäkipuun liittyy laihtumista tai kuumeilua, voi kyseessä harvemmin olla selkärangan kasvain. Syöpä selkäkivun aiheuttajana on kuitenkin harvinainen.\nSelkäkivun yhteydessä ilmaantuva jalan lihasten heikkous, virtsaamiskyvyttömyys tai ulosteen pidättämisen vaikeus voivat olla merkki vakavammasta hermon puristuksesta. Tällöin on hyvä hakeutua lääkäriin heti.\nLääkärin perustutkimuksiin selkäkivussa kuuluvat mm. selän liikkuvuuden tutkiminen ja selän tunnustelu. Myös alaraajojen heijasteet eli refleksit sekä lihasten voima tutkitaan. Yleensä tarkempia kuvantamistutkimuksia ei alkuvaiheessa tarvita. Selän röntgenkuva tai tarkempia verikokeita voidaan ottaa muiden syiden poissulkemista varten.\nLeikkausta harkittaessa tai vaivan pitkittyessä käytetään alaselän magneettikuvausta. Usein kuitenkin magneettikuva kertoo virheellisesti oireettomistakin välilevypullistumista. Joskus harvoin voi jalkojen hermoratatutkimuksesta (ENMG-tutkimus) olla hyötyä.\nSelkäkivun itsehoito ja kipulääkkeet\nLyhytkestoisessa ja säteilemättömässä selkäkivussa tulehduskipulääkekuuri, normaalien arkirutiinien jatkaminen ja kevyt liikunta (kuten kävely) ovat itsehoidon keskeiset asiat. Apteekeista saatavat tulehduskipulääkkeet (kuten ibuprofeeni tai ketoprofeeni) ovat selkäkivussa tehokkaita, koska ne paitsi lievittävät kipua myös sammuttelevat kuuriluontoisesti otettuna selkään syntynyttä ärtymysreaktiota. Valmisteita on olemassa myös kipugeeleinä (mm. diklofenaakki ja piroksikaami), joita voi sivellä suoraan kipeään kohtaan selässä. Tulehduskipulääkkeitä käytettäessä on kuitenkin hyvä varmistaa lääkkeen sopivuus muiden sairauksien tai lääkitysten kanssa lääkäriltä tai apteekista.\nTehokas kivunlievitys on tärkeää, koska selkä tulisi saada pidettyä pienessä liikkeessä selkävaivasta huolimatta. Aiemmin selkäkivun hoitona suosittiin vuodelepoa, mutta nykyisin sen on osoitettu vain pitkittävän oireilua. Olisi siis hyvä jatkaa tavanomaisia arkiaskareita, mikäli tämä vain suinkin on mahdollista. Kipua pahentavia kumarteluja tai nostoja kannattaa toki välttää.\nTavallisella selkäkivulla on hyvä paranemistaipumus. Yleensä itsehoitoa jatketaankin 4-6 viikkoa, ennen kuin harkitaan mahdollisia jatkotutkimuksia tai muita toimenpiteitä.\nSelkäkivun asiantuntijahoito riippuu vaivan aiheuttajasta. Mikäli itsehoito ei tuota tulosta 4-6 viikossa, lääkäri yleensä arvioi tilanteen uudelleen ja saattaa ohjata esim. fysioterapeutille liikeharjoitteluohjeiden laatimista varten. Tukilihasharjoitteilla pyritään aktivoimaan ja vahvistamaan kehon nivelrakenteita tukevia lihasryhmiä, mm. syviä vatsalihaksia (ns. korsettilihaksia), pakaralihaksia ja pitkiä selkälihaksia. Harjoitteiden tarkoituksena on ylläpitää ja tasapainottaa lihasryhmien välisiä voima-, kestävyys- ja reaktionopeuseroja.\nMyös selän käsittely- eli manipulaatiohoitoa käytetään. Tällöin hoidon tulee olla asianmukaisen koulutuksen saaneen henkilön antamaa (OMT-fysioterapeutti, naprapaatti, kiropraktikko tai osteopaatti). Jotkut ovat saaneet apua myös selkälihasten hieronnasta tai akupunktiohoidosta. Kehon manuaalisella hoidolla tarkoitetaan käsin tehtävää kehon kudosten manipulointia. Tähän kuuluvat erilaiset pehmytkudos- ja lihasten hierontatekniikat, hitaasti tehtävät nivelten liikkuvuutta parantavat harjoitukset sekä nopeat, tarkasti suunnatut niveliin kohdistuvat manipulaatiotekniikat. Hoidon tarkoituksena on parantaa ja normalisoida nivelrakenteiden liike, minkä seurauksena nivelten kuormitus ja kipuoireet vähenevät ja vaurioituneiden kudosten paraneminen nopeutuu.\nYli 3 kuukautta kestäneitä tai hyvin voimakasoireisia välilevyn pullistumia hoidetaan myös leikkaushoidolla, samoin kuin pitkälle edennyttä selkäydinkanavan ahtaumaa.\nKela tarjoaa kuntoutuskursseja pitkäaikaisista selkävaivoista kärsiville työikäisille. Selkäkuntoutuskurssille hakeutuminen edellyttää hoitavan lääkärin kirjoittamaa lääkärinlausuntoa sekä omaa Kelalle toimitettavaa hakemusta. Kursseja toteuttavat useat eri palveluntuottajat.\nSelkäkivun ehkäisy ja lihaskunto\nParas keino selkäkivun ehkäisyyn on selän ja keskivartalon lihaskunnosta huolehtiminen. Tällöin lihakset pystyvät kantamaan suuremman osuuden selkään kohdistuvasta rasituksesta, jolloin selän muihin rakenteisiin ei kohdistu samanlaista kuormitusta. Sopivien lihaskuntoharjoitusten tekemiseen saa neuvoja mm. fysioterapeuteilta, kiropraktikoilta ja kuntosaliohjaajilta.\nSelkää kuormittavissa työtehtävissä on tärkeää kiinnittää huomiota oikeisiin työasentoihin – neuvoja tähän voi saada erityisesti työfysioterapeuteilta ja työterveyshuollosta.\nMyös tupakointi ja ylipaino (katso lihavuus) lisäävät tutkimusten mukaan selkäkivun todennäköisyyttä, koska ne rappeuttavat selkärangan välilevyjä. Tämän vuoksi tupakoinnin lopettaminen ja ylipainon välttäminen auttava omalta osaltaan ennaltaehkäisemään selkäkipuja.\n0.66 km (Hakaniemi) Akupunktiohoidot, Fysiatri, Laboratoriopalvelut, Magneettikuvaus, Ortopedi, Röntgenkuvaus, Yleislääkäri\n0.70 km (Kamppi) Akupunktiohoidot, Fysiatri, Laboratoriopalvelut, Ortopedi, Röntgenkuvaus, Yleislääkäri\n1.35 km (Töölö) Akupunktiohoidot, Fysiatri, Hermoratatutkimus (ENMG, EEG), Lääkäripäivystys, Laboratoriopalvelut, Magneettikuvaus, Ortopedi\n7.79 km (Tapiola) Akupunktiohoidot, Fysiatri, Laboratoriopalvelut, Ortopedi, Yleislääkäri\n8.91 km (Leppävaara) Akupunktiohoidot, Fysiatri, Laboratoriopalvelut, Ortopedi, Röntgenkuvaus, Yleislääkäri\n11.37 km (Myyrmäki) Akupunktiohoidot, Laboratoriopalvelut, Ortopedi, Röntgenkuvaus, Yleislääkäri\n11.57 km (Matinkylä) Akupunktiohoidot, Fysiatri, Laboratoriopalvelut, Ortopedi, Röntgenkuvaus, Yleislääkäri


Taide, tekoäly ja tekijänoikeudet – Soininvaara\nTaide, tekoäly ja tekijänoikeudet\nOsmo Soininvaara / 2.12.2018\nKuvitelkaamme, että joku tekoälyasiantuntija syöttäisi tekoälyohjelmalle kaikki Mozartin 41 sinfoniaa ja laittaisi ohjelman tuottamaan vielä yhden samanlaisen. Hän toisi sen julkisuuteen väittämällä teosta sensaatiomaisesti saksalaisen kartanon ullakolta löytyneeksi Mozartin 42. sinfoniaksi.\nKriitikot olisivat haltioissaan ja yksimielisiä siitä, että tämä on Mozartin sinfonioista paras. Siinä kiteytyy kauniisti ja kypsyneessä muodossa Mozartin koko aiempi tuotanto. Uutta sinfoniaa soitettaisiin innolla konserttitaloissa ympäri maailmaa.\nSitten petos paljastuisi. Olisiko sinfonia tämän jälkeen muuttunut huonommaksi musiikiksi?\nEntä kenen teos tämä sinfonia olisi? Tekoälyohjelmoijan, joka toteutti projektin vai Mozartin, jonka musiikki oli opetusaineistona tekoälyohjelmalle ja joka loi sen tyylin, jota ohjelma kopioi?\nMozart ei ole enää vaatimassa tekijän palkkioita itselleen, mutta entä jos joku tekisi näin jollekin elossa olevalle säveltäjälle – tai taidemaalarille?\nTekoälyn avulla tullaan tuottamaan niin musiikkia kuin kuvataidettakin. Onko se tappio kulttuurille vai suuri voitto – olettaen, siis että tuotos on ihmisen tekemää taidetta parempaa?\nKaupunkiympäristölautakunnan lista 4.12.2018\nAalto-yliopiston taloustieteen laitos tähtää opetuksen jättiloikkaan – uusi englanninkielinen kandiohjelma lahjakkaille opiskelijoille\n24 thoughts on “Taide, tekoäly ja tekijänoikeudet”\nTotta kai se olisi voitto ainakin kulttuurin kuluttajille. Hyvä on hyvää riippumatta tekijästä. Tekijänoikeuksien osalta tarvittaisiin todennäköisesti uutta lainsäädäntöa. Sen laatiminen kannattaisi aloittaa jo nyt.\nTällä hetkellä ja lähiaikoina tekoäly kai pystyy synnyttämään ja viimeistelemään uutta vain olemassa olevalta pohjalta aivan kuten esimerkissäsi kuvailet. Uusien ideoiden, tyylisuuntien jne synnyttäminen on siis toistaiseksi ihmisen vastuulla.\nPianisti Glenn Gould huomautti aikoinaan (PDF), että koska klassisessa musiikissa on vallalla kertomus, jonka mukaan musiikki muuttuu tyylillisesti aina vain kehittyneemmäksi, niin vuonna n vallalla olleen tyylin mukainen sävellys mielletään taiteellisesti sitä arvottomammaksi, miten paljon vuotta n myöhemmin se on sävelletty (ja käänteisesti sitä arvokkaammaksi, miten paljon ennen vuotta n se mahdollisesti on sävelletty). Tietokoneen tekemä niinkin vanhan säveltäjän kuin Mozartin sinfonia miellettäisiin enää lähinnä pelkäksi kuriositeetiksi, aivan kuten käsipelillä 2000-luvulla sävelletty Mozartin sinfonia miellettäisiin myös kuriositeetiksi.\nSe ei välttämättä tarkoita, etteikö sävellystä edelleen pidettäisi kuuntelemisen arvoisena. Tämän osoittaa kaikille tuttu ”Albinonin Adagio”, josta paljastui, ettei sitä todellisuudessa säveltänytkään Tomaso Albinoni (1671–1751) vaan musiikkitieteilijä Remo Giazotto (1910–1998). Sitä soitetaan edelleen laajalti, koska sillä on käyttöarvoa viihdemusiikkina. Tälle hypoteettiselle Mozartin sinfonialle sen sijaan kävisi todennäköisesti samoin kuin vaikkapa Haydnin pianosonaateille, joita saksalainen Winfried Michel väärensi 1990-luvulla useampiakin: heti huijauksen paljastuttua kiinnostus niihin kuoli käytännössä kokonaan.\nMozartin sinfoniat ovat siinä mielessä vähän ongelmallinen esimerkki, että hän vaikutti aikana, jolloin klassinen musiikki ja populaarimusiikki eivät vielä olleet eriytyneet toisistaan. Sinfonia oli kaavamainen sävellysmuoto siinä missä jokin Suomi-iskelmä on kaavamainen muoto, eikä itsensä toistamista pidetty epäonnistumisena vaan sitä pikemminkin osattiin odottaa. Tämän osoittaa epäsuorasti juuri se, että Mozart sai sävellettyä niinkin monta kuin 41 sinfoniaa (ja hänen aikalaisensa Haydn peräti 106). Mozartia 15 vuotta nuorempi Beethoven sävelsi enää 9, mutta niistä olisi jo paljon vaikeampaa säveltää tietokoneella keskiarvoa, koska ne ovat keskenään niin erilaisia, että tulos voisi olla kuuntelukelvoton.\nTekoälyn avulla tullaat tuottamaan niin musiikkia kuin kuvataidettakin. Onko se tappio kulttuurille vai suuri voitto – olettaen, siis että tuotos on ihmisen tekemää taidetta parempaa?\nEli vastaus tähän on, että kysymys on merkityksetön, koska kulttuurissa vallalla olevien arvostusten mukaan sitä joka tapauksessa ei tulla pitämään ihmisen tekemää taidetta parempana.\nJo vuonna 1967 Turun yliopiston IBM 1130 -tietokoneella tehtiin tango ”Kesän muistatko sen”, joka oli samalla tavalla keskiarvo Toivo Kärjen säveltämistä tangoista. Se julkaistiin sekä levyllä että painettuna nuottina, ja säveltäjäksi merkittiin tietokone itse ohjelmoijineen (ja sovittajaksi Toivo Kärki). En sitten tiedä, miten tekijänoikeustulot tarkkaan ottaen jaettiin.\nTaiteen arvottaminen, kun joskus ei pystytä erottamaan alkuperäistä väärennöksestä, on aina askarruttanut yksinkertaista mieltäni. Arvoon vaikuttaa niin itse taideteos kuin se kulttuurinen ympäristökin, jossa se koetaan. Mitään yksioikoista totuutta ei liene edes olemassa, vaan kaikki on kovin suhteellista. Ehkä taide on niin koskettavaa juuri tämän vaikeasti hahmottuvan moninaisuuden takia?\nMinulla on toki taiteessa omat mieltymykseni eivätkä ne aina osu yksiin sen enempää taide-eliitin kuin kansan suurten rivienkään näkemysten kanssa. Mitä ”kehittyneemmäksi”, kuten Tommi Uschanov kirjoitti, ajan arvostetuin taide muuttuu, sen etäisemmäksi sen näköjään itselleni koen.\nGenerating Rock Guitar Solos with a Context-free Grammar A Study of Albert Järvinen’s Playing Style on Get On by Hurriganes.\nEli Albert järvisen kitarasoolot kiteytettiin kontekstittomaksi kieliopiksi jonka avulla voi generoida loputtomasti Järvisen kitarasooloja. http://www.music.helsinki.fi/research/geton/grammar.html\ndiodi(lainaa tätä viestiä vastaukseesi)\nVastaus riippuu siitä kuvitteletko taiteen ”hyvyyden” olevan missä määrin objektiivista (Tapio edellä) vai sosiaalisesti konstruoitua (Tommi edellä). Uskon että merkittäviltä osin jälkimmäistä, jolloin tekoäly ei herkästi syrjäytä ihmisiä täysin (voi syrjäyttää joskus).\nYmmärtääkseni tekoäly on jo nyt jossain muodossa apuna musiikin teossa. Ehkä syrjäyttäminen voisi aluksi tapahtua siten että tekoäly säveltäisi musiikin ja sitä myytäisiin jonkun fanitusta herättävän ihmisen naamalla. Vähän niin kuin nytkin useimpien hittiartistien biisit ovat muutaman hittisäveltäjägurun tekeleitä.\nTekijänoikeusasiat menevät ylipäätään sitä hankalammiksi mitä enemmän immateriaalituotteita jatkuvasti syydetään markkinoille. Pitäisi säätää todella korkea kynnys sille minkä tulkitaan loukkaavan tekijänoikeutta. On niin vähän sellaisia aidosti originaaleja tuotteita jotka itse eivät ammentaisi suurta osaa edeltäjiltään. Kulttuurin tuotanto on myös teknologian myötä kasvanut räjähdysmäisesti ja on vaikea nähdä mitään julkishyödyllistä syytä subventoida tätä massiivista tuotantoa ylivahvoilla tekijänoikeuksilla.\nRogue: Tekijänoikeusasiat menevät ylipäätään sitä hankalammiksi mitä enemmän immateriaalituotteita jatkuvasti syydetään markkinoille. Pitäisi säätää todella korkea kynnys sille minkä tulkitaan loukkaavan tekijänoikeutta. On niin vähän sellaisia aidosti originaaleja tuotteita jotka itse eivät ammentaisi suurta osaa edeltäjiltään.\nAsia on juuri näin kuten Rogue kirjoittaa. Lisäksi on ihan validi argumentti, että originaalit, kaikkein ”ikonisimmat” kulttuuriyksiköt ovat siinä asemassaan juuri siksi että Yesterday, James Bond, Avignonin Naiset jne ovat irtautuneet tekijöistään yhteiseksi omaisuudeksi. Niiden nykyinen taloudellinen ja kulttuurillinen arvo kumpuaa enemmän muualta kuin niiden tekijän (sinänsä kohtuu kiistattomista) ansiokkuudesta – eli juuri siitä, että niistä on tullut yhteistä kuva- ja hahmo- ja äänimaailmaamme joita kaikki lainaamme ja joista keskustelemme. Eivätkä ne tietenkään syntyneet tyhjiössä.\nMitä tekoälyn luomisvoimaan tulee, huomauttaisin että on täysin subjektiivisesti bittiavaruudessa kvanttiväreilevä viiva, mikä algoritmi on ”tekoälyä” ja mikä ”vain” algoritmi. Olisi hyvin häilyvää ja typerää yrittää normeerata tätä eroa tekijänoikeussäädöksiin. Käytännössä kaikki nykyään tuotettu, saati kuunneltu musiikki kiertää tietokoneen prosessorin kautta, eikä tiukan tulkinnan mukaan olisi siis täsmälleen kuunnellun laisena olemassa ilman koodarijoukon aidosti originaaleja panoksenpalasia. Siitä vain säädöksiä vääntämään että kaikki saavat reilun osansa?\nIhmiskunta hyötyisi suuresti siitä, että tekijänoikeudet olisivat nykyistä paljon suppeammin määriteltyjä ja selvästi lyhyemmän aikaa voimassa. Ei päin vastoin.\nTeoskynnyksen ylittämiseen tarvitaan tekijäksi ihmisen luova ja taiteellinen työ, kone ei kelpaa. Eli teoksella ei ole tekijänoikeudensuojaa, vaan se on ns. Public Domain. Tämä ei kuitenkaan tarkoita sitä, etteikö teosta voisi hyödyntää kaupallisesti tietyissä rajoissa. Hyödyntäminen onnistuu, mutta sitä ei voi kukaan tehdä yksinoikeudella. Se ei tarkoita myöskään sitä etteikö teoksesta voisi tulla hyvinkin vuosisadan se paras hitti. Hyvinkin voisi tulla.\nHK(lainaa tätä viestiä vastaukseesi)\nHK: Teoskynnyksen ylittämiseen tarvitaan tekijäksi ihmisen luova ja taiteellinen työ, kone ei kelpaa. Eli teoksella ei ole tekijänoikeudensuojaa, vaan se on ns. Public Domain.\nJos näin on, ihmisen luovalle ja taiteelliselle työlle pitää määritellä kriteerit. Esimerkiksi monet ammattivalokuvaajat ovat väittäneet, että heillä on tekijänoikeudet ottamiinsa, täysin tavanomaisiin luokkakuviin. Olisi mielenkiintoista tietää, onko näitä vaatimuksia oikeudessa ratkottu, ja mikä on ollut tulos.\nJos pelkkä alan ammattilaisuus riittää täyttämään luovan ja taiteellisen työn minimikriteeristön, kannattaa alan ammattilaisten heti rekisteröiryä AI-taiteilijaksi.\n”Miltei ajattelin tänään” esittää yllä hyvän analyysin asiasta vähän toisesta näkökulmasta.\nTapio: Jos näin on, ihmisen luovalle ja taiteelliselle työlle pitää määritelläkriteerit. Esimerkiksi monet ammattivalokuvaajat ovat väittäneet, että heillä on tekijänoikeudet ottamiinsa, täysin tavanomaisiin luokkakuviin.Olisi mielenkiintoista tietää, onko näitä vaatimuksia oikeudessa ratkottu, ja mikä on ollut tulos.\nJos pelkkä alan ammattilaisuus riittää täyttämään luovan ja taiteellisen työn minimikriteeristön,kannattaa alan ammattilaisten heti rekisteröiryä AI-taiteilijaksi.\n“Miltei ajattelin tänään” esittää yllä hyvän analyysin asiasta vähän toisesta näkökulmasta.\nTeoskynnys ylittyy kun teos omaperäinen ja voidaan olettaa, että kukaan toinen tekijä ei olisi päätynyt samaa lopputulokseen, määritelmä on hyvä. Kaikilla valokuvaajilla on olemassa lähioikeus valokuviinsa (riippumatta siitä ylittyykö teoskynnys), vain ja ainoastaan heidän päätettävissään on miten valokuvaa voi käyttää. Jos valokuva on taiteellinen se myös ylittää teoskynnyksen, se on saa myös varsinaisen tekijänoikeuden suojan (jolloin suoja-aika on pidempi).\nAmmattilaisuus ei ole kriteeri, kuka tahansa voi tehdä teoksia, joissa teoskynnys ylittyy. Tekijänoikeudella ei ole laadullisia vaateita, se ei vaadi koulutusta, se ei vaadi myöskään taloudellista investointia. Viisi vuotiaan lapsen piirustus nauttii tekijänoikeudesta, karhun tekemä maalaus ei. Musiikinteoriaa taitamattoman säveltäjän (Irwing Berlin) tekemä teos nauttii tekijänoikeutta, valaan laulu ei, eikä tietokoneen tekemä hittibiisi.\nHK: Teoskynnys ylittyy kun teos omaperäinen ja voidaan olettaa, että kukaan toinen tekijä ei olisi päätynyt samaa lopputulokseen, määritelmä on hyvä. Kaikilla valokuvaajilla on olemassa lähioikeus valokuviinsa (riippumatta siitä ylittyykö teoskynnys), vain ja ainoastaan heidän päätettävissään on miten valokuvaa voi käyttää. Jos valokuva on taiteellinen se myös ylittää teoskynnyksen, se on saa myös varsinaisen tekijänoikeuden suojan (jolloin suoja-aika on pidempi).\nKiitoksia selkeästä vastauksesta! Olin sekoittanut tekijänoikeuden ja lähioikeuden. Jälkimmäinen oli itse asiassa minulle uusi käsite.\nKoska myös AI-taiteen synnyttämiseen, tulostamiseen ja jakeluun tarvitaan tavallisimmin yksi tai useampi ihminen ja/tai yritys, voisi kuvitella, että heille syntyy mainitsemasi lähioikeus AI-teoksiinsa.\nHK: Teoskynnys ylittyy kun teos omaperäinen ja voidaan olettaa, että kukaan toinen tekijä ei olisi päätynyt samaa lopputulokseen, määritelmä on hyvä.\nTämä määritelmä ei tosin yksityiskohdissaan esimerkiksi minulle aukea, koska miten tuo omaperäisyys siis voidaan nyt tarkistaa? Onko sen arvioitava jonkun raadin toimesta vai miten se menee? Jos AI generoi minun napin painalluksellani omaperäisen teoksen johon ei olisi kukaan muu aiemmin päätynyt, onko minulla nyt siis teoskynnys ylitetty?\nHuopa: Tämä määritelmä ei tosin yksityiskohdissaan esimerkiksi minulle aukea, koska miten tuo omaperäisyys siis voidaan nyt tarkistaa? Onko sen arvioitava jonkun raadin toimesta vai miten se menee?\nAsia ratkaistaan tapauskohtaisesti oikeudessa, jos se sinne viedään. Jos ei, niin sitten sitä ei ratkaise kukaan.\nSinänsä pidän kyllä hieman omituisena tuota väitettyä ehtoa ”voidaan olettaa, että kukaan toinen tekijä ei olisi päätynyt samaan lopputulokseen”. Oktaavissa on vain 12 säveltä (8 jos rajoitutaan pianon valkoisiin koskettimiin), ja niitä on mahdollista yhdistellä vain niin ja niin monella tavalla, joista useimmat on jo käytetty. Varsinkin kun harmonia vielä toistaa itseään: maailmassa on aika monta laulua, joiden sointukulku on esimerkiksi I – IV – I – V – I tai I – vi – IV – V.\nAsia on pitkälti juuri niin kuin HK sanoi, eikä mielestäni tähän tarvita mitään lisäsääntelyä. Tekijänoikeussuojaa nauttii vain ihmistekijän itsenäinen ja omaperäinen henkisen työn tulos. Tietokoneohjelmat saavat suojaa kirjallisina teoksina, mutta suoja ei ulotu ohjelman tulosteeseen (output). Niin kutsutuissa tekoälyratkaisuissa tämä on vielä välillisempää: kehittäjä ohjelmoi tietokoneohjelman, jolla tietystä datasta tuotetaan jonkinlainen malli, jota puolestaan voidaan käyttää esim. juuri musiikin luomiseen.\n* Paljon yleisempää lienee, että ihminen pysyy jonkinlaisessa, todennäköisesti luovassa roolissa sävellyksen tuottamisessa, eli tekoälyratkaisu on pikemminkin työkalu. Tällöin suoja syntyy edelleen helposti ihmistekijälle.\n* Mikäli lopullisessa sävellyksessä esiintyy tunnistettavia ja teoskynnyksen ylittäviä osia muiden muusikoiden työstä, muut tekijänoikeudenhaltijat saattavat saada osaltaan oikeuden määrätä tällaisesta johdannaisteoksesta.\n* Sävellyksen äänitykseen syntyy edelleen tekijänoikeuslain mukainen lähioikeus tuottajalle.\nLakimies(lainaa tätä viestiä vastaukseesi)\nLakimies: * Paljon yleisempää lienee, että ihminen pysyy jonkinlaisessa, todennäköisesti luovassa roolissa sävellyksen tuottamisessa, eli tekoälyratkaisu on pikemminkin työkalu. Tällöin suoja syntyy edelleen helposti ihmistekijälle.\nAI on nimenomaan työkalu, kuten kamera. Taiteessa AI:tä käyttävän ihmisen kannattaa siis profiloitua AI-taiteilijaksi, jolloin hän on voi väittää, että koska hän on taiteilija, hänen työnsä on taidetta.\nLakimies: Tekijänoikeussuojaa nauttii vain ihmistekijän itsenäinen ja omaperäinen henkisen työn tulos. Tietokoneohjelmat saavat suojaa kirjallisina teoksina, mutta suoja ei ulotu ohjelman tulosteeseen (output).\nMiten voidaan ylipäätänsä varmistua siitä mitä koodia on tietokoneohjelman takana? Ohjelman lähdekoodihan ei lähtökohtaisesti ole julkista materiaalia ja voi olla että sitä ei ole edes olemassa (koodi hukkunut jonnekin, mutta binäärit ovat edelleen olemassa). Jos kirjoitan itse ohjelman joka näyttää täysin samalta ja toimii täysin samoin kuin jokin kaupallinen tekijänoikeussuojattu ohjelma, tämän pitäisi olla laillista, mutta käytännössähän minkäänlaista varmuutta siitä onko ohjelma oikeasti itse kirjoittamani vai ei ei voi koskaan saada.\nEntä jos kopioin tekijänoikeussuojatun ohjelman lähdekoodin ja muuttelen sitä sieltä täältä niin että ohjelman toiminta ei muutu mihinkään, mutta lähdekoodi muuttuu? Kuinka paljon muutoksia minun pitää tehdä että ohjelma ei enää ole alkuperäisen tekijänoikeuden piirissä? Olen aika varma, että voin algoritmisesti muuntaa annetun koodinpätkän niin, että sitä ei kukaan enää tunnistaisi alkuperäiseksi, mutta toimii silti täsmälleen samoin kuin alkuperäinen.\nanon(lainaa tätä viestiä vastaukseesi)\nOngelmana on mitä sille tekoälylle annetaan kriteeriksi yhdistellä niitä sille syötettyjä teoksia? Kuvataiteessa ehkä myyntihinta jolloin tekoäly oppisi raapustamaan oikean allekirjoituksen taulun reunaan\nOlisiko sinfonia tämän jälkeen muuttunut huonommaksi musiikiksi?\nAika selvää on, että näin on. Taiteelle ei ole olemassa mitään objektiivista mittaa mikä määrää sen paremmuuden. (Toki voisimme pitää taiteen kulutuksen määrää sen laadun mittarina mutta tämän esittäminen lienee lähellä jumalanpilkkaa). Täydellisiä kopioitakaan ei pidetä lähellekään alkuperäisen veroisina (siis olettaen että se tiedetään kopioksi).\nEntä kenen teos tämä sinfonia olisi?\nTämä kysymys lähtee vähän vääristä premisseistä. Tekijänoikeuksia ei ole luotu sitä varten, että luovan työn tekijä saisi omistusoikeuden teoksiinsa, vaan koska suuri yleisö on ollut huolissaan luovan työn saatavuudesta, on luotu järjestelmä millä pyritään luomaan kannusteita luovan työn tekemiseen. Maailmassa missä tekoäly tekee Mozartia parempia Mozartin sinfonioita, ei ilmeisesti ole enää pulaa luovan työn tuloksista, joten silloin ei ole enää myöskään mitään syytä ylläpitää tekijänoikeusjärjestelmää.\n No, rehellisyyden nimissä, luovasta työstä taitaa olla jo nyt ylitarjontaa ainakin siinä mielessä että kukaan ei ehdi kaikkea tuotettua materiaalia nauttimaan, joten noita kannusteita voitaisiin vähentää. Ja samalla tavalla rhellisyyden nimissä on todettava, että ylläesittämäni idealistinen näkemys siitä miksi tekijänoikeusjärjestelmä on olemassa ei tosiasiallisesti pidä paikkansa, vaan se on olemassa vain joidenkin tahojen rentseekingin mahdollistamiseksi.\nKannattaa tutustua https://deepart.io sivustoon. Siellä toteutetaan kuvataiteessa jo tätä. Voit itse valita tyylin omista kuvista ja toteuttaa siitä oman. Tämä on eriasia kuin monet nyt jo olemassa olevat kuvien päälle tyyliä muokkaavat asiat. Käsittelevät myös videoita.\nEntäs vocaloidit kuten Miku Hatsune joka näkyy ”myyvän kuin häkä”?:\nhttps://www.youtube.com/watch?v=Gzve2hpLeqc (1,3 milj. näyttökertaa)\nJos olen oikein ymmärtänyt hänen äänensä koostuu aitojen ihmisen äänespalasista, Miku Hatsunen ääni perustuu jap. ääninäyttelijä Saki Fujitan ääneen\nja esim. Miriam vokaloidin alkupeä on laulaja Miriam Stokley.\nEhkä he ovat antaneet vapaaseen käyttöön mutta entäs jos tulevaisuudessa 100 vuoden takaa joku pannaan myymään laulaen uusia tuotteita tai puoluepropagandaa? Onko omaisilla oikeutta ääneen?\nMrrKAT(lainaa tätä viestiä vastaukseesi)\nEntäs vocaloidit kuten Miku Hatsune joka näkyy “myyvän kuin häkä”?:\nhttps://www.youtube.com/watch?v=Gzve2hpLeqc(1,3 milj. näyttökertaa)\nja esim. Miriamvokaloidin alkupeä on laulaja Miriam Stokley.\nHatsunen laulun melodia on todennäköisesti jonkun säveltäjän tekemä, jolloin säveltäjä nauttii tekijänoikeudensuojaa. Samoin sanoittaja. Ellei niitä sitten ole tehty koneella.\nHatsunen esitys (äänitys) kuuluu lähioikeuden piiriin eli tuotantoyhtiölle.\nHatsunen graafinen ”olemus” on voi hyvinkin sisältää teoskynnyksen ylittämisen eli se on suojattu tekijänoikeudella.\nNäin voi olla myöskin koreografialla.\nGraafisen olemuksen toteutus ja koreografian toteutus saattaa sisältää lähioikeudellisia suojauksia.\nMutta sitten vielä kerran siihen varsinaiseen kysymykseen. Voihan olla että myös tekoäly tulevaisuudessa tuottaa tämän kaltaisia teoksia ja toteutuksia, joita kuluttajat haluavat nähdä, kuulla ja kokea. Kuten aikaisemmin todettu tällaiset teokset eivät saa tekijänoikeussuojaa, mutta se ei estä teoksen hyödyntämistä. Maailma muuttuu ja niin muuttuvat myös kuuntelijatottumukset. Voimme kai todeta, että harva tämän päivän pop-iskelmä kestää taiteellisen vertailun 80-luvun suomalaisen rockmusiikin ikivihreisiin, puhumattakaan siihen Mozartin säveltaiteeseen.\nJa edelleen on hyvä huomioida, että äänite saa sen 70 vuoden lähioikeuden joka tapauksessa, julkaisuajankohdasta laskien. Joka antaa suojaa tuotantoyhtiölle ja esittäville taiteilijoille.\nEhkä tulevaisuudessa kuulemme teköälyn säveltämiä, sanoittamia, sovittamia teoksia, ilman tekijänoikeuden suojaa. Ja onhan se levy-yhtiöille myös helpompaa kun e tarvitse hakea NCB:ltä lisenssiä käyttää teosta.\nJokaiselle tekijänoikeuksia enemmän ihmetelleelle (varsinkin niiden vastustamisen näkökulmasta) on tullut aikaa sitten selväksi että tekijänoikeudet eivät yleensäkään käy ollenkaan järkeen kun alkaa pohtimaan erikoisia rajatapauksia.\nEntäs tekoäly joka ”interpoloi” usean oikean olemassaolevan teoksen välillä tuottaen teoksen joka on jonkinlainen noiden teosten erilailla painotettu keskiarvo? Kuinka monta teosta lähteeksi pitää ottaa että teos katsotaan uudeksi teokseksi eikä vain lähdeteosten muunnelmaksi? Jos algoritmin parametreja muutetaan jatkuvasti niin, että teos menee lähemmäksi jotain noista olemassaolevista teoksista, kuinka lähelle saa mennä että teos katsotaan vielä uudeksi teokseksi?\nEntä jos joku tekee tietokoneohjelman, joka tuottaa lyhyessä ajassa valtavan määrän mahdollisia (jollain logiikalla järkeväksi katsottuja) sointukulkuja? Rikkooko joku joka vahingossa päätyy samanlaiseen sointukulkuun ihmisvoimin säveltäessään tuon ohjelman kirjoittajan tekijänoikeuksia?\nEntä kuinka lyhyt pätkä esim. tekstiä voi olla tekijänoikeussuojattu? Runothan ovat, mutta taas voidaan vaikkapa kirjoittaa tietokoneohjelma joka generoi valtavan määrän (sanotaan vaikka satoja miljardeja) eri suomenkielisiä runoja jotka ovat maksimissaan vaikkapa 20 sanaa pitkiä. Onko tuon ohjelman kirjoittajalla tekijänoikeus noihin kaikkiin runoihin? Voiko kukaan muu enää koskaan kirjoittaa alle 20 merkkistä runoa rikkomatta noita tekijänoikeuksia?\nEntä valokiven tekijänoikeus? Jos näen hienon kuvan, menen samaan paikkaan, lavastan saman tilanteen ja nappaan samalla kamera-setupilla täsmälleen samanlaisen kuvan itse, rikkooko se tekijänoikeuksia? Jos rikkoo, niin miksi? Minähän otin kuvan itse. Jos ei, niin, miksi? Kuvahan on käytännössä ”manuaalinen kopio” alkuperäisestä? Miksi se olisi eri asia kuin tietokoneella digitaalisesti tuotettu kopio?\nEntä pikseligrafiikka? Vaikkapa 12×12 4-bittisessä kuvassa on niin vähän informaatiota, että on täysin mahdollista että joku päätyy täsmälleen samaan kuvaan kuin joku muukin täysin sattumalta. Miten voidaan todistaa että tämä oli uusi kuva eikä kopio vanhasta? Käykö digitaalisessa maailmassa yleensäkään järkeen erottelu ”kopion” ja ”alkuperäistuotoksen” välillä (mikä on tekijänoikeuslaissa aikalailla oletettuna) kun kopion ja uuden tuotoksen, joka vain näyttää samanlaiselta, välillä on vain hyvin häilyvä raja?\n1.Jokaiselle tekijänoikeuksia enemmän ihmetelleelle (varsinkin niiden vastustamisen näkökulmasta) on tullut aikaa sitten selväksi että tekijänoikeudet eivät yleensäkään käy ollenkaan järkeen kun alkaa pohtimaan erikoisia rajatapauksia.\n2. Entäs tekoäly joka “interpoloi” usean oikean olemassaolevan teoksen välillä tuottaen teoksen joka on jonkinlainen noiden teosten erilailla painotettu keskiarvo? Kuinka monta teosta lähteeksi pitää ottaa että teos katsotaan uudeksi teokseksi eikä vain lähdeteosten muunnelmaksi? Jos algoritmin parametreja muutetaan jatkuvasti niin, että teos menee lähemmäksi jotain noista olemassaolevista teoksista, kuinka lähelle saa mennä että teos katsotaan vielä uudeksi teokseksi?\n3. Entä jos joku tekee tietokoneohjelman, joka tuottaa lyhyessä ajassa valtavan määrän mahdollisia (jollain logiikalla järkeväksi katsottuja) sointukulkuja? Rikkooko joku joka vahingossa päätyy samanlaiseen sointukulkuun ihmisvoimin säveltäessään tuon ohjelman kirjoittajan tekijänoikeuksia?\n4. Entä kuinka lyhyt pätkä esim. tekstiä voi olla tekijänoikeussuojattu? Runothan ovat, mutta taas voidaan vaikkapa kirjoittaa tietokoneohjelma joka generoi valtavan määrän (sanotaan vaikka satoja miljardeja) eri suomenkielisiä runoja jotka ovat maksimissaan vaikkapa 20 sanaa pitkiä. Onko tuon ohjelman kirjoittajalla tekijänoikeus noihin kaikkiin runoihin? Voiko kukaan muu enää koskaan kirjoittaa alle 20 merkkistä runoa rikkomatta noita tekijänoikeuksia?\n5. Entä valokiven tekijänoikeus? Jos näen hienon kuvan, menen samaan paikkaan, lavastan saman tilanteen ja nappaan samalla kamera-setupilla täsmälleen samanlaisen kuvan itse, rikkooko se tekijänoikeuksia? Jos rikkoo, niin miksi? Minähän otin kuvan itse. Jos ei, niin, miksi? Kuvahan on käytännössä “manuaalinen kopio” alkuperäisestä? Miksi se olisi eri asia kuin tietokoneella digitaalisesti tuotettu kopio?\n6. Entä pikseligrafiikka? Vaikkapa 12×12 4-bittisessä kuvassa on niin vähän informaatiota, että on täysin mahdollista että joku päätyy täsmälleen samaan kuvaan kuin joku muukin täysin sattumalta. Miten voidaan todistaa että tämä oli uusi kuva eikä kopio vanhasta? Käykö digitaalisessa maailmassa yleensäkään järkeen erottelu “kopion” ja “alkuperäistuotoksen” välillä (mikä on tekijänoikeuslaissa aikalailla oletettuna) kun kopion ja uuden tuotoksen, joka vain näyttää samanlaiselta, välillä on vain hyvin häilyvä raja?\n1. Tekijänoikeus on varsin abstrakti aihe, ja siinähän se kauneus piilee. Jokaisella tekijänoikeuden omistajalla on yksinomainen oikeus myös vapauttaa teos yleiseen käyttöön, näistä yleisin lienee Creative Commons – lisenssit.\n2. Ei ole olemassa mitään selkeää sääntöä, voi olla että alkuperäiset teokset saavat oikeuden muunnelusta uudesta teoksesta, tai sitten eivät, asian päätetään lopullisesti oikeudessa tai sopimalla. Tämä esimerkki ei ihan anna vastausta tähän kysymykseen, mutta kuvaa hyvin tekijänoikeus maailman monimutkaisuutta.\n3 ja 4. Ohjelman kirjoittajalla on oikeudet ohjelmaan, ei sen luomiin teoksiin.\n5. Ei riko, kohde ei ole tekijänoikeussuojattu, mutta valokuva on.\n6. Tässä lienee kysymys nimenomaan todistusvoimasta, voiko kuvan alkuperäinen tekijä todistaa että hänen tekijänoikeuttaan on rikottu. Lienee aika vaikeaa perustella…\nJarmo Malinen sanoo:\nTähän Soininvaaran maalaamaan pirunkuvaan on helppo ja yksinkertainen vastaus: Pitää kysyä tekoälyltä itseltään, onko hänellä mielestään tekeleeseensä tekijänoikeudet.\nMikäli tekoäly ei kykene vastausta antamaan, tekeleeseen tulee suhtautua kuten kauniiseen tähtitaivaaseen tai luonnonmaisemaan. Tietenkin olettaen, että se on kaunis sellaisella skaalalla, jolla esimerkiksi Mozartin tuotantoa on ollut tapana arvioida. Jos se on taas klisheistä hissimusiikkia, niin sitten sitä voidaan soittaa vaikkapa hisseissä tai yleisissä käymälöissä kuten ostoskeskuksissa jouluisin.\nSoininvaara on hurahtamaisillaan moderniin taikauskoon: Pulkalla kuuhun ja lineaarialgebralla taivaaseen.\nSitähän tuo koneoppiminen nimenomaan on.\nJarmo Malinen(lainaa tätä viestiä vastaukseesi)\nTässä on esittelyvideo yhdestä paperista aiheesta:\nAri(lainaa tätä viestiä vastaukseesi)\nAnttiFantti: Toisen aallon tilastollinen päivitys\nAri: Rastilan rantaa ei rakenneta


Runt om i världen: Pääsiäismatka varattu!\nKirjoittanut Napsu klo 15:29\nKrista Y. 5. marraskuuta 2014 klo 9.23\nOih, mä en kestä teijän reissuamista näissä lomanjälkeismasennuksissani! Oon vasta nyt Korean jälkeen tajunnu matkailuun koukuttumisen. Tekis mieli vaan lähteä samantien jonnekin ja jättää tää märkä maa taakseen.\nNapsu 5. marraskuuta 2014 klo 10.54\nMatkakuume on sellanen juttu, että se ei todellakaan hellitä matkailemalla! Kasvaa vaan. :D Myös matkanjälkeinenmasennus on aika tuttu homma - siihen auttaa vain seuraavan matkan suunnittelu :P