RR-tietopalvelu -projektikuvaus S10394, Osake - Opetushenkilöstön ja työelämän viestintäosaamisen kehittäminen monimuotoisissa ympäristöissä\nProjektin nimi: Osake - Opetushenkilöstön ja työelämän viestintäosaamisen kehittäminen monimuotoisissa ympäristöissä\nProjektin kotisivun osoite: suunvuoro.com\nVastuuhenkilön nimi: Minna Scheinin\nAsema: Kilelikoulutuskeskuksen päällikkö\nKunnat: Naantali, Loimaa, Paimio, Mynämäki, Laitila, Kaarina, Lieto, Turku, Raisio, Somero, Uusikaupunki, Salo, Länsi-Turunmaa\n1. yritysten henkilöstö, pääpaino pk-yrityksissä\nPilotointiin osallistuu yhteensä n 20 yritystä, joista n 8-10 henkilöä/yritys.\n2008 0 koulutuspilotointia\n2009 8 koulutuspilotointia\n2010 8 koulutuspilotointia\n2011 4 koulutuspilotointia\n1. ammattikorkeakoulu- ja ammatti-instituuttisektorin opiskelijat sekä aikuisopiskelijat\n2. viestinnänopettajat valtakunnallisesti\nToteutunut seurantatietojen mukaan: 275, joista naisia 135\nProjektin lähtökohtana on koulutuksen kehittämisen tarve vastaamaan sitä osaamista, jota yrityksissäoletetaan tulevien työntekijöiden hallitsevan. Tämä kehittämistarve on todettu aiemmassa ESR-projektissa VILKKU (Yritysten kansainvälinen viestintäsalkku) yritysten kanssa yhteistyössä tehdyissä osaamiskartoituksissa. Lisäksi havaittiin, etteivät myöskään yritysten valmiudet olleet riittäviä kehittämään omaa henkilöstökoulutustaan yrityksen arvojen ja liiketoimintamallien mukaisesti. Esimerkiksi tieto- ja viestintätekniikan hyödyntäminen henkilöstökoulutuksessa on vielä yksinkertaisella tasolla, jossa ei osata huomioida koulutusten pedagogisia näkökulmia eikä myöskään koulutusten mahdollisuuksia valmentaa elinikäiseen oppimiseen. Koulutuksessa on otettava huomioon uudet työnmuodot. Liikkuva työ, varsinkin monikansallisissa yrityksissä voi hyödyntää teknologiaa koulutustarkoituksiin täysin uudella tavalla. Yrityksillä ei kuitenkaan itsellään ole riittävästi tietoteknisiä valmiuksia eikä verkkopedagogista näkemystä siitä, miten koulutusta voitaisiin tulevaisuudessa tehokkaasti järjestää. Tärkeäksi nousee myös työn luonteen kehityssuuntaukset ja ennakointi, jota pitää tarkastella nyt vireillä olevan projektin puitteissa esim. tulevaisuudentutkimuksen asiantuntijoiden kanssa.\nTästä seuraa, että projektin tavoitteena on parantaa koulutussektorin ja\nyritysten viestintäkoulutuksen työelämävastaavuutta. Kehittämällä\nkoulutuksen opetussuunnitelmia ja sisältöjä sekä opettajien valmiuksia\nhelpotetaan opiskelijoiden koulutuksesta työelämään siirtymistä. Opettajat\nvievät asiantuntijuuttaan yrityksiin toimimalla esim. viestintä- ja\nhenkilöstötehtävissä. Projektin aikana toteutetaan ns. tandem-oppimista,\njossa kummatkin osapuolet oppivat toisiltaan uusia asiantuntijuusalueita.\nToisaalta työpaikalla tapahtuvan oppimisen menetelmiä on kehitettävä\nhyödyntämään nykyisiä oppimisympäristöjä ja tvt-mahdollisuuksia.\n1.\tuusi koulutuksen tarjoajan ja yhteistoimintamalli\n2.\topinnäytetöitä, aiheena yritysten henkilöstön kehittämisvalmiudet\n3.\tyrityksessä tapahtuu konkreettinen koulutuksen ja viestinnän toimintamallin muutos, jossa liiketoimintastrategiaan on nivottu yrityksen sisäinen koulutus uutta teknologiaa hyödyntäen, ja sitä voidaan hyödyntää laajalti yrityksen pohjoismaisissa yksiköissä\n4.\tviestintäkoulutuksen uusi viestinnänopetuksen opetussuunnitelma, joka tukee yritysten henkilöstön kehittämistarpeita\nTurun AMK:n, Timalin ja Turun ammatti-instituutin sisäinen tiedote\nOsallistuvien oppilaitosten www-sivut\nTurun AMK:n kielikeskuksen asiakastiedote + Timalin ja ammatti-instituutin tiedotteet\nTurun AMK:n viestintäyksikkö lähettää lehdistötiedotteita painetulle ja sähköiselle medialle.\nAmmattikorkeakoulujen viestinnänopettajien valtakunnallinen foorumi\nKehittyvä kielenopetuskonferenssi vuonna 2009; mahdollisia muita seminaareja 2009-2011\nAlueen korkeakoulujen viestinnän opettajien yhteistyöryhmä\nAlueen korkeakouujen kielikeskusten yhteistyöryhmä\nPotkurin ja V-S yrittäjien tiedotuskanavat\nMarkkinointi paikallisissa ja ammattillehdissä; yrittäjäjärjestöjen markkinointikanavat\nOsake-projektissa todettuja hyviä käytäntöjä levitetään seuraavasti:\nvuosina 2009 (projektin keskivaiheilla) ja 2011 (projektin päättyessä) järjestetään hankkeessa mukana oleville ja kaikille yritysten henkilöstökoulutuksesta ja viestintäkoulutuksesta kiinnostuneille seminaari, jossa kerrotaan projektin edistymisestä. Tilaisuuksiin kutsutaan myös hankkeen ulkopuolisia luennoitsijoita.\nKoko projektin keston aikana huomioidaan\n- suunniteltu ja hyvin organisoitu projektista ja sen tuloksista tiedottaminen (Turun AMK koordinoi)). Tuloksista tiedotetaan alueellisesti ja valtakunnallisesti eri yhteistyöfoorumeissa huomioiden sekä pk-yritykset ja oppilaitokset ja niiden viestintäkouluttajat.\n- artikkelit eri medioissa\n- tilaisuuksissa esiintyminen (projektin päällikkö ja oppilaitosten vastuuhenkilöt tuovat esille projektin etenemisen eri tilaisuuksissa, Yrittäjäjärjestöjen tapaamiset, sisäiset tapahtumat, koulutusalan konferenssit)\n- opettajien omat tiimit ja kokoukset, opetussuunnitelmatyö\nMyönnetty EU- ja valtion rahoitus: 346 568\nToteutunut EU- ja valtion rahoitus: 342 297\nSuunniteltu julkinen rahoitus yhteensä: 417 681\nToteutunut julkinen rahoitus yhteensä: 414 329\nOsake-projekti toteutettiin Turun AMK:n kielikoulutuskeskuksen, Timalin ja Turun ammatti-insituutin yhteistyönä 1.10.2008 - 30.9.2011.\nProjektin lähtökohtana oli kehittää viestintäkoulutusta, joka vastaa työelämän muuttuneisiin osaamistarpeisiin.\nTämä kehittämistarve oli todettu aiemmassa VILKKU (Yritysten kansainvälinen viestintäsalkku) -ESR-projektissa sekä yritysten kanssa yhteistyössä tehdyissä osaamiskartoituksissa. Viestintäkouluttajat toivat esiin halunsa tuoda omaa ammattitaitoaan yritysten hyödynnettäväksi, esimerkiksi tekemällä kohdeyrityksessä töitä viestintä- tai henkilöstötehtävissä. Näin heillä olisi mahdollisuus tarkkailla yritysten\nviestintäkulttuuria ja esittää kehitysehdotuksia. Yritykset puolestaan toivat esiin, ettei heillä ollut riittävästi valmiuksia toteuttaa henkilöstölle sellaista viestintäkoulutusta, joka olisi yrityksen omien arvojen ja liiketoimintamallien mukaista. Koulutuksessa on otettava huomioon esimerkiksi uudet työnmuodot. Liikkuva työ, varsinkin monikansallisissa yrityksissä, voi hyödyntää teknologiaa koulutustarkoituksiin täysin uudella tavalla. Yrityksillä ei kuitenkaan itsellään ole riittävästi tietoteknisiä valmiuksia eikä verkkopedagogista näkemystä siitä, miten koulutusta voitaisiin tulevaisuudessa tehokkaasti järjestää.\n1. tuottaa kuvaus viestintäkoulutuksen tarjoamisesta ja toteuttamisesta työelämässä.\n2. opettajien ammatillinen kehittyminen osana henkilökohtaista kehittymissuunnitelmaa LifeLongLearning.\n3. vaikuttaa viestintäkoulutuksen opetussuunnitelmaan, jossa huomioidaan tutkinto-opetuksen työelämävastaavuus.\n4.kehittää yrityksille konkreettinen koulutuksen ja viestinnän toimintamalli, jossa liiketoimintastrategiaan on nivottu yrityksen sisäinen koulutus uutta teknologiaa hyödyntäen.\n5. julkaista raportti yritysten henkilöstön kehittämisen mahdollisuuksista liiketoimintamallit, liikkuva työ ja uudet oppimisympäristöt huomioon ottaen\n6. aikaansaada mahdollisia opinnäytetöitä, aiheena eri yritysten henkilöstön viestintävalmiudet\nProjektissa 19 kouluttajaa vei omaa osaamistaan yritykseen kolmen toiminnon kautta:\n1. Viestintäkouluttajan työelämäjakso kohdeyrityksessä:\nViestintäkouluttaja toi oman ammattitaitonsa yritykseen, samalla kouluttaja pääsi seuraamaan yrityksen viestintäkulttuuria ja esitti kehitysehdotuksia esimerkiksi uusiin viestinnän välineisiin liittyen. Kouluttaja kartoitti henkilökunnan viestintätaitoja ja ehdotti kartoituksen pohjalta koulutusta.\nViestintäkouluttaja suunnitteli yrityksen henkilöstölle sopivan viestintäkoulutuksen valitulla kielellä. Pilottikoulutus perustui yrityksen tarpeisiin sekä huomioihin, joita viestintäkouluttaja oli tehnyt työelämäjakson aikana.\n3. Työelämäjakson ja pilottikoulutuksen yhteenveto viestintämallin muodossa ja projektin tulosten levittäminen:\nViestintäkouluttaja ja lähettävän oppilaitoksen vastuuhenkilö sekä yrityksen vastuuhenkilö(t) tekivät yhteenvedon Osake-projektin toteutumisesta, vaikutuksista ja jatkotoimenpiteistä. Yritykselle luovutettiin projektin aikana suunniteltu malli, mikä jatkossa toimii tukena henkilöstön viestintätaitojen kehittämistoimissa. Viestintäkouluttajat päivittivät tutkintoon kuuluvien viestintäopintojen opetussuunnitelmia vastaamaan työelämän tarpeita.\nProjektin tuloksena syntyi:\n- 19 viestintäkoulutuksen loppuraporttia, joissa kuvataan viestintäkoulutuksen eteneminen ja tulokset yrityksessä.\n- Suunvuoro-portaali (www.suunvuoro.com), jossa kolmivaiheinen koulutusmalli kaikkien yritysten käytössä (mahdollisuus kartoittaa viestintätaitoja online)\n- Kouluttajan opas työelämälähtöisestä opettamisesta\n- Mervi Varhelahden gradu teknologiatuetusta viestintäkoulutuksesta (ei muita opinnäytetöitä)\n- Kuvauksia opettajien uusista näkökulmista ja tavoista opettaa viestintää\n- Muutoksia osallistuneiden opettajien toteutussuunnitelmiin, mutta ei tavoitteeksi asetettuja OPS-muutoksia. Lähes kaikki asetetut tavoitteet siis saavutettiin. OPS-suunnitelmia ei toteutettu järjestelmällisesti, mutta muutokset näkyvät toteutussuunnitelmatasolla (AMK).\nProjektin aikana yritysten henkilöstön viestintätaidot tai yrityksen viestintätoiminnot ovat kehittyneet. Kouluttajien työelämän ymmärrys on lisääntynyt, mikä ilmenee myös tutkinto-opetuksen sisällöissä ja metodeissa.


Grisaille Graafinen opas - PDF Free Download\nDownload "Grisaille Graafinen opas"\n1 Sisällys Yritystunnuksen käyttö Yritystunnuksen käyttötapoja... 3 Esimerkkejä yritystunnuksen vääristä käyttötavoista... 4 Yritystunnuksen käyttö valokuvan kanssa... 5 Yritystunnuksen käyttö valokuvan kanssa... 6 Värit Värit painotuotteissa... 7 Värit digitaalisissa tuotteissa... 7 Typografia Typografia leipätekstissä... 9 Yrityksen graafinen aineisto Käyntikortit...10 Kirjekuoret...11 Kirjelomakkeet...13\n2 Yritystunnuksen käyttö n nimi viittaa harmaasävyvedokseen tai yhden värin eri sävyilla toteutettuun monokromaattiseen teokseen. n profiiliväreinä käytetäänkin harmaan eri sävyjä, jotka on määritelty jäljempänä. n yritystunnus muodostuu kultaista spiraalia kuvaavasta symbolista ja G-kirjaimesta. Tunnus esitetään joko harmaalla painettuna valkoista taustaa vasten tai valkoisella harmaata taustaa vasten. 2 Suoja-alueen leveys yritystunnuksessa on aina vähintään sama kuin tunnuksen vasemmasta alakulmasta irrotetun ruudun leveys. Mikäli tausta on kirjava, käytetään yritystunnuksen ympärillä suoja-alueen kokoista valkoista laatikkoa.\n3 Yritystunnuksen käyttötapoja n yritystunnus esitetään ensisijaiseti ilman nimilogoa. Nimilogo voidaan tarvittaessa liittää liikemerkkiin tässä esitetyllä tavalla. n nimilogoa on mahdollista käyttää myös yksinään erikoistilanteissa, joissa liikemerkki ei mahdu vaadittuun tilaan (esim. kynät). Nimilogossa käytetty fontti on määritelty jäljempänä. Liikemerkin ja nimilogon väliin tulee jättää pienimmän liikemerkistä irroitetun ruudun verran tilaa. Yritystunnunksen minimikorkeus on 10 mm. 3 Yritystunnusta voidaan käyttää myös mustavalkoisena tilanteen niin vaatiessa. Nimilogoa on mahdollista käyttää myös yksinään erikoistilanteissa\n4 Esimerkkejä yritystunnuksen vääristä käyttötavoista Yritystunnusta tai sen osaa ei saa painaa muilla kuin tässä ohjeessa annetuilla väreillä. Yritunnuksen osia ei saa painaa toisistaan poikkeavilla väreillä. 4 Yritystunnuksen osia ei saa irroittaa toisistaan eikä niiden keskinäisiä suhteita saa muuttaa. Liikemerkkiä ja nimilogoa ei saa sijoittaa toisiinsa nähden toisin kuin tässä ohjeessa määritellään. Yritystunnuksen tai sen osan ympärille ei saa lisätä linjoja tai muitekaan elementtejä suoja-alueen sisäpuolelle.\n5 Yritystunnuksen käyttö valokuvan kanssa n yritystunnus liitetään valokuvaan keskelle aina silloin kun se on visuaalisesti toimiva ratkaisu. Tunnus esitetään tummasävyisessä kuvassa valkoisella ja vaaleasävyisessä kuvassa jollakin profiiliväreistä. Tapauksissa, joissa valokuva on levoton ts. siinä on paljon eri sävyjä, voidaan tunnus esittää läpikuultavan suoja-alueen päällä. Suoja-alueen värinä käytetään n profiiliväreiksi määriteltyjä harmaita tai valkoista tai mustaa. 5 Esimerkkikuvassa tausta on levoton, eikä tunnus erotu hyvin ilman suoja-alueen loloista harmaata laatikkoa. Esimerkkikuvassa yritystunnus pääsee oikeuksiinsa kuvan keskelle sijoitettuna.\n6 Yritystunnuksen käyttö valokuvan kanssa n yritystunnus voidaan liittää suoja-alueen vaatimalle etäisyydelle valokuvan kulmasta silloin, kun se kuvan keskelle liitettynä ei ole visuaalisesti toimiva ratkaisu. Valokuvan kulmaan liitettäessä tunnus tulee esittää tummasävyisessä kuvassa valkoisella ja vaaleasävyisessä kuvassa jollakin profiiliväreistä. Tapauksissa, joissa kuva on levoton ts. siinä on paljon eri sävyjä, voidaan tunnus esittää läpikuultavan suoja-alueen päällä. Suoja-alueen värinä käytetään n profiiliväreiksi määriteltyjä harmaita tai valkoista tai mustaa. Tunnus suoja-alueineen sijoitetaansamalle etäisyydelle kuvan reunoista, kuin suoja-alueen etäisyys on yritystunnuksen reunasta. 6 Esimerkkikuvassa voimakkaiden linjojen muodostama pakopiste ei ole kuvan keskellä, eikä tunnus pääsisi oikeuksiinsa keskellä kuvaa. Esimerkkikuvassa yritystunnus peittäisi valokuvan varsinaisen kohteen, mikäli se sijoitettaisiin keskelle kuvaa.\n7 Värit n profiiliväreinä käytetään harmaan eri sävyjä. Yritystunnuksessa käytetään valkoista tekstiä harmaalla pohjalla aina kun se on mahdollista. Aksenttiväreinä voidaan käytää rubiininpunaisen kahta eri sävyä. Värit painotuotteissa Primäärivärit Sekundäärivärit 7 C5 M3 Y5 K11 C16 M11 Y11 K27 C30 M22 Y17 K57 C0 M100 Y22 K3 C5 M100 Y25 K24 PMS 420 PMS 422 PMS 425 PMS Rubine Red PMS 220 Värit digitaalisissa tuotteissa Primäärivärit Sekundäärivärit R199 G201 B199 R158 G162 B162 R84 G88 B90 R206 G0 B88 R165 G0 B80 #C7C9C7 #9EA2A2 #54585A #CE0058 #A50050\n8 Typografia n liikemerkissä ja nimilogossa on käytetty kirjasintyyliä nimeltä Trajan Pro. Trajan Pro Regular Trajan Pro Bold Käyntikorteissa ja muissa painotuotteissa käytetään nimi- ja osoitetiedoissa Helvetica Neuen eri leikkauksia. 8 Helvetica Neue Ultra Light Helvetica Neue Ultra Light Italic Helvetica Neue Thin Helvetica Neue Thin Italic Helvetica Neue Light Helvetica Neue Light Italic Helvetica neue Regular Helvetica Neue Italic Helvetica neue Medium Helvetica Neue Medium Italic Helvetica Neue Bold Helvetica Neue Bold Italic Helvetica Neue Condensed Bold Helvetica Neue Condensed Black\n9 Typografia leipätekstissä Painotuotteissa ja verkkojulkaisuissa leipätekstissä käytettävä kirjasintyyli on nimeltään Minion Pro. Vaihtoehtoisena kirjasintyylinä voidaan käyttää Georgiaa silloin, kun Minion Prota ei esimerkiksi ole asennettu koneelle, jolla tekstiä tuotetaan. 9 Minion Pro Regular Minion Pro Italic Minion Pro Medium Minion Pro Medium Italic Minion Pro Semibold Minion Pro Semibold Italic Minion Pro Bold Minion Bold Italic Minion Pro Bold Cond Minion Pro Bold Cond Italic\n10 Yrityksen graafinen aineisto Käyntikortit 21 mm 10 graafinen suunnittelu copywriting verkkotuotanto valokuvaus videokuvaus 3D mallinnus Kanerva Kangasluoma Helvetica Neue Regular 10 pt Riviväli 13 pt Helvetica Neue Medium 11 pt Riviväli 13,2 pt\n11 Kirjekuoret Kirjekuori C5 11\n12 Kirjekuori C5 12\n13 Kirjelomakkeet Kirjelomake A4 13


Vaatekaupan avaamista koskevat vaatimukset\nOlivatpa he haastattelussa, pysähtymässä kuntosalilla tai osallistumassa hyväntekeväisyystapahtumaan, kuluttajat luottavat vaatteisiin, jotka sopivat heihin päivittäisessä elämässään tapahtumiin ja aktiviteetteihin. Jos sinulla on intohimo vaatteisiin ja asusteisiin, kokemus vähittäismyynnistä ja halu olla yrittäjä, saatat pystyä perustamaan verkkokaupan tai laastin vaatekaupan, jos teet sen oikein.\nEnnen kuin annat kaupalle nimen, valitse sen varastosta tai valitse sijainti, tunnista kohdemarkkinat, joille haluat saavuttaa. Vaatekauppasi voi tarjota vaatteita nuorille, uranaisille, vauvoille tai urheilijoille. Ota huomioon tietosi, kokemuksesi ja kiinnostuksesi valitessasi kohdemarkkinasi. Keksi yrityksen nimi, joka todennäköisesti resonoi markkinoilla, joita haluat palvella.\nOlitpa avaamassa verkko- tai muurausliikettä, sinulla on oltava tarvittavat lisenssit ja luvat, joita valtiosi vaatii. Aloita Houstonin alueella käymällä Harris County Clerk's Office -sivustolla ja valitsemalla ja rekisteröimällä vaatteet yrityksellesi nimi. Hanki "Texasin myynti- ja käyttöverolupa" rekisterinpitäjän toimistolta, jotta voit myydä vaatteita kaupassasi tai verkkosivustollasi.\nKoska kuluttajat suosivat yhä enemmän verkkokauppaa, yrittäjät eivät rajoitu pelkästään omistamaan vaatekauppoja. Päätä, haluatko ylläpitää verkkokauppaa vai valitse sijainti maantieteellisellä alueella, jolla on paljon asuttua kohdemarkkinoiden jäseniä. Jos valitset verkkokaupan, osta verkkosivusto ja verkkopalvelupaketti yritykseltä, kuten Go Daddy, Blue Host tai Yahoo !. Jos päätät sijaintipaikasta, vuokraa kiinteistövälittäjä auttamaan sinua, kun etsit kaupallista sijaintia.\nTarvitset tarvikkeita ja laitteita vaatekaupan hoitamiseen, varsinkin jos kaupallasi on fyysinen sijainti. Tarvitset hyllyjä, vaatetelineitä, ripustimia, säilytyslokeroita, peilejä, istuimia, verhoja ja sisustustarvikkeita sekä lisävarusteita, jotka sopivat vaatekaupan teemaan. Osta kassakone ja luottokortin käsittelykone asiakkaan maksujen käsittelemiseksi.\nVaatekauppa ei ole täydellinen, jos se ei ole täynnä vaatteita, jotka vastaavat kohdemarkkinoidesi makuja ja mieltymyksiä. Tunnista vaatesuunnittelijat ja jakelijat, jotka myyvät budjettiisi sopivia kappaleita, jotka houkuttelevat potentiaalisia asiakkaita, käymällä messuilla ja näyttelytiloissa. Osta useita kokoja, etsi tyylit, kuviot ja värit, jotka ovat suosittuja kaudella. Seuraa, kuinka hyvin tuotteet myyvät, jotta tiedät, minkä tyyppisiä vaatteita ostaa tulevina vuodenaikoina.\nAmmattitaitoinen myyntihenkilöstö voi auttaa asiakkaitasi löytämään vaatetuotteita, jotka näyttävät hyvältä heidän ruumiinsa tyypistä. Palkkaa ihmisiä, joilla on kokemusta vähittäismyynnistä ja joilla on kyky luoda yhteys asiakkaiden kanssa.\nOn välttämätöntä, että sinulla on markkinointisuunnitelma, jossa hahmotellaan strategiat ja taktiikat vaatekaupan mainostamiseksi kohde-asiakkaillesi. Sisällytä sekä online-mainosten offline-taktiikat, joihin voi kuulua myymälän avaamista koskevan lehdistötiedotteen kirjoittaminen ja jakaminen, mainosten sijoittaminen muotiblogeihin ja verkkosivustoihin sekä aikakauslehtiin. Tutki aikakauslehtien ja verkkosivustojen lukijakuntia varmistaaksesi, että ne vastaavat kohdemarkkinoitasi. Käytä sosiaalista mediaa vuorovaikutuksessa asiakkaiden kanssa ja edistä myyntiä ja uusia tuotteita.


Lautat maasta Tanska maahan Norja.\nKuinka varaat lautan maasta Tanska maahan Norja\nMaan Tanska ja maan Norja välillä on useita ylityksiä. Tällä hetkellä reitit yhdistävät sataman 3 satamat maassa Tanska ja sataman 6 satamat maassa Norja.\nLauttamatkoja on yhteensä 76 ylitystä joka viikko reiteillä 7 lauttareittiä, joita operoidaan 3 lauttayhtiötä, mukaanlukien Fjord Line, DFDS Seaways & Color Line. Nopein ylitys kestää noin 2 tuntia 15 minuuttia (Hirtshals - Kristiansand).\nTämä on yleinen yhteenveto palveluista maan Tanska ja maan Norja välillä, etsi hakukoneestamme Aikataulut & hinnat ajankohtaista tietoa saadaksesi.\nTanska Norja lauttakartta\nTanska - Norja lautat\nKööpenhamina Oslo lautta\nFrederikshavn Oslo lautta\nHirtshals Bergen lautta\nHirtshals Kristiansand lautta\nHirtshals Stavanger lautta\nHirtshals Larvik lautta\nHirtshals Langesund lautta\nTietoa maasta Norja:\nKaksi vuosisataa jatkuneet viikinkiretket Eurooppaan päättyivät kuningas Olav Tryggvasonin käännyttyä kristinuskoon vuonna 994. Norjan kuningaskunnan kääntyminen tapahtui usean vuosikymmenen aikana. Vuonna 1397 Norja sulautui Tanskan kanssa liittoon, joka kesti yli 400 vuotta. Vuonna 1814 norjalaiset vastustivat maansa siirtämistä osaksi Ruotsia ja ottivat käyttöön uuden perustuslain.\nLäpi 1800-luvun kasvanut nationalismi johti vuonna 1905 kansanäänestykseen, joka takasi Norjalle itsenäisyyden. Norja julistautui puolueettomaksi toisen maailmansodan alussa, mutta joutui kuitenkin viideksi vuodeksi (1940-45) natsi-Saksan miehittämäksi. Vuonna 1949 Norja hylkäsi puolueettomuuden ja maa liittyi Natoon. Öljyn ja kaasun löytyminen Norjan aluevesiltä 1960-luvun loppupuolella kasvatti Norjan varallisuutta.\nNykyään Norja keskittyy pitämään laajan sosiaaliturvan kulut kurissa ja laatimaan tulevaisuuden suunitelmia ajalle, jolloin öljyvarannot ehtyvät.\nLuonnonystäville Norja on ykköskohde. Sillä on kuitenkin myös rikas kulttuuritarjonta niille, jotka haluavat kulkea viikinkien tai taiteilija Edvard Munchin tapaisten myöhempien innoittajien jalanjäljissä. Norjassa voi ihailla sen maaseudun valloittavaa kauneutta lukemattomine jyrkkärinteisine laaksoineen, vuoristojärvineen ja uskomattomine maisemineen.


kestävä huono luottoa - Forum o serialach kryminalnych\nkestävä huono luottoa\nWysłany: Nie 19:22, 09 Lut 2014 Temat postu: kestävä huono luottoa\nNäinkö, arvaa odotettavissa . Times Ovatko Hard meille kaikille Kaikki. Lainanottajat voi saada online-kyselyn ennen tullen saada tällaisia lainat [link widoczny dla zalogowanych] tärkein este että mukana huono luotto-pisteet vakuudettomat lainat on se, on korkea korko hinnat . Nämä palkkapäivä käteistä eläkeläisten ovat helpoimmista to vanhukset hallita nopea taloudellinen haluja. Voit myös löytää monet järjestöt Internetissä joka voisi yhdessä kanssa teidän mitä luottotietoja . Saadaksesi Tämän taloudellinen tuki et, sijainti tahansa takuun tai tavata luottoluokitus näkökohdat .\nTästä sotilaallinen osallistujan in taloudellinen tuhon ja hävityksen , on vain vähän ratkaisu hänen nykytilanteesta . Tein päätöksen, vain kaksi suoraan vuotta että en ollut vierailee yrittää auttaa maksamalla tiedekunnan, mutta oli pohjimmiltaan suunnittelusta oleskella pois asuntolaina kannustimet Olen aina tuotetun kun keskitytään on ymmärrystä . Nämä tapauksia on hyvin siltä varalta käteissuorituksen ei luotu täsmällisesti , lähes aina on riski luovuttamassa kallis koti korot varten lainanantajat yhdessä laina . Minun neuvoni on jatkaa nähdä työpaikka pankkeja , olla läsnä ura näyttelyt tarkastelemme Ammatti Ilmoitukset , työ kuvaukset , pitäen samalla positiivinen lähestymistapa kanssa työllisyys tutkimus [link widoczny dla zalogowanych] jokainen paikantaa lainanantaja että täyttää tarve tuntia . Quick Cash luotonanto tuotteita vaatimukset enintään uteliaisuus . Ei catering of faxations ja kallis paperityöt tarvitaan kanssa ohjelma menettely mutta saada soveltavan sinun kannattaa tukikelpoisia seuraava tarpeen ominaisuudet :.\nVaikka toisen henkilön melko kimmoisa , oppiminen dangles all-around missä haluat sisältä äly, on tiedossa tarkoituksella heti yksilö on nivottu. Jos löydät virheitä oman dokumentti , oma se kiinteät tai lähtenyt heti koska tämä olisi varmasti parantaa luotto-pisteet ja maksimoida mahdollisuutesi löytää parhaat hinnat . hyvä valinta saamiseksi käteisellä tarvitset pitäisi olla mennä verkossa suuntaan ja luottamuksellisia rahoituslaitosten jotka keskittyä työskentelystä henkilöille, joilla on edellinen alle keskiarvon luotto.\nYleisin selitys ihmiset komplikaatioita hedelmää heidän luottokortilla tavaramerkki pankkilainaa on ne ei tekemään oikean määräytyminen kun se tulee päätettäessä paras unleveraged rahoitusapulainan vaihtoehto . Tietenkin , ei kaikki subwoofer paras laina kauppiaat hyväksyä lainat varmuuskopioitu 100 Osuus . Luultavasti tyypillisesti maksaa takaisin Prime halu on oman muovikortti ostaa . Juuri tähän henkilökohtainen laina ei suojaus vaadittu . Löydät lukuisia erottuva luottoluokitukset Tuotteet ja ratkaisut siellä suhteessa rahoitus seuraava auto saada . Unelma hallita kääritty m 2008, jolloin maa edessä taloudellinen pinteestä seurauksena lukuisia näkökohdat mukaan lukien ylitys on Liittovaltion hallitus , irtoa free stuff järjestelmän , suuri riippuvuus omaisuus ja liiketoiminta ja kansi varmistamiseksi saatavilla viimeistään kaikki lainanantajat [link widoczny dla zalogowanych] Näiden avustus käteisenä tarjotaan lähiöissä kanssa väestöryhmä on alle 50.000 asukasta kun se tulee houkutella uutta tai kasvaa nykyisten käyvä yritykset , olettaen, että hankkeet sijainti yksi kolmisen valtakunnallisesti tavoitteet :. näkyviä seuraava on että useimmat lainan tarjoajien antaa sinun säilyttää auton kun rakennus erässä . Monet rahoittajat hyväksyy teitä Bucks 500 heti mutta paljon suurempia osat toukokuussa olla pitää riippuvainen rakas skenaariot . Aina ovat nämä laina kauppiaat? Tarkista puhelinluettelon , paikallinen yritys muistokirjoitus ohjelmia, online-maailma .\nHaku heitä ja vertailla keskenään heidän huhtikuu yhdessä ja-ehdot .


Neljä TPS-pelaajaa nuorten maajoukkueleirille - Turku - UrheiluSuomi.com\nNeljä TPS-pelaajaa nuorten maajoukkueleirille\n431106 Jääkiekko 28.1.2008\nValmentaja Jukka Rautakorpi valitsi neljä TPS-pelaajaa alle 20-vuotiaiden viiden maan maajoukkueturnaukseen. 5. – 9.2. Tshekissä pelattavassa turnauksessa Suomea edustavat puolustajat Joonas Järvinen ja Niko Kluuskeri sekä hyökkääjät Toni Jalo ja Lassi Kokkala.\nU 18 – ikäisten maajoukkueturnaukseen 6. – 10.2. TPS:stä valittiin puolustaja Veli-Matti Vittasmäki.\nLinkki jääkiekkoliiton sivuille: U20 -maajoukkuevalinnat


Hotel Astoria Karlsruhe alk. 69 € - vertaa huoneiden hinnat - KAYAK\nMathystrasse 22, 76133 Karlsruhe, Baden-Württemberg, Saksa\n+49 721 828 080\n2 tarjousta lisää alk. Hotel Astoria\nTietoja Hotel Astoria\nMesse Karlsruhe (messu- ja tapahtumakeskus) ja Federal Court of Justice sijaitsevat 10 minuutin kävelymatkan päässä majoituspaikasta. Käytössäsi on ympäri vuorokauden auki oleva business center, ilmaiset sanomalehdet aulassa ja kuivapesula-/pesulapalvelut.\nKuvat: Hotel Astoria\nUusimmat tarjoukset hotellille Hotel Astoria\nDouble-huoneet(61 € - 76 €)\nHotellin Hotel Astoria palvelut\nArvostelut: Hotel Astoria\nHyväPerustuu 866 vahvistettuun arvosteluihin\nMathystrasse 22, 76133 Karlsruhe, Baden-Wurttemberg\nFederal Court of Justice0.4 km\nZoologischer Stadtgarten0.7 km\nKirkko Karlsruhe1 km\nState Art Gallery1.1 km\nBotanischer Garten Karlsruhe1.3 km\nFederal Constitutional Court1.3 km\nSisäänkirjautuminen milloin tahansa 11:00 jälkeen, uloskirjautuminen milloin tahansa ennen 11:00\nUseimmin kysytyt kysymykset Hotel Astoria varaukselle\nMissä Hotel Astoria sijaitsee?\nHotel Astoria osoite on Mathystrasse 22, ja sen etäisyys kaupungin Karlsruhe keskustasta on 1,1 km. Hotellin Hotel Astoria lähin maamerkki on Federal Court of Justice.\nMitkä ovat hotellin Hotel Astoria sisään- ja uloskirjautumisajat?\nHotellin Hotel Astoria sisäänkirjautumisaika on 11:00 ja uloskirjautumisaika 11:00.\nTarjoaako Hotel Astoria ilmaisen WiFi-yhteyden?\nKyllä, Hotel Astoria tarjoaa ilmaisen WiFi-yhteyden.\nKuinka kaukana Hotel Astoria on lentokentältä?\nHotellin Hotel Astoria etäisyys on 33,8 km kentältä Karlsruhen–Baden-Badenin lentoasema. Hotellin Hotel Astoria etäisyys on 53 km kentältä Mannheim City.\nSalliiko Hotel Astoria lemmikkieläimet?\nKyllä, Hotel Astoria sallii lemmikkieläimet.\nMiten KAYAK löytää näin hyviä Hotel Astoria hotellitarjouksia?\nKAYAK etsii kohteesta Karlsruhe kaikki hotellin Hotel Astoria saatavilla olevat huoneiden hinnat verkosta ja antaa sinun vertailla niitä löytääkseen parhaan hinnan. Monet eri matkailusivustot tarjoavat alennuksia tai tarjouksia eri aikoina Hotel Astoria huoneista, ja KAYAK tarjoaa sinulle hinnat valtavasta valikoimasta eri matkailusivustoja. Tämä tarkoittaa, että voit aina löytää hyvän Hotel Astoria tarjouksen.\nHotel Santo8.2 Erinomainen (3 463 arvostelua)0,16 kmKuntokeskus, Baari/oleskelutila, Huonepalvelualk. 70 €\nZi Hotel And Lounge7 Hyvä (550 arvostelua)0,25 kmRavintola, Baari/oleskelutila, Ilmainen langaton internetalk. 70 €\n13 % halvempiHotel am Karlstor7.4 Hyvä (2 473 arvostelua)0,25 kmBaari/oleskelutila, Ilmainen langaton internet, Kahvilaalk. 60 €\nGaestehaus Am Karlstor0,3 kmBaari/oleskelutila, Ilmainen langaton internet, Taulu-tvalk. 72 €\n32 % halvempiRoom Two. Low Budgethigh Private Room - Shared Bath0,56 kmalk. 47 €\n31 % halvempiRoom One. Low Budgethigh Quality Private Room- Balcony0,97 kmLangaton internet, TValk. 48 €\n29 % halvempiCentro Hotel Blankenburg By Ina7.8 Hyvä (831 arvostelua)1,02 kmKuntokeskus, Baari/oleskelutila, Ilmainen langaton internetalk. 49 €\nHotel Rio8.8 Erinomainen (1 320 arvostelua)0,95 kmRavintola, Baari/oleskelutila, Huonepalvelualk. 93 €\nHotel Avisa8.7 Erinomainen (1 099 arvostelua)0,99 kmLangaton internet, WiFi-yhteys on käytettävissä kaikilla alueilla, Taulu-tvalk. 75 €\n133 Boutique Hotel Karlsruhe8.4 Erinomainen (1 159 arvostelua)0,46 kmRavintola, Baari/oleskelutila, Huonepalvelualk. 80 €\nHotellit kaupungissa Mustametsä\nEtsi Hotel Astoria alennushintoja Karlsruhessa KAYAK-sivustolta. Etsi halvin Hotel Astoria hotellitarjous Karlsruhessa. KKAYAK hakee sadoilta matkailusivustoilta auttaakseen löytämään ja varaamaan sinulle parhaiten sopivan Hotel Astoria tarjouksen. Lue arvosteluja ja kokemuksia ja nappaa halvin hinta! alk. 69 € per yö (Viimeisin hinta tälle hotellille).


OSTOS: Puku ja pullo – ulkoilu.com\nKoti / OSTOS: Puku ja pullo\n« OSTOS: Regulaattorien Mersu Kuivapuvun kastaminen »\n[…] Uudenuutukainen kuivapuku pääsi tänään ensi kertaa altaaseen. Piti vettä, kuten toivottua olikin. Kaulamansetti oli kattilan päällä venytyksessä yön yli, mutta on se edelleen melko piukea. Venyttämisen lisäksi mansetista voi leikata hiukan pois, mutta en nyt ainakaan ihan vielä viiltele uutukaistani. Ehkä kaula kaventuu ajan myötä. […]


Paholaisen Asianajaja: Kreationismi.fi taistelee ERVtä vastaan\nHärskiä lukea oma nimi täällä.\n"Kreationistien harmiksi ERVeitä ei käytetä yhteisen polveutumisen perusteluna niiden toimimattomuuden takia, joten vastalauseet valuvat hukkaan. -- Kreationistit voivat etsiä ja löytää toimintoja (työtä jota oikeat tutkijat tekevät) ERVlle, mutta ne eivät kumoa yhteistä polveutumista. Siihen vaadittaisiin tiettyjen ERV-pätkien löytämistä tietyistä paikoista. Sellaisia ei pätkiä ei kuitenkaan löydy."\nEsitätkö ihan tosissasi vaatimuksen, että ainoa riittävä tapa osoittaa, että A ei todista B:tä, on osoittaa että A todistaa B:n vääräksi? Eikö muka voi osoittaa että ERV:t ovat huono todiste polveutumisopista, ilman että samalla kumoaa polveutumisopin niiden avulla?\nJa vastaus jättää jotakin relevanttia huomioimatta, ei varmaan ole kauhean vaikeata esittää argumenttia sellaisessa muodossa, joka ei vaadi tässä kyseenalaistettua premissiä "Endogenous retroviruses are molecular remnants of a past parasitic viral infection."\nJuha: "Kreationistien puolustus onkin se, että ERVt ovat Jumalan luomia työkaluja eläinten perimässä. Joten ne eivät voi olla merkkejä yhteisestä polveutumisesta. Ne ovat vain todella ovelia jekkuja, joilla Jumala haluaa lajien perimän näyttävän siltä kuin yhteistä polveutumista olisi tapahtunut."\nSkarppaa vähän. Sama kuin sanoisi: Polveutumisopin kannattajien puolustus onkin se, että ERVt ovat evoluution luomia työkaluja eläinten perimässä. Joten ne eivät voi olla merkkejä yhteisestä luomisesta. Ne ovat vain todella ovelia jekkuja, joilla luonnonvalinta haluaa lajien perimän näyttävän siltä kuin yhteistä luomista olisi tapahtunut.\nVai pitikö siellä olla joku argumentti?\nOtto: "Esitätkö ihan tosissasi vaatimuksen, että ainoa riittävä tapa osoittaa, että A ei todista B:tä, on osoittaa että A todistaa B:n vääräksi?\nEn. Totean vain, että Kreationismi.fi ei onnistu ERV-kritiikissään.\n"Eikö muka voi osoittaa että ERV:t ovat huono todiste polveutumisopista, ilman että samalla kumoaa polveutumisopin niiden avulla?"\nVoihan niin tehdä. Oliko tuo Kreationismi.fi:n tapa todeta ERV:den toiminnoista mielestäsi perustelu polveutumisopille huonosta todisteesta?\n"Ja vastaus jättää jotakin relevanttia huomioimatta, ei varmaan ole kauhean vaikeata esittää argumenttia sellaisessa muodossa, joka ei vaadi tässä kyseenalaistettua premissiä "Endogenous retroviruses are molecular remnants of a past parasitic viral infection."\nHetkinen. Onko joku oikeasti väittämässä, etteivät ERV-pätkien viruspalat ole peräisin virustartunnoista. Niitähän tarttuu parhaillaan luonnossa eri eläinten perimään.\nToisella selityksistä olisi tukenaan ainakin havaittu ja testattu mekanismi, eli perinnöllisyys.\nItse argumentti on kirjoitettu täällä:\n"Hetkinen. Onko joku oikeasti väittämässä, etteivät ERV-pätkien viruspalat ole peräisin virustartunnoista. Niitähän tarttuu parhaillaan luonnossa eri eläinten perimään."\nLuulin että tämän pitäisi olla ilmeistä 'common design' -argumentin perusteella. "Ne ovat tarkoituksellisia" on aika lailla sama kuin "ne eivät ole tarkoitukseton yhteensattuma."\nKreationismin puitteissa virusten luominen osaksi eliöiden genomeja on jopa odotettavaa, koska nykyisten taudinaiheuttajien alkuperä pitää pystyä selittämään mielekkäästi. Mielekkäin lähtökohta kreationistille on tietysti niiden rappeutuminen alkuperäisestä suunnitelmasta. Jotta tämä näkökulma voi olla oikeasti hedelmällinen, eikä pelkästään ad hoc -tyyppistä tietämättömyyden toteamista (tyyliin "no en mä tiiä minkä takia ne luotiin, mutta eihän nyt Jumala niitä tollasiksi olis tarkoittanu, joten joku parempi tarkotus niillä on ollu."), pitäisi kuitenkin kyetä osoittamaan joku mielekäs alkuperäissuunnitelma. Virusten luominen ihan vaan muuten vain ihmisten iloksi ei kuulosta kovin uskottavalta.\nViruksiahan hyödynnetään geenimanipulaatiossa geenitakseina, ja jopa joissain syöpähoidoissa. Alkuperäinen suunnitelma voisi siis olla jotakin tähän verratavaa. Ja kas kummaa, juuri tällaisia toimintoja eliöiden omat toimivat virukset toteuttavatkin (sekä tietysti monia muitakin).\nJos siis virukset luotiin aluksi toimivaksi osaksi perimää, niin ei ole tarpeen olettaa että ihmisten ja simpanssien yhteiset ERV-geenit olisivat sattumalta seurausta erikseen tapahtuneista samanlaisista infektioista.\nTällaisenaan ERV-argumentissa ei siis ole hirveämmin puhtia, koska ne selittyvät kreationismin puitteissa yllättävän näppärästikin. Voit tietysti kokeilla muotoilla tuossa aiemmassa kirjoituksessasi mainitun hiirten erveihin liittyvän argumentin niin, että se ottaa huomioon tämän selityksen.\nTässä äärettömien universumien puurossa, jossa kaikki informaatio on syntynyt sattumalta 1:3000000000 kulostaa niin hyvältä todennäköisyydeltä, että kyllä sillä perusteella jo moni evolutionistiskeptikko kääntyy kreationistiksi jos vaan on ikinä kuullut todennäköisyyslaskennasta. Ne taas, jotka uskonnollisesta vakaumuksestaan huolimatta, sen puuttuessa tai sen ansiosta uskaltavat kyseenalaistaa kaiken, mikä perustuu ainoastaan toisten ihmisten arvailuihin lienevät simpanssien ja ihmisten yhteisistä retroviruksista lähinnä sitä mieltä, että neekerit ovat joskus panneet apinoita eikä siitä voida päätellä juuri mitään sen syvällisempää ihmiskunnan historiasta.


Uinti – Wikipedia\n(Ohjattu sivulta Uiminen)\nUinti on menetelmä, jolla ihmiset ja muut eläimet liikkuvat vedessä. Uimataitoa pidetään ihmisellä synnynnäisenä, mihin perustuu vauvauinti. Muista maaeläimistä muun muassa monet nisäkkäät, matelijat ja eräät linnut osaavat uida ja kaloille uiminen on pääasiallinen liikkumistapa.\nIhmisen harjoittamana uinti on suosittu kuntoilu- ja kilpaurheilumuoto. Urheilun ohella uintia on kautta ihmiskunnan historian harjoitettu myös muissa tarkoituksissa, joita ovat muun muassa erilaiset työtehtävät tai liikkuminen veden yli.\n1.1 Krooli ja vapaauinti\n2 Uinti kuntoiluna\n4.4 Menestyneitä suomalaisia kilpauimareita\n5 Tietokonemallinnus uinnissa\n6 Muu uintiurheilu\n8 Uinnin riskit\n8.2 Hukuksiin joutuminen\n8.3 Kemikaaleille altistuminen\n8.5 Mikrobit ja infektiot\n8.6 Vaaralliset vesieliöt\nUintitekniikoita[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nKrooli ja vapaauinti[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nKrooli (engl. crawl) on nopein ilman apuvälineitä suoritettava uintitekniikka, ja siksi se on kilpailutilanteen vapaauinnissa (engl. freestyle) käytetyin tekniikka. Kroolin käsiveto koostuu veto- ja palautusvaiheista. Vetovaiheen alussa käsi on kurkotettuna suoraan eteen, mistä se pyritään mahdollisimman suuri vetopinta-ala ylläpitäen siirtämään vastakkaiseen ääriasentoonsa reiden sivulle. Krooliuinnin potkuna käytetään vuoropotkua. Uinnin aikana kasvot pidetään vedessä.\nSelkäuinti[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nSelkäuinti on periaatteessa kroolia selällään. Se on yleinen kuntouintitekniikka, jossa uidaan selällään. Selkäuinnin potku on lähes samanlainen kuin krooliuinnissa. Käsivedossa voidaan erottaa samat vaiheet kuin krooliuinnissa, eli palautusvaiheessa käsi tuodaan veden pinnan päällä eteen ja vetovaiheessa se viedään veden alla reidelle asti. Selkäuinnin käsivedossa on erityisen tärkeää ns. rullaus. Tällä tarkoitetaan hartialinjan kiertymistä käsivetojen rytmissä. Esimerkiksi oikean käden ollessa palautusvaiheessa oikea hartia nousee vedestä ja vasen painuu alas. Rullauksella minimoidaan veden vastus palautuvan käden osalta ja maksimoidaan vetopinta-ala vetävän käden osalta.\nRintauinti[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nRintauintia kutsutaan joissakin yhteyksissä myös sammakkouinniksi, koska sen potku muistuttaa sammakon takajalkojen liikettä vedessä. Rintauinti on hyvin yleinen kuntoilumuoto, ja ehkä juuri siksi sitä uidaan hyvin monilla eri tavoilla. Se on fyysisesti melko helppo laji. Selkäuintia ja alkeisselkäuintia voi pitää rintauintiakin vähemmän vaativina, mutta rintauinti on yleisempää ehkäpä juuri siksi, että toisin kuin selkäuinnissa, rintauinnissa on helppo nähdä eteenpäin. Harrastusuimareilla on usein käytössä tyyli, jossa päätä pidetään jatkuvasti pinnan yläpuolella, etteivät hiukset kastuisi tai siitä syystä, että uimari ei hallitse hengitystekniikkaa. Tässä tyylissä on vaarana niskan rasittuminen.\nRintauinnin potku alkaa tilanteesta, jossa jalat ovat suorina nilkkoja myöten. Jalat koukistetaan yhtäaikaisesti niin, että polvet kiertyvät lievästi ulospäin. Veden vastuksen minimoimiseksi pyritään välttämään polvien tuomista liikaa "mahan alle". Nilkat koukistetaan ja jalat potkaistaan suoriksi leveälle. Potkun loppuvaiheessa jalkapohjat viedään yhteen ja ojennetaan.\nRintauinnin käsiveto voidaan synkronoida potkun kanssa niin, että kädet työnnetään yhtäaikaisesti eteen samalla hetkellä kuin aletaan potkaista jalkoja suoriksi. Tätä kutsutaan liukuvaiheeksi. Liukuvaiheessa pää painetaan vedenpinnan alle, jotta potkun teho pystyttäisiin hyödyntämään virtaviivaisessa asennossa.\nKäsiveto alkaa, kun kädet ovat suorina edessä yhdessä kämmenet alaspäin. Aluksi käsiä viedään 10–15 senttiä suorina ulospäin. Veto jatkuu pyöreänä liikkeenä taaksepäin niin, että kyynärpäitä kohottaen vedetään suunnilleen rintakehän kohdalle ja kierretään kämmenet lähes yhteen. Tästä tilanteesta puristetaan kyynärpäät lähes yhteen ja työnnetään samalla kädet nopeasti eteen veden pinnan suuntaisesti. Käsivedossa on tärkeää pitää veto riittävän lyhyenä. Rajana voidaan pitää hartialinjaa. Jos kämmenet tai kyynärpäät valuvat vetovaiheessa hartialinjan alapuolelle, vedosta menetetään tehoa palautusvaiheen vastuksen vuoksi.\nPerhosuinti[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nPerhosuintia pidetään usein vaikeimpana ja fyysisesti raskaimpana uintitekniikkana. Tekniikkana perhosuinti on hitaampi kuin krooli, mutta nopeampi kuin rintauinti, ja alkujaan se eriytettiin rintauinnista omaksi kilpailulajikseen kilpailijoiden hylättyä varsinaisen rintauinnin. Lyhyellä 25 metrin radalla perhosuinti on nykyään selkäuintia aavistuksen hitaampi laji, mutta pitkällä (50m) radalla perhosuinti on nopeampi.\nPerhosuinnin potkuna käytetään ns. delfiinipotkua, jossa voimakkaasti lantion liikettä hyödyntäen suoritetaan krooliuinnin potkua muistuttava liike niin, että jalat toimivat yhtäaikaisesti. Käsiveto on sama kuin vapaauinnissa, tosin paria seikkaa lukuun ottamatta. Kädet heitetään eteen hartialinjalle ja siitä jatketaan kuten vapaauinnissa; pieni koukkaus, sivulle(ote), ja työnnetään käsiä vatsan kautta reisien puolväliin. Sen jälkeen suoritetaan palautus heittämällä kädet yhtäaikaisesti eteen. Potkurytmi vaihtelee jonkin verran. Yhtä käsivetoa kohti suoritetaan kaksi potkua, joista toinen potkaistaan suunnilleen käsien osuessa edessä veteen ja toinen käsivedon lopputyönnön aikana.\nAlkeisselkäuinti[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nAlkeisselkäuinti on uimaopetuksessa käytettävä selkäuinnin yksinkertaistettu versio. Alkeisselkäuinnissa kädet pidetään vartalon sivuilla ja kyynärvartta liikuttamalla työnnetään vettä taaksepäin samalla uintia tasapainottaen ja vartaloa pinnassa kannatellen.\nVesipallokrooli[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nVesipallokroolin tekniikka on muuten hyvin samanlainen kuin kroolissa, mutta pää pidetään vedenpinnan yläpuolella. Vesipallokrooli (tai vesipallouinti) eroaa tavallisesta krooliuinnista hieman myös vartalon asennossa. Vesipallokroolissa vartaloa pidetään hieman pystysuoremmassa, ja vartaloa täytyy jännittää enemmän. "Tarzanissa" pyritään kauhomaan eteenpäin niin nopeasti kuin suinkin pääsee ja unohtamaan kroolin tekniikan. Uimista helpottaa myös käsivedon pitäminen lyhyempänä kuin kroolissa. Tekniikka tunnetaan myös nimellä Tarzan. Nimitys on perua Johnny Weissmullerin uintitekniikasta, joka tuli suurelle yleisölle tutuksi Tarzan-elokuvista.\nKoirauinti[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nKoirauinnissa jaloilla polskutetaan kuten kroolissa ja käsillä kauhotaan vettä kuten räpyläjalkaiset linnut jaloillaan. Koirauinti ei ole tehokasta tai nopeaa, mutta se on helppo oppia. Käsipohjauinti on koirauinnin muoto, jossa kädet ulottuvat pohjaan. Silloin käsillä voi ohjata tehokkaammin kulkusuuntaa.\n"Sculling"[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nSculling tai scalling on käsillä tehtävä sivuttainen, hidas etenemisliike. Liikkeessä maataan vatsallaan tai selällään vedessä ja kädet ovat suorana tai hieman koukussa pään edessä tai takana, josta vedetään kroolin käsivedon otevaihe. Joskus käsien alle kehotetaan kuvittelemaan tynnyrit, jotta käsien asento olisi oikea. Aluksi kädet siirretään eteen, jonka jälkeen niitä liikutetaan ulospäin, kämmenet lähes täysin ulospäin käännettyinä. Liikkeen ääriasentoon tultaessa kämmenet käännetään jälleen ja ne työnnetään lähes yhteen. Aina scullingia uidessa ei potkita ja joskus käytetään pullaria (jalkoja kelluttava apuväline), mutta useammin potkitaan, koska sculling itsessään on hyvin hidasta. Scullingia uitaessa tavoitteena on mahdollisimman hyvä ote veteen, sillä se on uinnin tärkeimpiä asioita.\nUinti kuntoiluna[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nUinti on kuntoilumuotona erittäin monipuolinen liikuntalaji, koska se harjoittaa sekä ylävartaloa että alavartaloa. Koska uinnissa tuki- ja liikuntaelimiin ei kohdistu vastaavanlaisia iskuja kuin esimerkiksi juostessa, uintia ja usein myös vesijuoksua voidaan käyttää vammoista kuntoutumisen apuna. Vedessä on myös mahdollista tehdä liikkeitä, jotka maalla ovat fyysisen vaativuutensa takia mahdottomia.\nUseimmissa uintilajeissa suurin rasitus kohdistuu hartiaseudun lihaksiin. Tyypillinen aktiiviuimarin rasitusvamma onkin olkapään kipu, jota kutsutaan yleisnimityksellä uimarin olkapää. Vaiva esiintyy erityisesti krooliuinnin yhteydessä kilpauimarin pyrkiessä saamaan käsivedosta mahdollisimman tehokkaan. Toinen uimareita uhkaava rasitusvamma kohdistuu polviin ja esiintyy erityisesti rintauimareilla. Yleensä nämä vammat vaivaavat vain runsaasti harjoittelevia kilpauimareita, ja kuntouimarit kärsivät vammoista erittäin harvoin.\nUinti soveltuu liikuntamuotona hyvin myös astmaatikoille uimahallien kostean ja pölyttömän ilman takia. Lisäksi uintia pidetään hyvänä harjoituksena hengityselimille. Joskus on epäilty uimahallien kloorin ja voimakkaan rasituksen altistavan nuoria kilpauimareita astmaoireille. Toisaalta astma on nykyään yleinen vaiva kaikkien hengityselimistöä rasittavien urheilulajien kohdalla, ja harjoitteluolosuhteiden osalta uinti soveltuu astmaatikolle paremmin kuin ulkolajit.\nUimaopetus[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nSuomessa, aivan kuten Ruotsissa ja Tanskassakin, on periaate, että kaikkien lasten tulee oppia uimaan yhtä hyvin kuin oppia toimimaan hätätapauksissa veden lähellä. Usein uimataidon määritelmänä on, että henkilö pystyy uimaan 200 metriä (220 jaardia), josta vähintään 50 metriä (55 jaardia) selällään, ensin kuitenkin hypättyään veteen niin, että pääkin on ollut veden alla. Vaikka 95 % Ruotsin kouluikäisistä lapsista osaa uida, hukkuminen on kolmanneksi yleisin syy kuolemaan.\nAlankomaissa ja Belgiassa uimaopetus koulupäivän aikana on hallitusten tukema. Useimmat koulut tarjoavat mahdollisuuden uimaopetukseen.\nUseissa maissa on uimaopetusta tarjolla paikallisissa uimahalleissa. Uintia opettaa yleensä paikallinen vapaaehtoinen tai yksityiset yritykset.\nIsossa-Britanniassa Top-ups scheme tarjoaa koululaisille, jotka eivät osaa uida vielä 11 vuoden iässä, mahdollisuutta päivittäiseen intensiiviseen opetukseen. Ne lapset, jotka eivät ole saavuttaneet Ison-Britannian suositusta eli 25 metrin uintitaitoa ennen perusopetuksen päättymistä, pääsevät koulutukseen, joka kestää kaksi viikkoa, joka päivä puoli tuntia.\nKilpauinti[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\n50 metrin uima-allas Ateenassa. Altaassa uitiin 2004 olympialaisten uintikilpailut.\nsekauinti (sku) jossa uidaan järjestyksessä perhos-, selkä-, rinta- ja vapaauintia. Sääntöjen mukaan sekauinnin vapaauintiosuudella uimari voi käyttää mitä tahansa muuta uintitekniikkaa, paitsi ei selkä-, perhos- eikä rintauintia eli käytännössä aina kroolia. Sekauintiviestin uintijärjestys on selkä-, rinta-, perhos- ja vapaauinti. Sekauinnista poikkeava uintijärjestys johtuu ennen kaikkea siitä, että selkäuintiin lähdetään vedestä. Selkäuimarin uidessa ensimmäisen osuuden vältytään törmäyksiltä loppujen uimareiden aloittaessa osuutensa lähtökorokkeelta.\nUintimatkat[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nOlympialaisten ohjelmassa olevat matkat:\n50 metrin vapaauinti\n100 metrin vapaauinti\n200 metrin vapaauinti\n400 metrin vapaauinti\n800 metrin vapaauinti\n1 500 metrin vapaauinti\n100 metrin selkäuinti\n200 metrin selkäuinti\n100 metrin rintauinti\n200 metrin rintauinti\n100 metrin perhosuinti\n200 metrin perhosuinti\n200 metrin sekauinti\n400 metrin sekauinti\n4 × 100 metrin vapaauintiviesti\n4 × 200 metrin vapaauintiviesti\n4 × 100 metrin sekauintiviesti\n10 km avovesiuinti\nMuiden arvokisojen ohjelmassa on olympiamatkojen lisäksi seuraavia matkoja:\n50 metrin selkäuinti\n50 metrin rintauinti\n50 metrin perhosuinti\n100 metrin sekauinti (lyhyen radan MM- ja EM-kisat)\n4 × 50 metrin vapaauintiviesti (lyhyen radan EM-kisoissa)\n4 × 50 metrin sekauintiviesti (lyhyen radan EM-kisoissa)\n5 km avovesiuinti (pitkän radan MM-kisoissa)\n25 km avovesiuinti (pitkän radan MM-kisoissa)\nLyhyen radan MM- ja EM-kisoissa ei uida 200 metrin sekauintiviestiä. EM-kisoissa ei myöskään 100 metrin seka- eikä vapaauintiviestejä. Lyhyen radan kisoissa ei myöskään uida avovesimatkoja. MM-kisoissa (ns. pitkän radan MM-kisat) kilpaillaan varsinaisen uinnin lisäksi myös uimahypyissä, taitouinnissa ja vesipallossa.\nUima-allas[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nUima-altaan pituus kilpauinnissa on 25 tai 50 metriä. Molemmilla altaanmitoilla mitataan ennätykset erikseen, koska käännöksessä säästyy aikaa ja näin ollen 25 metrin altaan ajat ovat nopeampia kuin 50 metrin altaan. Vertailtaessa lyhyellä ja pitkällä radalla saavutettuja aikoja käytetään laskennallista hyvitystä, jonka avulla voidaan esimerkiksi asettaa samantasoinen aikaraja kummallekin altaalle. Menetelmä on käytössä esimerkiksi uinnin Suomen Mestaruuskilpailujen osallistumiseen oikeuttavien aikarajojen laskennassa. Hyvitys on lajista riippuen: 1 sekunti/50 m, eli esimerkiksi 50 metrin radalla uitu vapaauinti aika 30,00 sekuntia vastaa 25 metrin radalla 29,00 sekuntia. Poikkeuksen muodostavat rintauinti, jossa hyvitys on 1,5 sekuntia/50 m, ja sekauinti, jossa hyvitys on 1,25 sekuntia/50 m, sekä 4 × 100 metrin sekauintiviesti, jossa hyvitys on yhteensä 5 sekuntia. Käytännössä hyvitykset ovat sopimuksenvaraisia, ja eri uimarit menestyvät lyhyellä altaalla hieman eri tavoin kuin pitkällä altaalla. Yleisesti ottaen voidaan sanoa, että pienikokoinen uimari ei saa lyhyestä altaasta yhtä suurta hyötyä kuin pitkä uimari. Kansainvälinen Uimaliitto on luonut oman pistelaskujärjestelmänsä helpottamaan eri uintitekniikoilla ja matkoilla uitujen kilpailutulosten vertailua.\nKansainväliset kilpailut uidaan 25 tai 50 metrin altaassa, jossa on vähintään kahdeksan rataa. Ulompien ratojen ulkoreunassa täytyy olla vähintään puolen metrin kaistale tasaamassa ratojen eroja.\nUimarin on tultava maaliin samalla radalla, kuin miltä lähti.\nUinnin aikana pohjasta ei saa ponnistaa.\nRataköydestä vetäminen ei ole sallittua.\nUimari ei saa kilpailuissa käyttää sellaisia apuvälineitä, jotka voisivat lisätä hänen nopeuttaan, kellumiskykyään tai kestävyyttään (esimerkiksi lättäreitä, räpylöitä ym. ). Uimalasien käyttö on sallittu.\nViestijoukkueen uinti on hylättävä, mikäli joku sen uimareista syyllistyy vaihtorikkoon. Vaihtorikoksi katsotaan, kun lähtemässä olevan uimarin jalat irtoavat lähtökorokkeesta yli -0.02 sekuntia ennen kuin edellisen uimarin kädet ehtivät koskettaa seinää.\nLähtö vapaauinnissa, rintauinnissa, perhosuinnissa ja sekauinnissa tapahtuu veteen hypäten. Kilpailunjohtajan pitkällä vihellyksellä kilpailijoiden tulee nousta lähtökorokkeille. Lähettäjän antamalla komennolla "paikoillenne" (kansainvälisissä kilpailuissa "Take your marks") kilpailijoiden on otettava lähtöasento ja ainakin toinen jalka on oltava lähtökorokkeen etureunalla. Käsien asennolla ei ole merkitystä. Kun kaikki kilpailijat ovat liikkumatta, lähettäjä antaa lähtömerkin.\nSelkäuinnin ja sekauintiviestin selkäuintiosuuden lähtö tapahtuu vedestä. Kilpailunjohtajan pitkällä vihellyksellä uimareiden tulee hypätä välittömästi veteen. Kilpailunjohtajan toisella pitkällä vihellyksellä uimareiden tulee palata lähtöpäätyyn ilman tarpeetonta viivyttelyä. Kun kaikki uimarit ovat lähtöasennossa, lähettäjä komentaa "paikoillenne" (kansainvälisissä kilpailuissa "Take your marks"). Kun kaikki kilpailijat ovat liikkumatta, lähettäjä antaa lähtömerkin.\nJokainen uimari, joka lähtee ennen lähtömerkkiä hylätään. "Paikoillenne"-komennon jälkeen ei saa myöskään liikkua. Vaikka uimari ei hyppäisikään veteen ennen lähtömerkkiä, hänet voidaan hylätä vilppilähdöstä, jos hän heiluu tai liikahtaa "paikoillanne":n jälkeen. Jos lähtömerkki annetaan ennen kuin hylkäys on tapahtunut, kilpailu jatkuu ja uimari tai uimarit hylätään uinnin jälkeen. Jos hylkäys tapahtuu ennen lähtömerkkiä, ei lähtömerkkiä anneta, vaan jäljellä olevat uimarit komennetaan alas lähtökorokkeilta ja lähtö tapahtuu uudelleen.\nVapaauinti[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nUimarin täytyy käännöksessä ja maalissa koskettaa seinää jollain kehonosallaan.\nUimarin jonkin kehonosan täytyy rikkoa veden pinta uinnin ajan. On kuitenkin sallittua sukeltaa käännöksen aikana ja 15 metriä käännöksen ja lähdön jälkeen. Viimeistään tällä kohtaa täytyy pään rikkoa veden pinta.\nLähtö tapahtuu altaan laidalta. Masters- sekä vammaiskilpailuissa on sallittu lähtö vedestä.\nKäytännössä vapaauintia uidaan aina krooliuintina, joskin säännöt eivät rajoita uintityyliä mitenkään, paitsi silloin, kun vapaauinti on osa henkilökohtaista sekauintia tai sekauintiviestiä.\nEnnen lähtömerkkiä kilpailijat asettuvat veteen katse lähtöpäähän päin pitäen molemmin käsin lähtöseinän kädensijoista. Jalkoja ei saa lähdössä asettaa kouruun.\nLähdössä ja käännöksen jälkeen uimarin tulee ponnistaa irti ja uida selällään koko uinnin ajan paitsi suorittaessaan käännöstä (selkäuinnin aikana ei vartalo saa kiertyä yli 90° lukuun ottamatta käännöstä). Pään asennolla ei ole merkitystä.\nSelkäuinnissa on sama sääntö kuin vapaauinnissa veden pinnan rikkomisen kannalta.\nMaaliin tullessa uimarin on kosketettava seinää selkäuintiasennossa.\nLähdön ja käännöksen jälkeen vartalo on pidettävä ensimmäisen käsivedon alkamisesta lukien vatsallaan. Missään vaiheessa ei saa kääntyä selälleen. Koko uinnin ajan uintiliikkeet tulee suorittaa järjestyksessä yksi käsiveto, yksi potku.\nKaikki käsiliikkeet on tehtävä yhtäaikaisesti ja samassa vaakasuorassa tasossa ilman poikkeavia liikkeitä.\nKädet on työnnettävä rinnalta eteenpäin samanaikaisesti veden pinnassa, sen ala- tai yläpuolella. Kyynärpäiden täytyy olla veden alla paitsi viimeisen käsivedon aikana käännöstä ennen, käännöksen aikana ja maaliin tultaessa. Kädet on palautettava takaisin veden pinnalla tai sen alla. Käsiä ei saa viedä taakse ohi lantiolinjan paitsi ensimmäisen vedon aikana lähdössä ja käännöksessä.\nJokaisen täyden käsiveto- ja potkujakson aikana täytyy uimarin pään jonkun osan rikkoa veden pinta. Lähdön ja jokaisen käännöksen jälkeen, uimari saa ottaa yhden käsivedon täydellisesti taakse jalkoihin asti. Pään täytyy rikkoa veden pinta ennen kuin kädet kääntyvät sisäänpäin toisen vedon leveimmässä vaiheessa. Ollessaan veden pinnan alla uimari saa suorittaa yhden alaspäin suuntautuneen perhosuinnin potkun, jota seuraa rintauinnin potku. Tämän jälkeen, kaikki jalkaliikkeet on suoritettava yhtäaikaisesti ja samassa vaakasuorassa tasossa ilman poikkeavia liikkeitä.\nPotkussa jalkaterät on käännettävä ulospäin taaksepotkun aikana. Saksipotku, vapaauinnin potku tai alaspäin suuntautuva perhosuinnin potku on kielletty. Vedenpinnan rikkominen jalkaterillä on sallittu, ellei sitä seuraa alaspäin suuntautuva perhosuinnin potku.\nKäännöksiin ja maaliin tultaessa kosketuksen on tapahduttava molemmin käsin samanaikaisesti, joko veden pinnassa, sen ylä- tai alapuolella. Pää voi painua veden alle viimeisen käsivedon jälkeen ennen kosketusta, edellyttäen, että se on rikkonut vedenpinnan jossain vaiheessa viimeisen täydellisen tai epätäydellisen käsiveto - potkujakson aikana, joka edeltää kosketusta.\nLähdön ja käännöksen jälkeen vartalo on pidettävä ensimmäisen käsivedon alkamisesta lukien vatsallaan. Kyljellään potkiminen on sallittua veden alla. Missään vaiheessa ei saa kääntyä selälleen.\nMolemmat kädet on vietävä eteen yhtaikaa veden pinnan ylitse ja tuotava taakse samanaikaisesti koko uinnin ajan.\nJalkojen kaikkien ylös-alasliikkeitten täytyy olla samanaikaisia. Jalkojen tai jalkaterien ei tarvitse olla samalla tasolla, mutta niiden asento toisiinsa ei saa vaihdella. Rintauinnin potkuliike ei ole sallittu.\nKäännökseen ja maaliin tultaessa on kosketuksen tapahduttava molemmin käsin samanaikaisesti joko veden pinnassa, sen ylä- tai alapuolella.\nLähdössä ja käännöksessä uimari saa suorittaa veden alla yhden tai useampia potkuja ja yhden käsivedon, jolla uimarin on tultava pintaan. Lähdön ja käännöksen jälkeen saa uimari sukeltaa korkeintaan 15 metriä. Viimeistään tällä kohtaa pään täytyy rikkoa veden pinta. Uimarin tulee pysyä veden pinnalla seuraavaan käännökseen tai maaliintuloon asti.\nMaalintulo ja käännös tapahtuu niin että molemmat kädet koskevat seinää yhtä aikaisesti.Käännöstä jatketaan niin että toinen käsi irrotetaan seinästä ja toinen käsi perässä, samalla vartalo kääntyy menosuuntaan päin ja lopuksi potkaistaan vauhtia seinästä ja tehdään liuku.\nSekauinti[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nSekauinnissa uidaan tässä järjestyksessä: perhosuinti, selkäuinti, rintauinti ja vapaauinti.\nSekauintiviestissä uimarit uivat neljä uintilajia tässä järjestyksessä: selkäuinti, rintauinti, perhosuinti ja vapaauinti.\nJokainen uintiosuus täytyy päättää asianomaisen uintilajin sääntöjen mukaisesti.\nMenestyneitä suomalaisia kilpauimareita[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nTietokonemallinnus uinnissa[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nKilpauinnissa on hyödynnetty uusinta teknologiaa mm. uimapuvuissa. Teknologian kehityksen tulokset on nähtävissä Pekingin olympialaisissa vuonna 2008, jossa tehtiin 25 maailmanennätystä. Tulokset eivät ole parantuneet ainoastaan sadasosia, vaan jopa sekunteja, mikä on kilpauinnissa todella kova saavutus. Eniten menestystä saavutti Michael Phelps kahdeksalla kultamitalillaan. Uimareiden huima menestys perustuu uuteen tietokonemallinnukseen, jossa mitataan veden virtausta uimarin liukuessa vedessä. Virtausta on tutkittu mm. videoimalla ilmakuplien liikettä uimarin ympärillä. Mallinnuksen avulla on kehitetty uintitekniikkaa mahdollisimman sujuvaksi tuloksena vartalon ja raajojen tehostunut liikerata vedessä. Vuonna 2009 tulivat käyttöön uuden teknologian kelluttavat uimapuvut, joiden ansiosta Rooman MM-kisoissa tehtiin 43 ME:tä. Nämä uimapuvut kiellettiin kuitenkin 2010. Maailmanennätykset jäivät silti voimaan..\nMuu uintiurheilu[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nLisäksi uinti kuuluu osana vesipallon, taitouinnin, nykyaikaisen viisiottelun ja triathlonin kilpailusuoritukseen. Taitouinti tunnettiin 1960-luvulle asti Suomessa nimellä kuviokellunta, mutta vakavaa kilpailutoimintaa kehitettäessä nimi muutettiin kuvaavammaksi.\nUintitermistöä[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nSeuraavia termejä käytetään erityisesti kilpauinnissa.\nAlh. = uintilähtö vedestä.\nDelf. = delfiinipotku eli perhosuinnin potku.\nVinsta, finsta = 50 metrin uintimatka.\nKiihd. = kiihdyttäen, eli uintisuoritus, jossa vauhtia kiihdytetään loppua kohden.\nKV. = käsivetoja pullari (kelluke joka asetetaan reisien väliin) jaloissa, jolloin kehitetään pelkkiä käsiä. Vrt. Potkut.\nOmav. tai OV = omavalintainen uintityyli.\nPiikki = 25 metrin uintimatka.\nPot., potk., potkuja = termeillä tarkoitetaan jalkapotkuja laudan kanssa tai ilman.\nSammakko = sammakkouinti, kuntorintauinti\nSKU = sekauinti, eli uintimatka, johon sisältyy 4 uintityyliä. Kisoissa minimimatka tämän uimiseen on 100 metriä, mutta harjoituksissa voidaan uida minisekareita (50m).\nVU = Krooli, vapaauinti\nSU = Selkäuinti\nPU = Perhosuinti\nRU = Rintauinti\nYlh. = lähtö ylhäältä. Lähtö tapahtuu lähtökorokkeelta.\nMT = Maaliintulo\nPull.= pullarilla käsivetoja uiden.selvennä\nUinnin riskit[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nUinti on kokonaan kielletty Varjakan satama-altaassa.\nHukkuminen[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nSuomessa kuolee nykyään vuosittain hukkumalla noin 150-180 henkilöä. Näistä hukkumistapauksista kuitenkin vain hyvin pieni osa liittyy varsinaisesti uimisen harrastamiseen. Hukkumisonnettomuudet tapahtuvat tyypillisesti vesiliikenteessä, uidessa tai pudotessa veteen tai jäihin. Miesten kuolleisuus hukkumistapaturmiin vuonna 2000 oli 4,5/100 000 ja naisten 0,8/100 000 vuodessa. Suomalaisten miesten hukkumiskuolleisuus on kansainvälisesti katsottuna erittäin suuri, ja merkittävä osa hukkumisista tapahtuu humalassa.\nHukuksiin joutuminen[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nHukkuminen tarkoittaa määritelmällisesti henkilön kuolemista hukuksiin joutumisen seurauksena. Hukuksiin joutuminen aiheuttaa kehossa hapenpuutteen ja asidoosin, jotka pitkään kestäessään johtavat sydänpysähdykseen. Aivot kestävät hapenpuutetta vain noin 4-5 minuuttia vaurioitumatta. Suomessa hukkuminen tapahtuu lähes aina kylmään veteen, mikä aiheuttaa nopeasti kehon hypotermian. Likaisen veden ja vierasesineiden aspiroiminen keuhkoihin saattaa johtaa hengitysvajaukseen. Hukuksiin joutumisesta hengissä selvinneillä voi esiintyä esimerkiksi aivo-, keuhko- ja kaularankavaurioita.\nKemikaaleille altistuminen[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nKloori on uima-altaiden puhtaanapidossa yleisesti käytetty kemikaali, joka voi aiheuttaa silmien ja keuhkojen ärsytystä. Kloori voi myös johtaa hiusten väri- ja rakennemuutoksiin; erityisesti vaalennetut hiukset voivat liiasta altistuksesta muuttua vihertäviksi. Silmien ärsyyntymistä voi hillitä käyttämällä uimalaseja.\nLiikuntavammat[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nVammariskin suhteen uinti on yksi turvallisimmista liikuntalajeista. Uinnissa sattuu vuonna 2004 tehdyn suomalaisen tutkimuksen mukaan 1 vamma tuhatta harrastettua tuntia kohti; vaarallisimmissa lajeissa vammoja sattuu moninkertaisesti. Kolme vaarallisinta lajia tutkimuksessa olivat squash (18,3/1000), judo (16,3/1000) ja suunnistus (13,6/1000). Rasitusvammojen osuus uinnissa tapahtuneista vammoista on noin kolmasosa.\nMikrobit ja infektiot[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nVeden laadusta ja tyypistä riippuen vedessä voi elää bakteereja, parasiitteja, sieniä ja viruksia, jotka saattavat aiheuttaa ihmisille infektioita. Suomen vesistöissä kasvaa usein myrkyllisiä sinileväbakteereja, jotka voivat aiheuttaa uimareille iho- ja keuhko-oireita.\nVaaralliset vesieliöt[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nVedessä elää monenlaisia ihmiselle vaarallisia tai haitallisia eläimiä. Tällaisia eläimiä ovat muun muassa rauskut, meduusat, merisiilit, sähköankeriaat, hait, käärmeet ja ravut. Suomessa ei kuitenkaan ole vaaraa kuin korkeintaan ankeriaista, ravuista ja käärmeistä. Näitäkin lajeja tapaa vain harvoin. Suomessa elää vain yksi meduusalaji: korvameduusa, eikä senkään pistos kuin korkeintaan nipistä.\nVesiolosuhteet[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nVirtaukset luonnonvesistöissä saattavat vetää uimarin pinnan alle ja johtaa hukkumiseen. Suomen olosuhteissa kylmässä vedessä pitkään oleileminen voi johtaa hypotermiaan. Vesi heijastaa auringonvaloa ja voi johtaa suojaamattoman ihon palamiseen auringossa. Vammautumisriski on suuri sukellettaessa tuntemattomaan veteen, jolloin uimarin kaularanka voi vaurioitua pään osuessa pohjaan. Uinti voi olla kielletty myös muun veteen liittyvän syyn takia, esimerkiksi sataman alueella tai vaarallista veneenlaskupaikan lähellä.\nLuettelo suomalaisista uimaseuroista\nLuettelo uinnin olympiavoittajista\nUinnin Suomen ennätykset\n↑ uinti.info - Rintauinnin tekniikka\n↑ uinti.info - Perhosuinnin tekniikka\n↑ Uimaliitto 5. suorituspaikat\n↑ Uimaliitto 3.Uinti\n↑ http://www.nyteknik.se/nyheter/innovation/forskning_utveckling/article396720.ece Strömningsteknik bakom amerikanska OS-guld\n↑ Uimarit.fi Alh\n↑ Uimarit.fi Delf\n↑ Uimarit.fi Finsta\n↑ Uimarit.fi Kiihd.\n↑ Uimarit.fi Omav.\n↑ Uimarit.fi Piikki\n↑ Uimarit.fi Pot., potk., potkuja\n↑ simmarit.fi - kuntorintauinti\n↑ Uimarit.fi SKU\n↑ simmarit.fi - VU\n↑ simmarit.fi - SU\n↑ simmarit.fi - PU\n↑ simmarit.fi - RU\n↑ Uimarit.fi Ylh.\n↑ simmarit.fi - lättärit\n↑ Suomen Uimaopetus- ja hengenpelastusliiton hukkumistilastot, sivu luettu 1.2.2007\n↑ Penttilä A, Karkola K. "Kuolemaan johtaneet tapaturmat kotona ja vapaa-ajalla." (24.10.2003). Duodecim Terveyskirjasto.\n↑ Lund V,Perttilä J (1999). "Hukuksiin joutuneen potilaan hoito." Suomen Lääkärilehti 54(34):4231-4235.\n↑ Parkkari J, Kannus P, Fogelholm M (2004). "Liikuntavammat - suurin tapaturmaluokka Suomessa." Suomen Lääkärilehti 59(41):3889-3895.\nWikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Uinti.\nFINA:n määrittelemät säännöt eri vesilajeihin (englanniksi)\nUinnin tekniikkavideoita Jyväskylän yliopiston Moniviestin\nBaby swimming has benefits into childhood\nNoudettu kohteesta ”https://fi.wikipedia.org/w/index.php?title=Uinti&oldid=19871126”\nSivua on viimeksi muutettu 8. heinäkuuta 2021 kello 23.10.


Magnesium - Tiedätkö sen 15 vaikutusta kehollesi?\nMagnesium – Tiedätkö sen 15 vaikutusta kehollesi?\nLeave a Comment\t/ Hivenaineet / By info@vitamiinit.info\nMagnesium on monivaikutteinen ja elimistölle elintärkeä hivenaine, joka vaikuttaa yli 300 eri entsyymin toimintaan. Magnesium on keskeisessä roolissa sadoissa aineenvaihdunnallisissa tapahtumissa. Magnesiumia on tutkittu viime vuosikymmeninä kiihtyvään tahtiin, ja sen terveyshyödyt ja vaikutukset ovat kiistattomia. Aikuisessa ihmisessä on noin 20-28 grammaa magnesiumia. Siitä puolet on sitoutunut luustoon, kun taas puolet ovat solujen sisällä.\nMagnesiumin hyödyt elimistössä\nJohtuen magnesiumin keskeisestä roolista monissa eri elimistön toiminnoissa, on sen vaikutusmekanismit hyvin moninaiset.\nMagnesiumin vaikutuksia mm. ovat:\nAntaa eri soluille energiaa\nEnnaltaehkäisee sydän- ja aivoinfarkteja\nLujittaa luustoa ja vähentää murtumariskiä\nMagnesiumin lähteinä toimii erinomaisesti täysjyväviljaa sisältävät tuotteet, lukuisat eri kasvikset, sisäelimet sekä lihatuotteet. Muita erinomaisia lähteitä ovat vihreät vihannekset, palkokasvit, maitotuotteet, peruna sekä kalatuotteet.\nMagnesiumia voi nauttia myös ravintolisänä joko pelkkänä puhtaana magnesium-ravintolisänä tai käyttämällä muita erilaisia yhdistelmäravintolisiä, jotka sisältävät muiden hyödyllisten ravintoaineiden lisäksi juuri magnesiumia. Voit tilata puhdasta magnesiumia esimerkiksi verkkoapteekista. Muita magnesiumia sisältäviä ravintolisiä on esimerkiksi T-Max.\nMagnesiumin puute voi aiheuttaa moninaisia oireita. Tyypillisiä magnesiumin puutosoireita ovat väsymys, oksentelu, lihaskrampit sekä vapina.\nMagnesiumin puute voi johtua monista eri syistä. Esimerkiksi eri nesteenpoistolääkkeet voivat aiheuttaa magnesiumin poistumista elimistöstä. Myös ripuli voi olla syy puutostilaan.\nLievimmät magnesiumin puutokset voidaan hoitaa erilaisilla magnesium-lisäravinteilla. Vakavammat puutostilat hoidetaan tyypilisesti sairaalassa suonensisäisellä magnesiumilla.\nMagnesiumin yliannostus on erittäin harvinaista. Perusterveillä ihmisillä elimistöön ei kerry liikaa magnesiumia, mikä voisi aiheuttaa oireita. Erilaiset sairaudet, kuten munuaisten vajaatoiminta tai iäkkyys voi korottaa elimistön magnesiumin määrää.


Nokia 3310:n suosio räjähti käsiin – Suomessa nettikauppa on käynyt niin kiivaasti, että puhelimet eivät ehdi kauppojen hyllyille - Päivän lehti 4.7.2017 | HS.fi\nNokia 3310:n suosio räjähti käsiin – Suomessa nettikauppa on käynyt niin kiivaasti, että puhelimet eivät ehdi kauppojen hyllyille\nNokian 3310 -puhelimet eivät ole vieläkään päätyneet liikkeisiin asti. Valmistajan tavoitteena on saada puhelimia kauppoihin heinäkuun aikana.\nNokia 3310:n suosio räjähti käsiin – Suomessa nettikauppa on käynyt niin kiivaasti, että puhelimet eivät ehdi\nNokian 3310:n kysyntä yllätti valmistajan. (KUVA: Emmi Korhonen/Lehtikuva)\nToukokuun alussa myyntiin tulleita Nokia 3310 -puhelimia ei ole näkynyt kauppojen hyllyillä. Kauppa on käynyt verkossa niin kiivaasti, että puhelimet on välitetty suoraan asiakkaille.\nKoronavirus: Euromaat löysivät sovun koronavirustoimista – Ministeri Kulmuni: päätelmissä ei sitouduta euromaiden yhteiseen velanottoon 9.4.2020


Etätyö – työtä työntekijän ehdoilla\nJulkaistu March 10, 2017\nNyky-yhteiskunnan palvelut siirtyvät kasvavassa määrin digitaaliseen maailmaan, jolloin ihmisten aika- ja paikkasidonnaisuus vähenee. Uusista palveluista hyötyvät sekä yritysten asiakkaat että niiden työntekijät.\nKun tietoa voidaan käsitellä sähköisesti verkossa, ihmisten sidonnaisuus aikaan ja paikkaan vähenee. Työntekijänkään ei tarvitse aina käydä työpaikallaan; suuren osan töistä pystyy nykyään tekemään kotoa tai vaikka kesämökiltä käsin – kunhan vain on tietokone ja toimiva internet-yhteys. Monet ajan hermolla olevat yritykset tarjoavatkin etätyömahdollisuutta työntekijöilleen. Opsetilla etätöitä on tehty aktiivisesti parin vuoden ajan niissä tiimeissä, joissa se on työtehtävien kannalta mahdollista.\nOpsetille etätyömahdollisuus on yksi monista tavoista hyödyntää kiihtyvää digitalisaatiota. Aikoinaan etätyökäytäntöä Opsetille valmistellut Hallinto- ja talouspalveluiden palvelupäällikkö Mia Ypyä kertoo kiinnostuksen etätyötä kohtaan lisääntyneen selvästi siitä, kun mahdollisuus lanseerattiin pari vuotta sitten. Nykyään moni Opsetilla tekeekin etätöitä 1-5 päivänä viikossa, kukin itselleen sopivissa määrin. Ypyän tiimistä kaikki ovat paikalla yhtenä päivänä viikossa, mutta muina päivinä tiimiläiset saavat valita etätöiden ja toimiston väliltä. Jakauma etätöitä edes joskus tekevien ja aina toimistolla työskentelevien välillä on Ypyän tiimissä noin 50/50. Hyvä on myös huomioida, että töitä ei voi tehdä etänä, jos työssä käsitellään luottamuksellista aineistoa.\nEtätyö lujittaa luottamusta\nOnko etätyössä sitten haittapuolia? Eikö työnantajaa pelota, että etätöitä tekevä ei tekisikään töitään? “Meillä luottaa esimies ihan täysin”, kertoo Ypyän tiimissä työskentelevä Sari Strang. Tärkeänä elementtinä etätyön toimivuudelle on luottamus työntekijän ja esimiehen välillä. Luottamus syntyy ja kasvaa, kun kommunikointi on avointa ja helppoa. Etätöitä tehdessäkin on helppo pysyä ajan tasalla koko yrityksen kattavan chat-järjestelmän ansiosta. Siitä on tullut kätevä kommunikaatiokanava perinteisen sähköpostin ja puhelimen oheen. Vaikka ei olisi fyysisesti läsnä, pystyy etänäkin silti osallistumaan toimiston arkeen.\nEtätyön positiivisista puolista keskustellessa nousee nopeasti esille monia hyviä puolia, mutta yksi on selkeästi ylitse muiden: Etätyöskentelyyn liittyy vahvasti joustavuus. Yhdessä liukuvan työajan kanssa etätyöstä tulee hyvä keino hallita omaa päiväänsä. Strangin kollega Suvi Salmi onkin ollut todella tyytyväinen etätyön joustavuuteen: “Joku päivä aloitan kuudelta, joku päivä yhdeksältä.” Etäpäivänä aamurutiineihin joutuu käyttämään paljon vähemmän aikaa ja vaivaa, kun ei tarvitse valmistautua työpaikalle lähtöön. Kotoaan töitä tekevä välttääkin usein stressaavat ja mahdollisesti pitkät työmatkat, ja aikaa säästyy mielekkäämpään tekemiseen. Tunnin työmatkan sijaan voi nukkua pidempään tai aloittaa vaikka työnsä aikaisemmin.\nJoustavuuden lisäksi kotoa töitä tehdessä on helppo luoda itselleen sopiva työympäristö. Sekä Strang että Salmi kertovat molemmat saavansa etäpäivinä aikaiseksi jopa tavallista enemmän. Kotiympäristö on avokonttoria rauhallisempi, ja työskentely katkottomampaa. Parempi keskittyminen näkyy myös laadullisesti parempana lopputuloksena.\nTyötoverit ovat toimiston valttikortti\nVaikka etätöiden tekeminen on monille hieno mahdollisuus, on toimistollakin työskentelyssä selvästi puolensa. Moni tekee suurimman osan työstään yhä mieluiten toimistolla. Myös usein etänä työskentelevät nauttivat toimistolla käymisestä, koska samalla on mukavaa nähdä ystäviä ja nauttia yhteisistä lounas- ja kahvitauoista. Nämä yhteiset hetket toimistolla ovat tärkeitä viihtyisän työyhteisön muodostumisen kannalta. Työyhteisön kehittyminen ontuisikin pahasti, jos kaikki tekisivät jatkuvasti etätöitä. Toimistolla on siis aina paikkansa, vaikka digiaikana työnteko ei olekaan samalla tavalla paikkaan sidottu kuin ennen.\nEtätyössä tärkeintä lieneekin sen mahdollisuus. Opsetin työntekijöille se tuo työhön joustavuutta ja valinnanvapautta, mitä jokainen voi hyödyntää oman elämäntilanteensa mukaan. Osa on tyytyväinen toimistorutiineihin, osa taas kaipaa joustavuutta ja valinnanvaraa. Tärkeintä on, että kaikki viihtyvät työssään. •


Mikä on GPUGRID | AttBOt forum\nFoorumi > AttBOt - foorumin BOINC-projektit > GPUGRID (pääprojekti) >\nMikä on GPUGRID\nViestiketju osiossa 'GPUGRID (pääprojekti)' , aloittaja toomas, 9.1.2016.\nGPUGRID on Pompeu Fabra University:n BOINC-ohjelmistoalustalla toimiva hajautetun laskennan projekti, Se soveltaa Nvidia-näytönohjainten CUDA-rinnakkaislaskentaa molekyylibiologisiin laskentaprosesseihin.\nGPUGRID:in tutkimuskohteita ovat tällä hetkellä mm. seuraavat alueet:\nTutkimuksella pyritään mm. selvittämään syövän kykyä vastustaa lääkehoitoa ja ratkaisuja tähän ongelmaan. Tutkimuskohteena on myös solujen häiriintynyt viestintä syövän yhteydessä.\nTutkitaan proteaasi-entsyymien käyttäytymistä ja siihen liittyvää muna-vai-kana-ensin -tyyppistä ongelmaa. Estämällä proteaasin toiminta voidaan myös HI-virusta estää kypsymästä. Tässä oleellista on saada mallintamalla selville proteaasin rakenne ja toiminta.\nMallinnuksen avulla saatavaa tietoa lipidien, kalvojen ja entsyymien toiminnasta. Tutkimuksen alue kattaa suuren biologisten ilmiöiden spektrin, liittyen mm. muistiin, immuunivasteeseen, nälän tunteeseen ja kipuaistimuksiin.\nTietokonesimulaationa suoritettavaa tutkimusta, miten uusia lääkkeitä voidaan kehittää kasvattamalla ja kytkemällä yhteen pieniä molekyylifragmentteja.\nGPUGRID käyttää tutkimusmenetelmänä simulointia, jota nimitetään molekyylidynamiikaksi. Menetelmässä simuloidaan atomien ja molekyylien interaktioita fysiikan lakien mukaan kun kiinnitetään huomiota erityisesti atomien liikkeisiin. Partikkelien suuri määrä tekee mahdottomaksi tällaisten monimutkaisten systeemien määrittämisen analyyttisesti, mutta tietokonelaskentana voidaan "kokeilla" mitä oletetaan myös todellisuudessa tapahtuvan.\nGPUGRID nimensä mukaisesti käyttää näytönohjaimen (GPU= Graphics Processing Unit) suurta laskentatehoa hyväkseen. GPUGRID:iin ei oikeastaan kannata liittyä, jos näytönohjain on suorituskyvyltään huono, vaikka laskenta sinänsä onnistuisikin. Kannettava tietokoneeni laskeskeli GPUGRID:in laskentapaketteja, mutta jotkin paketit olivat liian vaativia sikäli, että niiden suorittaminen kesti aivan liian kauan ja joidenkin tulosten saaminen kesti määräajan yli. Tässä tapauksessa koneen teho menee aivan hukkaan, koska samalla muita paketteja jää laskematta näihin epäonnistuviin kulitetun tehon vuoksi.\nGPUGRID on sinulle oikea projekti, jos koneessasi (/koneissasi) on vaikkapa jokin tehokas Nvidia GTX-sarjan näytönohjain. GPUGRID on vakaasti etenevä projekti ja pääsääntöisesti laskentapaketteja on oikein hyvin saatavilla lähes aina. Oheisessa päivittyvässä kuvassa viimeisten 60 vrk:n aktiivisuus:\nHaasteen alkaminen ei juuri näy Suomen tilastoissa pistemäärän nousemisena 2015 maalliskuusta lähtien. Johtuen pitkälti siitä että harvemmalla on tarvittavan tehokasta näytönohjainta.\nOnko joku laskenut tätä projektia viime päivinä? Jos on, onko paketteja tullut normaaliin tapaan? Yritin eilen ja sivusto ilmoitti että työpaketteja ei ole saatavilla.\nOld man, 24.7.2016\nTaitaa näissäkin projekteissa kesälomat maailmalla vaivata. Ei ole tutkijoita luomassa uutta laskettavaa. Uskoisin tilanteen paranevan kun syksy saa.\nTuntuu hiljenevän tänäkin kesänä, vaikka on tässä ollut ajoittain hiljaisia hetkiä muinakin vuodenaikoina.\nJaa, taisikin olla tietoteknisiä ongemia tällä kertaa. Nyt näyttää taas serveri jakaneen tehtäviä maailmalle.


Blogi: Joukkoistettu syvyyskartta Kansalaisen maastotietokannan pilottina | Kansallinen maastotietokanta\nKansalainen kerää lokitietoja ja lähettää ne Syvyyskartta.fi:lle\nSyvyyskartta.fi on Kansalaisen maastotietokannan (KMTK-Kansa) pilottina, ja se toteuttaa tätä projektin tavoitetta:\n"Selvitetään, voiko joukkoistaminen tuottaa käyttökelpoista tietoa Kansalliseen maastotietokantaan jatkuvasti ja pystytäänkö näin parantamaan kohteiden ajantasaisuutta ja laatua".\nSatuin lukemaan artikkelin vuoden 2014 vetouistelun SM-kisoista, jossa 132 kolmen hengen miehistöä risteili veneillään kaksi päivää pitkin Puruvettä. Mietin kaikkea sitä kaikuluotausdataa, joka kilpailun aikana miehistöjen silmien edessä on vilissyt, ja miten hyvän kartan Puruveden pohjasta sen perusteella olisi voinut tehdä.\nTapasin keväällä 2016 kalastuskunnan puheenjohtajan ja sovimme, että voisimme porukalla ottaa selvää Saarijärven Pyhäjärven syvyyksistä ja syvyyskäyristä ja laittaa syvyystiedot kuntoon.\nHankin kesällä 2016 kaikuluotaimen ja ohjelmistoja. Soutamalla 50 kilometriä keräsin testiaineistoa yhden neliökilometrin koealueelta. Kesällä 2017 on tarkoitus luodata Pyhäjärvestä ainakin 20 neliökilometrin suuruinen Pyhähäkin kalastuskunnan alue. Koska alue on 20 x 50 eli 1 000 kilometriä, niin luotain asennetaan moottoriveneeseen.\nSyvyyskartta tarvitsee syvyystietoja\nSyvyystietojen käsittely hankituilla ohjelmilla on nopeaa. Täyttääkseen toiveen jatkuvasta tiedontuottamisesta Syvyyskartta.fi tarvitsee syvyystietoja muualtakin kuin vain Pyhähäkin kalastuskunnalta.\nKMTK:n pilottina oleminen toivottavasti lisää ihmisten luottamusta hankkeeseen ja rohkaisee lokitietojen jakamiseen.\nSamalla se asettaa haasteen myös KMTK:n puolelle: jos selviää, että joukkoistaminen tuottaa käyttökelpoista tietoa, niin jatkossa kansalaiset varmasti odottavat, että tietoja todella käytetään kohteiden ajantasaisuuden ja laadun parantamiseen.


Jenni Kokanderin joulu on perinteinen ja energiatehokas - Vattenfall\nJenni Kokanderin joulu on perinteinen ja energiatehokas\n- Olen todella kova siivousnatsi ja rakastan järjestystä ja siistiä kotia. Joulu on ihan herkkuaikaa, kun voi hyvällä syyllä putsata ja puunata, Jenni Kokander nauraa.\n- Ajattelin tänä jouluna myös leipoa maustekakun, jollaista en ole tehnyt aikaisemmin. Kakku kypsyy uunissa jälkilämmöllä, sillä leipomisessa voi helposti kikkailla energiatehokkuudella, Kokander vinkkaa.\n- Kakun lisäksi meillä on tietysti perinteiset laatikot, kinkut, kalat ja muut herkut. Vanhempani ja veljeni tulevat meille viettämään joulua ja myös joulupukkia odotetaan paikalle.\n- Luulin, että tämä vaatisi enemmän aikaa ja paneutumista, mutta säästöä onkin saanut helposti ihan pienillä arjen asioilla. Energiansäästöopit ovat jääneet jo lihasmuistiin. Kun on enemmän tietoa, osaa paremmin kiinnittää huomiota asioihin.\n- Meillä on koko perhe innokkaasti mukana ja etenkin 8-vuotias Saima on ottanut energiatehokkuuden omakseen. Hän muistuttaa minuakin sammuttamaan valot yläkerrasta, kun olen käynyt vaatekaapilla, Kokander nauraa.\nVuoden Energiaperheen tittelistä kilpailevat tänä vuonna Jenni Kokander, Ellen Jokikunnas ja Juhani Tamminen. Tavoitteena on vähentää kotien energiankulutusta 10 prosenttia viime vuoteen verrattuna. Kilpailua käydään nyt jo viidettä kertaa. Kisan kulkua ja kilpailijoiden blogeja voi seurata verkossa osoitteista www.vattenfall.fi/energiaperhe sekä www.facebook.com/Vattenfallsuomi


Naukkarinen jatkoon maailmancupin alkuerästä – Keskilaakso\nJoel Naukkarinen kommentoi alkuerän menneen suunnitelmien mukaan. Kuva: Bálint Czucz\nNaukkarinen jatkoon maailmancupin alkuerästä\n10.5.2019 21:56 10.5.2019 21:56 Keskilaakso\nSoudun maailmancupin ensimmäinen osakilpailu käynnistyi perjantaiaamupäivällä alkuerillä Plovdivissa Bulgariassa. Miesten yksikössä oli mukana kolme suomalaista: Joel Naukkarinen ensimmäisessä alkuerässä sekä Robert Ven ja Olli-Pekka Karppinen toisessa alkuerässä. Kaikki suomalaiset etenivät välieriin.\nMiesten yksikössä mukana on 14 soutajaa, joten alkueriä soudettiin kolme. Kustakin alkuerästä suoraan välieriin eteni kolme parasta.\nEnsimmäisessä alkuerässä Joel Naukkarinen sijoittui eränsä kolmanneksi. Erävoittoon souti Valko-Venäjän Philip Pavukou. Naukkarinen kommentoi Suomen melonta- ja soutuliiton tiedotteessa, että alkuerä sujui suunnitelmien mukaisesti ja käänsi katseensa lauantaiseen välierään.\nToisessa alkuerässä mukana olivat Suomen Olli-Pekka Karppinen ja Robert Ven. Robert Ven sijoittui erän toiseksi häviten erävoittajalle noin 2,5 sekuntia. Olli-Pekka Karppinen sijoittui erän kolmanneksi ja myös hän varmisti suoran välieräpaikan. Karppiselle kilpailu oli ensimmäinen yksikkökilpailu maailmancup-tasolla.\nSuomalaisten soudut jatkuvat lauantaina kello 10.34 alkavilla välierillä.\n← Ulosajo Pajarin suoralla\nVilkas tapahtumalauantai – Motoristitapahtuma, koko perheen liikuntapäivä, koirien match show ja Alvar Aaltoa Inkeroisissa →


quun puutarha: Päivä pitenee\nHauskoja hämäriä! Ne ovat jääneet unholaan, kun on siirrytty sisätiloihin työskentelemään sähkövalossa.\nNo. enpä ole tiennytkään noin monta hämärää olevan;) Sininen hetki on ollut vain minulla tiedossa. Näin sitä viisastuu-kiitos!\nIrene & Maarit, kyllä sitä on monia hauskoja asioita, mitkä pohjaa vanhoihin tapoihin ja elämään ja siitä syystä halusin ne tänne kirjatakin, vähän kuin muistoksi.\nToisaalta lohduttavaakin, että jotain vanhaa säilyy eikä aina nykyaikaisteta kaikkea. :)


kesäkuu | 2009 | Nossu työstää\nPosted: 26 kesäkuun, 2009 in Inspiroidu-haasteet\nInspiroidu-haaste #60 käsitteli lempinimiä:\nJos perheen pörröisellä karvapallolla on kymmeniä lempinimiä, tallenna ne. Jos lapsilla on tapana kutsua isää mitä erikoisimmilla nimillä, kirjoita ne ylös. Jos auton rekisterinumero on antanut JUU-alullaan auton lempinimeksi ”joo-joo-auto”, dokumentoi se. Jos käytät netissä lempinimeä, kerro siitä ja sen synnystä. Lempinimi voi olla kenellä tai millä tahansa, tavallinen tai erikoinen, ihastuttava tai vihastuttava. Jos olet kyllästynyt olemaan kaikille Jossu tai Ansku, pura tuntosi turhautumisesta paperille. Myös Iso Omena voi olla jollekin dokumentoimisen arvoinen lempinimi – vaikkapa ikuisena haaveena.\nTätä aihetta olisi voinut lähestyä useammastakin lähtökohdasta, mutta päädyin tässä työssä esittelemään hassuja (tai ainakin joidenkin ulkopuolisten mielestä hassuja) lempinimiä, mitä kouluaineille ja kursseille käytetään Sibiksessä ihan yleisesti. Aloitin sivua vieraillessani Hempan luona ja nauttiessani myös Lintsin, Ommun ja Veeruliirun mukavasta seurasta 🙂 Kiitos Hempalle ihanasta kuviopaperin palasta ja Veeruliirulle hauskasta leikkurielämyksestä – huomaatko muuten, mistä nuo sydämet on?\nPosted: 13 kesäkuun, 2009 in Inspiroidu-haasteet, Scrapbooking\nKäytä työssä jonkinlaista karttaa. Se voi olla perinteinen opaskartta, tiekartta tai linjakartta, mutta se voi olla myös aarrekartta! Kartta joka kertoo minne haluaisit matkustaa tai missä kaikkialla olet matkustanut, kartta johon on merkitty kaukaisen ystävän sijainti tai kartta josta löytyy suosikkiravintolasi. Linjakarttaan merkitty jokapäiväinen bussireitti tai mummolan sijainti rautatieseisakkeen vierellä. Kartta joka kertoo kotimaan rajoista ja niiden tärkeydestä tai kartta joka opastaa tien sydämeesi. Kartta voi olla millainen tahansa, se voi olla faktaa tai fiktiota ja se voi näyttää sijainnin tai olla näyttämättä. Se on oma karttasi, joten tulkitse haastetta vapaasti.\nMinulle tuli mieleen yksi ainoa kartta, mutta siitä se sitten lähtikin hyvin liikkeelle. Åren rinteitä on jyystetty ylös ja alas ties kuinka monena vuonna, ja muistot sieltä ovat mitä parhaimpia. Työssäni on siis ihan tavallinen rinnekartta, eli sen luovemmin en haastetta lähtenyt tulkitsemaan. Helppoa ja mukavaa skräppäystä, ja lopputuloskin miellyttää ainakin omaa silmää (vaikka pitihän sinne se kirjoitusvirhe tulla) 🙂\nNappeja ja pahustelua\nPosted: 11 kesäkuun, 2009 in Inspiroidu-haasteet, Scrapbooking\nJoskus harmittaa, ja siitä mulla on ollut tämä mainio kuva todisteena (taisin nyppästä sen irti äidin albumista kotoa muuttaessani kun se oli niin hauska). Olin kuulemma loukkaantunut jostain kovasti, ja siitä seurauksena sitten riisunut kaikki vaatteet ja mennyt kylppärin nurkkaan kyhjöttämään. Pitäisi kokeilla joskus, onko siitä hyötyä 🙂 Kuvan skräppäys on pyörinyt mielessä pitkään, ja nyt lopulta päätin sen käyttää inspiroidu-haasteen #58 merkeissä:\nNappeja, nappeja, enemmän nappeja… Käytä tässä haasteessa mahdollisimman paljon nappeja. Mitä se sitten onkaan omassa mittakaavassasi, mutta napit saavat valloittaa vaikka koko työn. Kokoa ryhmäksi tai ripottele pitkin sivua, pysy yhdessä värissä tai tee värikäs kokonaisuus. Liimaa huolellisesti tai kiinnitä ommellen, kauniita kirjontalankoja käyttäen saat lisää kivoja yksityiskohtia.\nKuva on siis jokusen vuoden takaa, mutta teksti kertoo asioista, jotka harmittaa juuri nyt. Tulinpa oikein huonolle tuulelle, kun rupesin ajattelemaan mikä kaikki mättää 🙂 Nappien käyttö ei ollutkaan ihan niin helppoa kuin kuvittelin (kun ensin ylipäätään sain niitä ostettua kun ei ollut), mutta tykkään itse kovasti lopputuloksesta. Värit on tosin luonnossa paremmat…\nPosted: 10 kesäkuun, 2009 in Virkkaus\nKesäkäsitöiden ykkönen on ehdottomasti virkkaus! Löysin kirjastosta aiheeseen liittyvän kirjan, jossa oli poikkeuksellisen hyvät piirretyt ohjeet. Sanallisten ohjeiden kanssa on joskus ollut hankaluuksia ja epäselvyyksiä, mutta tämä kirja on kaikin puolin hyvä – suosittelen. Löytyy sekä kapeita ja leveitä reunapitsejä että välipitsejä, ja lisäksi vielä kaareutuvia malleja. Ja ihaniahan ne on, vaikken osaa oikein meillä kotona mitään pitsejä pitää esillä. Voi kun mulla olisi pieni tyttö, jolle voisin virkata kaikkea ihanaa… Tai vaikka kesämökki : ) Tässä joitakin kokeilemiani malleja kirjan ohjeiden pohjalta.\nKäsin ompelua harmillisesti myöhässä!\nPosted: 6 kesäkuun, 2009 in Inspiroidu-haasteet, Scrapbooking\nTämä layout Inspiroidu-haasteeseen #57 valmistui hyvissä ajoin ennen perjantaita, mutta minä onneton unohdin ottaa siitä ajoissa kuvan ja laittaa blogiin. Perjantaina töissä istuessani tajusin harmikseni, että oho kellohan on 12. Arvonta jäi siis tällä kertaa väliin, mutta tärkeintähän on luova työ eikö niin 🙂 Tässä vielä ohjeet haasteeseen:\nKoristele sivu käsin ommellen. Voit käyttää millaista lankaa tahansa. Ompelulangalla saat pientä ja hillittyä jälkeä, kirjontalangalla vähän voimakkaampaa ja paksulla villalangalla takuuvarmasti huomiota herättävää jälkeä. Pistele irtopistoja tai kuvioita, kirjoita langalla lauseita tai rajaa sillä valokuvia. Käytä runsaasti yhtä väriä tai luo värimyrsky pienistä pätkistä. Voit hyödyntää ompelukonetta reikien tekemisessä, mikäli haluat täyttää koko sivun vaikkapa siksak-ompeleilla.\nOmpelen paljon ja oli ihan hauskaa yhdistää kaksi eri askartelun muotoa. Aikaa kului noissa kukissa aika kauan, mutta ehdin onneksi nauttia samalla hyvästä elokuvasta. Keskipisteessä tälläkertaa suosikkikuvani miehen lapsuudesta.\nTässä on siis ommeltu kukat ja kiemurat. Käytin ompelukonetta apuna; tein valmiit reitä kukkien terälehtiin, ja kiemurat on ommeltu ensin koneella. Ompelu sujui, mutta sivun kokoaminen takkuili kyllä kaikilta muilta osin, enkä ole vielä varma, olenko kokonaisuuteen ihan tyytyväinen… Mutta on noi kuvat ihania 🙂


ruunikko welsh cob -tamma, 142 cm, s. 15.03.2012\n4v. 15.06.2012 - VH12-026-0088\nMeidän pikkuinen tehopakkauksemme Llygedyn Celyn on monen tallilla käyvän pienemmän ponitytön suosikki. Tamma jaksaa seistä paijattavana vaikka maailman tappiin ja sitä ei tunnu hetkauttavan melkein mikään. Ratsuna Celyn on hieman reippaanpuoleinen ja sitä saakin useimmiten jarrutella treenin alussa, ettei meno ole ihan vain pelkkää kipitystä.\nSijoituksia estekilpailuista 31 kpl :: Sijoituksia koulukilpailuista 12 kpl\n27.01.2017 - palkittu VWY-II (7,5 + 5 + 7,5 + 21,5 + 5 = 46,5p.)\n15.10.2012 - kantakirjattu II-palkinnolla (71p.)\nCelyn antaa itsestään melko ujon ensivaikutelman ja sillä kestää aikansa, että tamma avautuu kuorestaan ja näyttää todellisen luonteensa. Tämä ei kuitenkaan tarkoita mitään negatiivistä vaan Celyn on hyvin ystävällinen poni, ehkä jopa liiankin tunkeileva ajoittain. Maastakäsin Celyn on rauhallinen ja sitä voi taluttella huoletta pelkällä riimunnarulla. Tarkkana kannattaa silti olla, Celynillä on tapana aina joskus säikkyä mitä ihmeellisimpiä asioita ja tamma saattaa tuolloin hieman loikkia puhisten. Harjatessa Celyn on ajoittain melkoinen, se kun tykkää suuresti levitellä harjapakin sisällön pitkin karsinaa tai tallin käytävää. Yleensä tamma kannattaakin harjata kiinni kahden puolen. Celyn on aina ollut mukava tapaus kisamatkoilla ja tamma kiipeää hevosrekankin kyytiin tuosta vaan.\nCelyniä on usein kuvattu pikakiitäjäksi ratsuna ja allekirjoitan tuon täysin. Käveleminen tuntuu useimmiten treenin alussa olevan Celynille täysin vieras käsite ja tamma rauhoittuu vasta kävelemään rehellistä käyntiä pienen ravailun jälkeen. Yleensä alkukävelyt hoidetaankin Celynn kanssa taluttaen. Sileällä tamma tarvitsee hyvin selkeää ohjausta ja vahvan pohkeen ympärilleen. Celyn on haahuilija ja jos ratsastaja ei tosissaan ratsasta niin Celyn ei varmasti tee mitään sen kummallisempaa kuin liikkuu eteenpäin. Yhteistyön pelatessa kunnolla on tamma hyvin herkkä, eteenpäinpyrkivä ja yritteliäs, liiasta paineesta se saattaa kuitenkin vetäistä herneen nenään. Hypätessä Celyn vetää helposti ylikierroksilla ja kielto tulee herkästi jos ratsastaja ei ole tarkkana. Celyn ei ole maailman varmin hyppääjä ja tamma tuleekin aina ratsastaa loppuun asti esteelle, sen omat ponnistupaikat voivat olla 3-4 metrin päässä oikeasta paikasta tai sitte aivan esteet juuressa. Kun kaikki toimii Celynin ja ratsastajan välillä on meno yleensä varsin hyvännäköistä vaikka vauhtia saattaakin olla ajoittain himppusen liikaa.\n09.05.2014 o. Cedion Fferwyn Ddu i. Cedion Arglwydd\n01.12.2012 t. Cedion Eres Carys i. Cedion Dwfn Afon\n10.10.2012 t. Llygedyn Eres Cymreiges i. Llygedyn Caerdwyn\nCh, KTK-II, YLA2, VWY-II Anfarwol Rhudd Ddraig\nWelsh Mountain (A), 122 cm Bronley Arbuckle\nWelsh Mountain (A), 121 cm\nGo Go Benign Sandy-Sweet\nWelsh Cob (D), 144 cm Lollypop's Asterix\nLast And Only Demi\nCh, VWY-II, KTK-III Arthwr WS\nWelsh Cob-tyyp. (C), 130 cm Dwysan Bryn Arthur\nWelsh Cob-tyyp. (C), 131 cm\nWelsh Cob-tyyp. (C), 136 cm Jeavons Rhodri\nWelsh Cob-tyyp. (C), 138 cm\nisälinja: Anfarwol Chymwedda - Anfarwol Rhudd Ddraig - Bronley Arbuckle\nemälinja: Cadi WS - Silfran Efa - Woosencroft Ariana\nValmennusmerkintä (Valmentajana Disa)\nLiekö kevyt tuulenvire vai mikä, kun sai Celynin normaalia vilkkaammalle tuulelle. Ratsastajalla oli tekemistä yrittäessään viedä tamman rauhassa tiukahkon kaarteen läpi, jonka jälkeen tuli pystyeste. Siitä käännyttiin vielä kentän keskelle pystylle, joka hypättiin hieman vinossa linjassa. Celynin keskittyminen ja tarmokkuus saatiin onneksi kohdistettua tehtävään, jolloin ratsukko eteni sopivan reippaassa laukassa sulavia linjoja myöten.\nRatsastuskentälle rakentui tällä kertaa hieman erikoisempia esteitä. Tiilimuurille ja vanerilankkuesteelle Celyn tuli omaan tyyliinsä reippaasti ja luottavaisen oloisesti. Vesimatto pystyesteen alla sai tamman muljauttelemaan silmävalkuaisiaan. Ratsastaja pysyi hyvin tilanteen tasalla ja osasi rohkaista ratsuaan oikealla kohtaa. Celyn jätti varmuudeksi vähän ilmavaraa, mutta lähestymiset ja hypyt pysyivät muuten hyvässä rytmissä.\nCelyn hyppäsi ratsastajansa kanssa lyhyttä rataa. Tarkoituksena oli harjoitella reipastahtista, mutta varmaotteista uusinnan ratsastamista. Tamma vähän villiintyi, kun se sai mennä hippasen vauhdikkaammin, mutta asettui kylmäpäisen ratsastajansa rauhoittelujen myötä kuuntelemaan tämän apuja loppuun asti.\nRatsukko kävi tänäänkin läpi uusinnan ratsastamista, mutta tällä kertaa rata oli teknisesti hieman vaikeampi. Kaarteen jälkeen tulevalle okserille sekä sarjaesteelle tultaessa sai olla tarkkana, että Celyn sai sijoitettua jalkansa hyvin ja sopiva ponnistuspaikka löytyi. Muuten puomit kolisivat. Tamman laukka uhkasi muuttua tikittäväksi, kun se jännittyi. Ratsastaja keskittyi kuitenkin kiitettävästi ylläpitämään sopivaa tahtia laukassa, toisinaan nopeampien reittien kustannuksella.\nVauhdikkaampien uusintarataharjoituksien jälkeen palasimme ratsukon kanssa vielä yhden valmennuksen ajaksi takaisin perusteiden pariin. Tamma tuli harja hulmuten kahden pystyesteen sarjan, jonka jälkeen ratsastaja keskittyi hyvän rytmin ylläpitämiseen, jotta loivan kaarteen jälkeen tulevalle trippelille päästäisiin seitsemällä laukka-askeleella ja mahdollisimman hyvällä lähestymisellä. Celyn oli hyvin ratsastajan avuilla ja selvitti sarjan näppärästi. Trippelin viimeinen puomi tuli pari kertaa alas, mutta hypyt parantuivat, kun ratsastaja ei ottanut yhtä vahvasti kiinni, vaan antoi luonnostaan reippaammin laukkaavalle Celynille sen tarvitseman tilan.\nCelyn ja ratsastajansa laitettiin tänään notkistavien harjoitusten ääreen, kun ratsukko hyppäsi valvovan silmäni alla innaria. Celyn vipelsi alkuun maantiekiitäjän lailla, joten selässä sai olla tarkkana, että tamma keskittyi hyppäämiseen ja jalkojensa sovittamiseen kavalettien väliin. Muutaman toiston jälkeen ratsukko löysi yhteisen sävelen ja tasaisen tahdin laukkaan. Sen myötä Celyn malttoi tulla innarin hyvässä rytmissä ilman turhaa säheltämistä.\nTänään lähdimme työstämään ratsastajan silmää etsiä Celynille sopiva ponnistuspaikka. Tamma on luonnostaan hieman hätäinen hyppääjä ja se voi sännätä hyppyyn ihan koska tahansa. Celyn ratsastettiin verryttelyn aikana hyvin kuulolle ja sen kanssa tehtiin paljon temponvaihteluja. Ratsukko aloitti hypyt pystyesteillä, joiden edessä oli maapuomit. Lähestymiset olivat melko suorat ja tarkoituksena oli saada tietty määrä laukka-askelia ennen hyppyä. Ratsastaja sääteli tamman laukkaa kiitettävästi ja Celyn vastasi apuihin muitta mutkitta, ylittäen esteet varmalla otteella.\nCelyn ja ratsastajansa ovat harjaantuneet laukan ja ponnistuspaikan sääntelyssä sen verran, että sarjaesteet voidaan ottaa paremmin työn alle. Ratsukko tuli ensin matalammat ristikot, jotka myöhemmin korotin pystyesteiksi. Kahden esteen sarjat Celyn selvitti ongelmitta, mutta kolmoissarjalla ratsastaja sai tehdä hyvät valmistelut ennen hyppyjä, jotta tamma tuli tarpeeksi hyvässä tahdissa ja lähti ensimmäiselle esteelle sopivasta ponnistuspaikasta. Muuten ratsukko kahmaisi sarjan viimeisillä osilla puomit matkaan. Kun yhteispeli alkoi toimia, kolmoissarjakin meni oikein hyvässä rytmissä.\nRatsastaja oli lämmitellyt Celynin hyvin erilaisin laukka- ja puomiharjoituksin, joten pääsimme heti aloittamaan suhteutettujen välien harjoittelun. Ratsukko tuli pitkällä sivulla kaksi pystyä, joiden väliin tuli saada kuusi laukka-askelta. Sen jälkeen laukattiin kulman läpi ja käännyttiin koko rata leikkaalle, jossa oli kolmas pysty ja maapuomi. Celyn lähti helposti tikittämään, kun se odotti ponnistusta, mutta ratsastaja pysyi rauhallisena ja sai lopulta suhteutettuun väliin sopivan määrän askelia. Kulmassa hevonen sai mennä hieman isompaa laukkaa, mutta pysty tuli kuitenkin tulla rauhassa. Pari ensimmäistä kertaa Celyn painoi hieman liian vauhdikkaasti, mutta sen jälkeen pidätteet menivät jo paremmin läpi.\nJatkoimme ratsukon kanssa suhteutettujen välien harjoittelua. Celyn oli tavallista sähäkämmällä tuulella tänään, joten selässä sai olla erityisen valppaana. Ratsukko tuli kaksi pystyestettä ensin viidellä ja myöhemmin neljällä laukka-askeleella. Tamman vauhdikkuuden vuoksi se saattoi harppoa välin neljällä, kolmella askeleella tai ottaa tikittäviä lisäaskelia juuri ennen toista hyppyä. Lisäsin samalle linjalle vielä kolmannen esteen, okserin. Ratsastaja varmisti, että lähestyminen ensimmäiselle esteelle oli tasainen, jolloin askeleet saatiin sopimaan kahden ensimmäisen esteen väliin. Okseria Celyn vähän kammosi, mutta ratsastajan tsemppauksella se säilytti rytmin ja ylitti viimeisenkin esteen, kohtuullisella ilmavaralla tosin.\n16 + 19 + 18 + 18 = 71 p.\n- ryhdikäs, hieman lyhyt kaula, ej supistuneet etusääret ja vennohkot vuohiset\n- tyypikäs tamma, hyvä kaula, vento selkä, hieman takakorkea, pitkä loiva lautanen, vennot vuohiset\n- erittäin hyvä leimat, vankka pyöreä runko, jalat saisivat olla vahvemmat\n22.08.2012 Lai'e Welsh - IrtoSERT, JS (pt. Peppi S.)\n16.05.2012 Paraatiponit, 130 cm - 2/9\n15.05.2012 Paraatiponit, 130 cm - 2/9\n14.05.2012 Paraatiponit, 120 cm - 1/10\n14.05.2012 Paraatiponit, 120 cm - 2/10\n13.05.2012 Paraatiponit, 130 cm - 1/9\n11.05.2012 Mewian, 90 cm - 3/31\n11.05.2012 Paraatiponit, 120 cm - 3/10\n11.05.2012 Paraatiponit, 130 cm - 1/9\n11.05.2012 Paraatiponit, 130 cm - 2/9\n10.05.2012 Paraatiponit, 110 cm - 4/21\n09.05.2012 Solo, 100 cm - 2/50\n08.05.2012 Solo, 130 cm - 4/21\n08.05.2012 Mewian, 60 cm - 2/23\n07.05.2012 Mewian, 110 cm - 5/25\n06.05.2012 Mewian, 80 cm - 5/28\n06.05.2012 Mewian, 90 cm - 3/31\n05.05.2012 Mewian, 80 cm - 3/28\n04.05.2012 Mewian, 110 cm - 3/25\n04.05.2012 Mewian, 120 cm - 1/15\n03.05.2012 Mewian, 60 cm - 4/23\n03.05.2012 Cymrod Cobs, 70 cm - 4/29\n01.05.2012 Cymrod Cobs, 60 cm - 1/19\n28.04.2012 Cymrod Cobs, 80 cm - 2/34\n27.04.2012 Cymrod Cobs, 60 cm - 2/19\n26.04.2012 Cymrod Cobs, 90 cm - 2/36\n09.04.2012 Yemene, 100 cm - 7/49\n06.04.2012 Team Riekkujat, 50 cm - 1/28\n06.04.2012 Team Riekkujat, 60 cm - 4/36\n05.04.2012 Team Riekkujat, 50 cm - 3/28\n01.04.2012 Revontuli, 90 cm - 3/19\n01.04.2012 Revontuli, 100 cm - 1/19\n06.05.2012 Solo, Helppo A - 2/56\n06.05.2012 Solo, Helppo B - 3/59\n05.05.2012 Solo, Helppo A - 3/56\n05.05.2012 Cymrod Cobs, Helppo A - 6/36\n04.05.2012 Cymrod Cobs, Helppo B - 4/36\n03.05.2012 Solo, Helppo B - 6/59\n01.05.2012 Solo, Helppo B - 6/59\n30.04.2012 Cymrod Cobs, Helppo C - 1/36\n27.04.2012 Cymrod Cobs, Helppo B - 6/36\n26.04.2012 Cymrod Cobs, Helppo C - 4/36\n07.04.2012 Team Riekkujat, Vaativa B - 2/19\n20.03.2012 Stall Katina, Helppo B - 3/19\n27.03.2012 Koston Suomenhevoset, CCI/CIC* - 5/39\n25.03.2012 Koston Suomenhevoset, CCI/CIC* - 5/39\n24.03.2012 Koston Suomenhevoset, CCI/CIC* - 6/39


HTC Wildfire saapuu ensi kuussa, hintaa 300 euroa? - Puhelinvertailu\nHTC laajentaa vauhdilla kosketusnäytöllisten puhelinmallien valikoimaa. Seuraavana listalla on HTC Wildfire, jota voitaisiin kutsua seuraavan generaation Heroksi Tattooksi. HTC kertoi aiemmin, että laite julkaistaisiin vuoden kolmannella neljänneksellä eli heinä-syyskuussa. Nyt ranskalaissivusto Frandroid arvioi kuitenkin, että puhelin julkaistaisiinkin jo ensi kuussa.\nHeron tavoin HTC Wildfiren ominaisuuksiin kuuluvat 3,2 tuuman kosketusnäyttö, 5 megapikselin kamera, WLAN, GPS ja Androidin 2.1-versio Sense-käyttöliittymällä höystettynä. Näytön resoluutio on puolestaan astetta vaatimattomampi, halvemmista kosketusnäyttöpuhelimista tuttu 320x240. Unwiredview kuuli aiemmin, että puhelimen hinta olisi 250 euroa, mutta Frandroidin mukaan puhelinta myytäisiin ainakin jossain 299 euron hintaan ilman kytkyä.\nPuhelin tulee HTC Wildfire -nimellä myyntiin ainoastaan Euroopassa ja Aasiassa, mutta todennäköisesti HTC brändää puhelimesta oman version myös jenkkimarkkinoille. Puhelin sai nimensä HTC:n Facebook-kampanjasta, jossa ihmiset saivat äänestää puhelimelle sopivinta nimeä.\n3.2 tuuman QVGA? Ei kiitos.\nKummallista tosiaan, että reso on noin huono. Ei voida puhua oikein Heron seuraajasta, kun Herossa kuitenkin oli HVGA. Pikemminkin kyse on Tattoon päivityksestä, jossa on tuo samainen QVGA.\ntottakai tämä on tattoon päivitys. herohan on paaljon kalliimpikin\nTosiaankin Tattoon seuraaja, ei Heron. Kiitokset huomiosta, korjattu juttuun.\nMiksihän ne pitää julkaista eri nimillä Yhdysvalloissa ja Euroopassa? Onko sille jotain järkevää syytä?\nNäppärän näköinen puhelin, ja halpakin vielä. Näytön koko on kyllä melko pieni.


Lapsi saa olla ujo - Kulttuuri | HS.fi\nLapsi saa olla ujo\nLapsen ujous ärsyttää monia. Miksei se vastaa tai tee niin kuin muut? Suupaltit vievät lopulta huomion ja arka jää yksin. Pöökön viesti onkin tärkeä: ujo lapsi saa olla ujo. Pöökö on niin ujo, ettei näyttäydy edes lukijalle, mutta lapsia se ei häiritse. Huomaan itse olevani ainoa utelias.


Melankolia - Jussi Sudenlehti - Äänikirja - E-kirja - BookBeat\nEeppinen tarina rakkaudesta, muureista ja kuolemasta.\nRomaani Turun boheemin kaupunginosan värikkäästä historiasta ja murhasta\nSamuli on menestynyt kirjailija, mutta ei löydä selitystä tyhjyydenkokemukselle. Hän seuraa sukunsa jälkiä menneisyyden Raunistulaan etsien ymmärrystä melankolialleen.\nSamulin isoisä Johannes syntyy pirtutrokarien asuttamassa Raunistulassa 1918 sisällissodan alkaessa ja kasvaa kauhun keskellä oppien, että korkeimmat muurit ihmisten välillä ovat näkymättömiä. Johannes rakastuu Helenaan, Albatrossin talon ainoaan tyttöön, porvarisperheen vaalittuun silkki-ihoon. Rakkaus vaatii hirmuteon ja Johannes pakenee traagista kohtaloaan sillan toiselle puolelle.\nMelankolia kulkee halki menneen vuosisadan kohti ihmismielen synkkää ydintä kuin joki kohti pimeyden sydäntä.Sudenlehden kerronnassa yhdistyy nykypäivän kulttuurikritiikki ja ymmärrys siitä, ettei menneisyys ole koskaan mennyttä.\nJussi Sudenlehti (s. 1982) on turkulainen kirjailija, kirjallisuusterapeutti ja psykoterapeutti. Hän on kirjoittanut runokirjoja, lastenkirjoja, tietokirjoja ja ensimmäinen romaani Christian ilmestyi 2019.