PURSKAHDIN ITKUUN VASTA LENTOKONEESSA - PDF\nPURSKAHDIN ITKUUN VASTA LENTOKONEESSA\nDownload "PURSKAHDIN ITKUUN VASTA LENTOKONEESSA"\n1 Marjo Lindholm PURSKAHDIN ITKUUN VASTA LENTOKONEESSA KERTOMUSANALYYSI SUOMALAISTEN TEINITYTTÖJEN LOMAROMANSSIROOLEISTA ETELÄN NÄYTTÄMÖLLÄ Pro Gradu-tutkielma Matkailututkimus Syksy 2001\n2 2 Jouduin jättämään hyvästit kahdelle suloiselle pojalle. ( ) Purskahdin itkuun vasta lentokoneessa. Se tuntui niin oudolta, ettei näkisi heitä enää ikinä. ( ) P.S. Tuohon tarinaan voi vielä lisätä ettei meille syntynyt minkäänlaista rakkaus suhdetta kummankaan kanssa. He eivät tienneet tunteistani. (K9, 15/15)\n3 3 SISÄLLYS 1. JOHDANTO Suomalaisten teinityttöjen etelän lomien romanssit Tyttöjen kertomukset ja kertomusanalyysi LOMAROMANSSIEN ETELÄ Mikä on etelä? Tyttöjen arjen roolit ja näyttämöt Tyttöjen etelä Paikallisten poikien etelä ROMANSSIN NÄYTTÄMÖLLE SAAPUMINEN Arvioiva katsoja ja tuijotuksen kohde Lomaromanssien tumman ja tulisen stereotypioita Tytön romanssiroolin synty ROMANSSIN ELÄMINEN Romanssiroolit Seikkailija, ystävystyjä ja rakastuja Romanssin näyttämöt LOMAN LOPPU ROMANSSIN LOPPU? Romanssin käännekohta Tytöt kertomusten vastaanottajina ONKO LOMAROMANSSI HYVÄ ROMANSSI? KIRJALLISUUS...73 LIITTEET\n4 4 1. JOHDANTO 1.1. Suomalaisten teinityttöjen etelän lomien romanssit Kiinnostus lomaromanssiaiheeseen pohjautuu omiin kokemuksiini. Ensimmäisen lomaromanssini koin vuonna 1991 Kyproksella Jasonin kanssa. Sitä seurasivat Kreeta ja Dritan (1993), sekä Marmaris ja Nazim (1995). Vuonna 1995 olin juuri aloittanut matkailututkimuksen opintoni ja minulla oli lomalla mukanani yksi ensimmäisistä tenttikirjoistani, Eeva Jokisen ja Soile Veijolan Oman elämänsä turistit (1990). Vaikka olin lomaromanssikonkari ja kuullut myös kaverieni kokemuksia Välimeren kaikilta rannoilta, olin silti järkyttynyt. Ovatko lomaromanssit todella niin yleinen ja laajalle levinnyt ilmiö, että tutkijatkin sen ovat huomanneet? Enkö todellakaan ollut ainut neito, johon etelän tummat pojat ihastuvat? Turkin loman loppupuolella olin jo onnistunut siirtymään romanssinnälkäisen turistitytön roolista teeskentelemään vakavasti otettavaa matkailututkijaa, ja kyselin minua jututtaneilta nuorilta miehiltä heidän motiiveistaan ja harrastuksensa laajuudesta. Tutkimustehtävänäni olen pitänyt perehtymistä kertomusanalyysin avulla tyttöjen kuvauksiin rooleistaan lomaromanssien näyttämöllä, turistisessa etelässä. Kokonaisuuden muodostavat neljä osatehtävää. Ensimmäiseksi tarkastelen etelän merkitystä lomaromanssien taustanäyttämönä, ja etelän teinityttöjen arjen kanssa muodostama kontrastia. Toiseksi perehdyn saapumiseen uudelle näyttämölle eli uuteen vuorovaikutustilanteeseen sekä katseen ja stereotypioiden vaikutukseen varsinaisten romanssiroolien syntyyn. Kolmanneksi tarkastelen varsinaisen romanssin aikana syntyviä rooleja sekä niiden toimintaa eri näyttämöillä, ja neljänneksi näyttämöltä, roolista ja romanssista poistumista, paluuta arkirooliin. Lopuksi kerään osatehtäviäni kasaan romanssinovellien analysoinnista lainatun hyvän romanssin käsitteen avulla. Käyn seuraavassa läpi muutamia työni teoreettisia lähtökohtia. Syvennän eri keskusteluja sitä mukaan kun työ etenee. Jo viktoriaanisella ajalla britit matkustivat Välimeren lämpöä ja valoa uhkuville rannoille, joilla kielletyt ihmissuhteet saattoivat kukoistaa. Säätyjen väliset suhteet, homoseksuaaliset suhteet ja varsinkin näiden yhdistelmät olisivat\n5 5 Englannissa aiheuttaneet pahennusta, mutta kaukaisilla rannoilla saattoi jo tuolloin vapaasti heittäytyä romanssin vietäväksi. (Pemble 1987, 150, ) Viime vuosikymmeninä on minun ohellani 31 % suomalaisista matkailijoista Matkalehden teettämän tutkimuksen mukaan kokenut lomaromanssin (Matkalehti 3/1998). Lomaromansseiksi voidaan kutsua loman aikana solmittuja suhteita, jotka ovat pakostakin lyhytaikaisia (Honkanen 1999, 155). Romanssin kokeminen ei kuitenkaan ole loman varsinainen syy, vaan ihastuminen tapahtuu kuin sattumalta. Tietysti etukäteen on voitu kuulla, että etelässä romanssit ovat yleisiä. Toisentyyppistä on romanssiturismi, jossa matkustetaan sen vuoksi, että voitaisiin kokea romanssi. Siinä vastapuoli saatetaan palkita jollain rahanarvoisella (Pruitt & LaFont 1995; Karch & Dann 1996; Honkanen 1999, 156). Ääriesimerkkinä tästä ovat Deborah Pruittin & Suzanne LaFontin (1995) tutkimat pohjoisamerikkalaisten ja eurooppalaisten naisten lomailut Jamaikalla ja muun muassa Wagnerin (1977) ja Brownin (1992) tutkimat skandinaavinaisten romanssit Gambiassa. Romanssiturismin ja seksiturismin rajalla liikutaan silloin, kun matkanjärjestäjältä voi matkan varauksen yhteydessä varata myös sopivan lomaseuralaisen katalogista (Pruitt & LaFont 1995). Kolmas lomarakkauden muoto on seksiturismi. Sen harrastajiksi leimataan yleensä miehet. Kun romanssiturismissa pelataan romanssin ja pitkäaikaisen suhteen säännöillä, seksiturismissa on kyse pelkästään kaupallisesta vaihdosta. (Pruitt & LaFont 1995, 423; Honkanen 1999, 157.) Seksiturismia on matkailututkimuksen eri suunnilla tutkittu useaan otteeseen ja tietysti tuomitsevaan sävyyn (Lea 1988; Hall 1992; Hall 1994; Oppermann 1998). Tutkimuksissa on syyllistetty länsimaalaisia turisteja siitä, että he käyttävät hyväkseen kolmannen maailman luonnonvaroja. Joissain tutkimuksissa on havaittu myös naisten käyttävän seksiturismin palveluja, ja näissä tapauksissa seksiturismi on määritelty tiukasti prostituoitujen käytöksi, ei lomalla tapahtuneeksi seksiksi (Kleibner & Wilke 1995, Oppermanin mukaan 1998, 5). Tarkastelen lomaromanssien tapahtumapaikkaa Tom Selänniemen (1996) teoretisoimana etelän liminoiditilana. Matkakohde ei ole pelkkä fyysinen paikka (place), vaan erityinen, rajakokemusta muistuttava tila (state). Liminoiditila on ihmisten luoma ja vapaaehtoisesti valitsema muoto jumalaista alkuperää olevasta jokaiselle pakollisesta liminaalitilasta. Liminaalitila on se olotila, johon\n6 6 ihminen siirtyy pyhien, esimerkiksi ikääntymistä juhlistavien siirtymäriittien aikana. Pyhiinvaelluksella ihmiset ovat liminoiditilassa, vaikka kokemukset saattavat olla yhtä arjesta irrottavia kuin siirtymäriitit, ne eivät kuitenkaan ole elämän jatkumisen kannalta välttämättömiä. (Turner & Turner 1978, 249, 253.) Liminoiditilan käsite on matkailututkimuksessa eriytynyt kuvaamaan sitä arjesta poikkeavaa mielentilaa, jossa ihminen lomamatkallaan on. Etelässä turistin on mahdollista toteuttaa sellaisia asioita, joita kotioloissa ei moraalinormien tai maineen menettämisen pelossa voi ajatellakaan. (Jokinen & Veijola 1990, 151; Selänniemi 1996.) Selänniemi tutkii suomalaisten etelänmatkailua pelkistäen matkailijat yhdeksi massaksi tuomatta esille eroja esimerkiksi naisten ja miesten, nuorten ja vanhojen välillä. Pyrin työssäni luomaan katsauksen Selänniemen liminoidiin etelään naisen, erityisesti nuoren naisen näkökulmasta. Nuorten naisten maailmaa kuvaan heidän eri rooliensa kautta. Käytän rooli-käsitettä Erving Goffmanin (1971a) määritelmää seuraten. Jokapäiväinen sosiaalinen kanssakäymisemme perustuu rooliajattelun mukaan siihen, että ihmisten käyttäytymistä kussakin tilanteessa ohjaavat ympäristön odotuksiin perustuvat roolit (Goffman 1971a, 27). Esimerkiksi koululuokassa opettajan roolissa olevan ihmisen odotetaan käyttäytyvän tietyllä tavalla, ja oppilaiden taas omallaan. Kun yksilö elää tiettyä roolia, hänen on saatava havainnoijat, ja toisaalta itsensä, uskomaan antamaansa kuvaan todellisuudesta (Goffman 1971a, 27). Osa ihmisen rooleista on varsin pysyviä. Asemaroolit, kuten ammatti, ja statusroolit, kuten sukupuoli ja ikä, pysyvät samoina suhteellisen pitkiä aikoja. Sosiaalisessa kanssakäymisessä syntyy lisäksi jatkuvasti niin sanottuja tilannerooleja. Tilanneroolissa toimitaan sen mukaan, millaiseksi haluamme itse määritellä itsemme ja ennenkaikkea millaisiksi haluamme muiden määrittelevän meidät. (Goffman 1971a.) Kanssakäymisessä toimijoiden väliset roolit perustuvat roolineuvotteluun. Siinä toisen esittämään rooliin pyritään vaikuttamaan omaksumalla sille vastakkainen rooli. (Karch & Dann 1996.) Kun ihminen kommunikoi useiden erilaisten viiteryhmien kanssa, häneen kohdistetuista rooliodotuksista kertyy yksilöllinen roolikasauma (Goffman 1971a). Esimerkiksi teinitytön elämässä häneen kohdistuu erilaisia rooliodotuksia niin ystävien, opettajien, omien vanhempien kuin poikaystävänkin taholta.\n7 7 Roolien taustalla vaikuttavat rooliodotusten lisäksi ne näyttämöt, joilla kutakin roolia esitetään (Goffman 1971a). Kuten Goffman arkielämän rooleja käsitelleen tutkimuksensa lopuksi toteaa, teatterin näyttämöltä lainatut käsitteet ja toimintamallit eivät tietenkään kerro tosielämästä sellaisenaan, mutta ne voivat olla hyödyksi teoreettisia malleja kehiteltäessä (Goffman 1971a, ). Näyttämöksi käsitetään siis ihmisten toiminnan puitteet. Nämä puitteet eivät kuitenkaan ole vain fyysisiä sijainteja, vaan ne asettavat ihmisten toiminnalle omat sosiaaliset rajoituksensa ja vaatimuksensa. Näyttämön tuomat rajoitukset ovat samanlaisia kaikille näyttämöllä oleville henkilöille heidän roolistaan riippumatta. (Goffman 1971a, ) Esimerkiksi koulussa opettajan ja oppilaan roolit ovat erilaiset, mutta joitakin koulu -näyttämön yleisiä käyttäytymissääntöjä tulee heidän kaikkien noudattaa. Lomailun ja lomaromanssien ohella naisilla ja tytöillä on arjesta irtautumista varten myös toinen keino, jossa ihmisten erilaiset roolit ja tapahtumien arjesta poikkeavat näyttämöt ovat esillä. Janice Radway (1984) on tutkinut amerikkalaisten naisten romanssinovellien lukemisharrastusta ja havainnut naisten käyttävän romanttisia kirjoja pakopaikkana arjen rutiineista. Hän on myös määritellyt niinsanotun hyvän romanssin ominaispiirteet. Hyvän romanssin henkilöhahmovalikoima on pieni, sankarin ja sankarittaren lisäksi romanssissa saattaa esiintyä jommankumman rakkaudesta kilpaileva vastasubjekti. Romanssin alussa sankaritar on kokematon, identiteettiään etsivä tyttö, joka suhteessa miehiin saattaa olla hyvinkin pippurinen. Sankari on jykevän maskuliininen, ja aluksi varsin vetäytyvä, mutta kuitenkin heikko sankarittaren tiedostamattoman lumovoiman edessä. Vaihtelevien vaiheiden kautta pari syventää suhdettaan ja päätyy naimisiin, ja tyttö kasvaa kokemuksiensa myötä kypsäksi aikuiseksi naiseksi, joka on sinut oman seksuaalisuutensa kanssa. (Radway 1984, ) Matka tyttöjen ja heidän romanssiensa kertomuksiin voi alkaa.\n8 8 Rakastuitko etelässä? Oletko joskus ( vuotiaana) ihastunut lomalla paikalliseen poikaan tai toiseen turistiin? Oletko vastannut etelän miesten flirttiin tai tutustunut heihin paremmin? Teen matkailututkimuksen lopputyökseni tutkimuksen tyttöjen lomaromanssikokemuksista. Pyydän Sinua jakamaan kokemuksesi kanssani. Kirjoita minulle vaikka nimettömänä, kerro kuitenkin ikäsi. Käsittelen aineistoni luottamuksellisena. Kerro esimerkiksi miksi etelässä rakastuminen/ihastuminen on erilaista kuin Suomessa? Millainen ilmapiiri etelän lomalla vallitsee? Millaisessa tilanteessa tapasit ihastuksesi? Mitkä asiat vaikuttivat suhteenne kehittymiseen? Mihin rakastuminen johti tai päättyi?\n9 Tyttöjen kertomukset ja kertomusanalyysi Aineistonhankinnassa lähtökohtanani oli se, että halusin antaa kertojan roolin tytöille itselleen. Taustalla vaikuttivat ajatukset tyttöjen kertomusten sijoittumisesta jonnekin päiväkirjamerkintöjen ja romanssinovellien puoliväliin. Toivoin tyttöjen kertovan minulle niitä asioita, jotka he itse kokivat lomaromansseissaan merkittäviksi. Pyysin tytöiltä kertomuksia ilmoituksella (vrt. sivu 8) MeKaks, Sinä Minä ja Demi -nuortenlehdissä maaliskuussa 2000, ja sain aineistokseni 41 kertomusta. Aineiston keruu tuntui yksinkertaisimmalta ja edullisimmalta toteuttaa näin. Vaihtoehdotkin olivat vähissä. Olisin tietysti voinut matkustaa lomakohteeseen tarkkailemaan romanssikäyttäytymistä paikan päällä ja haastatella sopivan oloisia teinityttöjä. Romanssin kokeneita ihmisiä ei kuitenkaan silmämääräisesti erota muista, ja romanssin pauloissa olevat tytöt tuskin olisivat olleet valmiita uhraamaan haastattelulle minuuttiakaan rajallisesta ajastaan rakkaansa kanssa. Lomalla olevien ihmisten haastateltavaksi suostutteleminen olisi myös voinut olla hankalaa, kuten Honkanen (1999, 32-34) toteaa. Pyysin ilmoituksessani tyttöjä kertomaan ikänsä. Nuorin tytöistä on 12-vuotias, vanhin 20. Useissa kertomuksissa lomaromanssi oli tapahtunut vuosia sitten, joten kertomusta kirjoittaessaan tyttö oli vanhempi kuin romanssin aikana. Tyttöjen keskiarvoikä lomaromanssin tapahtuessa on 15-vuotta, romanssista kirjoitettaessa 16-vuotta. Kertomuksia kirjoittaneiden tyttöjen perustiedot on listattu liitteeseen 1. Matkailututkimuksessa lomaromanssin määritelmäksi tuntuu vakiintuneen kuva turistinaisen ja paikallisen miehen välisestä suhteesta. Halusin testata tätä olettamusta ja kysyin ilmoituksessani Oletko joskus (12 19-vuotiaana) ihastunut lomalla paikalliseen poikaan tai toiseen turistiin? Vaihtoehdoksi paikalliseen ihastumiselle tarjosin siis suhteen toiseen turistiin. Viidesosa aineistoni lomaromansseista noudattikin tätä vaihtoehtoa. Puhun aineistostani siis kertomuksina. Kertomusanalyysiä on perinteisesti käytetty varsinaisen kertomakirjallisuuden tutkimiseen. Kertomakirjallisuus määritellään fiktiivisten tapahtumien kerronnaksi, mutta joissain tapauksissa samoja analyysimenetelmiä voidaan soveltaa myös ei-\n10 10 fiktiivisten tekstien tulkintaan. (Rimmon-Kenan 1991, 8-9.) Tekstin ei välttämättä tarvitse edes olla tarinana muotoinen ja silti sitä voidaan tutkia kertomuksena (Korhonen & Oksanen 1997, 55.) Aineistoni kertomukset eivät ole fiktiivisiä, mutta eivät välttämättä täysin tosiakaan. Se, puhuuko tyttö kertomuksessaan asioista totuudenmukaisesti, hieman mielikuvituksella rikastettuna vai täysin fantasiana, ei ole tärkeää. Tyttöjen kertomukset ovat ensisijassa eletyn ja koetun kuvausta. Tutkimuksellisesti kiinnostavia asioita ei myöskään voi lukea kertomuksista suoraan. Kertomukset pohjautuvat samaan kulttuuriseen perustaan ja niiden kielestä sekä puhetavoista voi koota yhtenäisiä, samaa teemaa käsitteleviä kokonaisuuksia. Yhtä tekstiä ei ole syytä analysoida irrallaan muista. (Meijer 1993, 368; Apo 1990, 62.) Kertomusanalyysinkin kannalta oli parempi, että tytöt itse kirjoittivat kertomuksensa. Näin he eivät tulleet häirityiksi lomallaan ja saivat vapaasti valita mistä kokemuksestaan minulle kertoivat. Ilmoituksessani pohjustin tarinaasetelmaani kysymällä Millaisessa tilanteessa tapasit ihastuksesi? Mitkä asiat vaikuttivat suhteenne kehittymiseen? Mihin rakastuminen johti tai päättyi? Juonellinen ja ajallisesti etenevä tarinankulku tuli näin kertomusten ennakolta asetetuksi rakenteeksi, mutta tietysti tytöillä oli vapaat kädet kertoa lomaromanssistaan juuri niin kuin halusivat. Koettujen tapahtumien kertominen ja kirjoittaminen saattaa tehdä niistä kokijalleen todempia ja todellisempia, toteaa Maaike Meijer (1993, 369). Kun kokemuksesta muodostetaan joko omalle itselle tai muille tehdyn tulkinnan kautta kertomus, kertominen ja asioiden uudelleen tulkitseminen lisää taas jotain itse kertomukseen. (Heikkinen & Huttunen 1999.) Kertomusanalyysissa kertomuksesta erotetaan kaksi puolta. Toisaalta merkittävää on tarina, toisaalta diskurssi. Tarina on se, mitä kerrotaan. Kertomuksen toimijat, tapahtumarakenne eli juoni ja tapahtumien ympäristö ovat tarinan osia. (Prince 1988, 91, Korhosen & Oksasen mukaan 1997, 55; Apo 1990, 63; Rimmon-Kenan 1991, 9-10; Korhonen & Oksanen 1997, 54; Sulkunen & Törrönen 1997, 99.) Kertomuksen diskurssi puolestaan on tapa, jolla kerrotaan, eli tarinan kertomisen tekniikat. Diskurssin yhteydessä voidaan tarkastella esimerkiksi kertomuksen aika- ja persoonamuotoja tai kertomuksen ja yleisön välistä suhdetta.\n11 11 (Chatman 1978, Sulkusen & Törrösen mukaan 1997, 99; Culler 1981, Sulkusen & Törrösen mukaan 1997, 99; Prince 1988, 21, Sulkusen & Törrösen mukaan 1997, 99; Sulkunen & Törrönen 1997, 99). Tutkimuksessani keskityn kertomusten tarinalliseen ulottuvuuteen. Tapahtumien ympäristön ominaisuuksien määrittely liittyy kiinteästi tarinan varsinaiseen juoneen (Apo 1990, 63). Tyttöjen kertomuksissa tapahtumien näyttämöksi asettuva lomakohde määritellään usein ylimalkaisesti; taustalla tuntuu olevan etelän standardimaailma. Tarkastelen turistista etelää ja sen erityisiä määritelmiä niin teinityttöjen kuin paikallisten poikienkin kannalta toisessa luvussa. Tarkempien osanäyttämöjen, kuten rannan, discon tai puiston kuvauksia käsittelen neljännessä luvussa. Tarinan keskeisin osa on tapahtumarakenne eli juoni. Tapahtumarakenne muodostuu yksittäisistä tapahtumista. Yleisesti ottaen kun jotain tapahtuu, tilanne yleensä muuttuu ( ) tapahtuma on yhden asiantilan muuttuminen toiseksi (Rimmon-Kenan 1991, 24). Tapahtumarakenteessa kuvataan kertomuksen juoni sekä määritellään perusyksiköt ja niiden väliset suhteet. Kirjoitin ensin jokaisesta kertomuksesta sisältöselostuksen päästäkseni sisälle niiden tapahtumarakenteeseen. Löytääkseni kertomusjoukosta yhtenäisiä tapahtumakulkuja etsin näistä sisältöselostuksista toistuvia perustapahtumia ja niiden yhdistelmiä. (vrt. Apo 1990, ) Sisältöselostusten rakenteesta erottelin ensin romanssin eri vaiheiden tapahtumat ja tästä jaottelusta syntyivät myöhemmin luvut 3, 4 ja 5. Kustakin vaiheesta nostin esille tärkeimmät tapahtumat ja niihin sosiaalisesti vaikuttavat tekijät. Kolmannessa luvussa käsittelen siis romanssien alkuvaihetta ja myöhempiin romanssirooleihin vaikuttavien ensimmäisten arviointien syntyä katseen ja stereotypioiden kautta. Minkälaisia stereotyyppisiä odotuksia tytöillä on paikallisista pojista ennen romanssiin ryhtymistä, ja toisaalta millaista stereotyyppistä kuvaa he kantavat itsestään? Neljännessä luvussa edetään varsinaiseen romanssin vaiheeseen. Romanssia tulkitaan tällöin romanssitilanteessa aktiiviseksi tulevien sosiaalisten tilanneroolien mukaisena toimintana ja vastatoimintana. Viidennessä luvussa on romanssin tapahtumarakenteessa suuren käänteen aika: romanssi joko muuttuu etäsuhteeksi tai päättyy kokonaan. Loman ja\n12 12 romanssin kulku ei välttämättä ole aina yhteneväinen. Romanssi ei aina ala siltä istumalta kun lomakohteeseen saavutaan, eikä myöskään pääty vasta/vielä loman loppuessa. Monissa kertomuksissa esitettiin tapahtuman puitteiden määrittelyn ja itse tapahtumien selostamisen lisäksi arviointia kerrotuista tapahtumista (vrt. van Dijk 1980, 13-14, Apon mukaan 1990, 63). Tytöt pohtivat joko tapahtumien syitä ja seurauksia tai yleensä lomaromanssi-ilmiötä ja kulttuurien erilaisuutta. Näitä kuvauksia on etelän ilmapiiriä kuvaavilta osiltaan käsitelty toisessa luvussa ja romanssia kohtaan jälkeenpäin esitettyä pohdintaa viidennessä luvussa. Kertomuksen toimijat eli henkilöt muodostavat tarinan puitteissa tarkasteltavista ulottuvuuksista kolmannen. Kertomusanalyysissä henkilöt voidaan nähdä toiminnasta riippuvaisina, henkilöt ovat olemassa vain silloin kuin heistä tekstissä puhutaan (Rimmon-Kenan 1991, 43-46). A. J. Greimas (1980) puhuttelee tekstissä ilmeneviä toistuvia toimintarooleja aktanteiksi. Aktantit voivat olla kolmentyyppisiä. Niin ihmisolennot (henkilöhahmot) kuin elottomat objektit (omena) ja abstraktiotkin (romanssi) voivat olla aktantteja. (Rimmon-Kenan 1991, 47.) Aktanttimallissa keskeisimmät toimijat ovat subjekti ja objekti. Subjektin toimintaa motivoi lähettäjä ja tapahtumien onnistumista arvioi vastaanottaja. Auttaja antaa subjektille välineitä objektin tavoittelussa, kun taas vastustaja pyrkii estämään sitä. Lukujen 3, 4 ja 5 alussa esittelen eri aktanttipositioiden toimijat luvussa käsitellyssä kertomusten vaiheessa. Käytän analyysissani soveltuvin osin apuna kvalitatiivisen aineiston analysointiin kehitettyä ATLAS/ti-tietokoneohjelmaa. Liiteeseen 2 on koottu aineistonäytteitä valituista teemoista, joita ovat ATLAS/ti-koodini Etelässä, Katseita, Stereotyyppiset etelän pojat sekä Vakavaa peliä ja leikkiä. Aineisto on koodattu juoksevalla numeroinnilla K(kertomus)1 K41. Tämän jälkeen ilmoitetaan tytön ikä lomaromanssin aikana sekä tytön ikä kertomusta kirjoitettaessa kauttaviivalla erotettuina. Puuttuvaa tietoa merkitään viivalla.\n13 13 Etelän yössä Nyt kun aavan syliin sukeltaa Aurinko ja ilta aukeaa Rantabulevardin asvaltti on yhä lämmin Pöytäliinan helma heilahtaa Tarjoilija polttaa tupakkaa Hetken hengähtää ja sitten mennään taas Hellepäivän iltaan täällä väki valuu verkkaan Olkapäitä päivän paahde vielä kuumottaa Nyt kun aavan syliin sukeltaa Aurinko ja ilta aukeaa Sydän lujaa lyö - se tahtoo rakastaa Etelän yössä saa/luvan ja uskaltaa Kanssas rantaa kuljen Haaveitteni samettiin Etelän yössä saa/kauemmas kurkottaa Täällä viet mut tanssiin Täällä viet mut taivaisiin Aallot rantaan lyö - ne kuiskailee Pimeydenkin halki henkäisee Ja ne salaisuudet avataan vain valituille Sydämille kaipaaville vain Lämmin merituuli hiuksissain Saapuvan sun luoksein toivon viimeinkin Täällä kaskaan siritys saa villit unet lentoon Hentoon varteen tarttuisivat kädet voimakkaat Aallot rantaan lyö - ne kuiskailee Pimeydenkin halki henkäisee Rantabulevardi pian jo hiljenee Etelän yössä saa/luvan ja uskaltaa Kanssas rantaa kuljen Haaveitteni samettiin Etelän yössä saa/kauemmas kurkottaa Täällä viet mut tanssiin Täällä viet mut taivaisiin (san. Pekka Ruuska)\n14 14 2. LOMAROMANSSIEN ETELÄ Syyskuussa 2000 lomailin viikon ajan Kyproksella, ja vaikka tarkoitukseni olikin lähinnä irtautua gradunteon todellisuudesta, lomaromanssitutkijan katse havaitsi matkan varrella monenlaista mielenkiintoista. Koska matkustin yksinäni, naispaikalla, majoituin hotellissa samaan huoneeseen toisen yksin matkustavan naisen kanssa. Matkanjärjestäjien monikansallisuutta on kiittäminen siitä, että sain huonetoverikseni puolalaisen Mariolan, joka oli tullut Kyprokselle tapaamaan paikallista poikaystäväänsä. Mariola ja Fido olivat tavanneet edellisenä kesänä lomaillessaan yhtä aikaa Kreetalla. Vuoden kestäneen yhteydenpidon jälkeen he tapasivat jälleen. Mariola viettikin Fidon kanssa kaikki illat ja ne päivät, jolloin Fido ei ollut töissä. Pääsinpä minäkin kerran heidän mukaansa illalliselle saaren pääkaupunkiin Nikosiaan. Rantabulevardilla kävellessäni sain lisää todisteita siitä, että olin lomaromanttisessa ympäristössä. Onnellisia pareja käveli vastaan. Kreikkalainen nuori mies suuteli tyttöä aallonmurtajan kaidetta vasten nojautuen. Merituuli hulmutti tytön vaaleita hiuksia parin ympärille. Päivällä rannalla joukko paikallisia nuoria miehiä oli rantavedessä pallottelemassa lentopallolla. Pelissä ei tuntunut olevan sääntöjä, pääosassa olivat näyttävät nostot, hurjat kiljahdusten säestämät kaatumiset veteen ja yleinen show. Pojat olivat rannalla näytillä, herättääkseen huomiota, tullakseen katsotuiksi. Ja naiset katsoivat häpeilemättä. Illalla istuin erään rantaravintolan baaritiskin ääreen. Keskustelin hetken lähellä istuneen keski-ikäisen norjalaisnaisen kanssa ja tarkkailin samalla hänen toisella puolellaan istunutta paikallista nuorta miestä, joka kiehnäsi naisen ympärillä, kosketteli ja suukotteli. Nainen käyttäytyi kuin miestä ei olisi ollutkaan, mutta en voisi kuvitella hänen antautuvan lähentelylle samalla tavalla hammerfestilaisen ravintolan baaritiskillä. Loman hauskin tuttavuus oli kuitenkin kenkäkauppias Tony. Hän oli rantapoikia hieman vanhempi, reilusti kolmekymppinen mies, jolla tarinoistaan päätellen oli vankka menneisyys rantapoikana ja turistityttöjen viihdyttäjänä. Tonyn teorian mukaan naiset tulevat Kyprokselle vain ja ainoastaan paikallisten miesten\n15 15 takia. Kotioloissaan he eivät voi elää niin kuin haluavat, joten lomalla heidän todellinen minänsä pääsee esille. Todellinen minä haluaa pitää hauskaa ja rakastella kenkäkauppiaan kanssa hotellin uima-altaalla samaan aikaan kuin aviomies on hotellihuoneessa päiväunilla. Tonylla riitti juttuja ja kaupassa kenkiä sovitettavaksi, joten vietin useammankin illan kuunnellen lomaromanssitarinoita tältä toiselta kantilta toteuttaen samalla alkavaa kenkäfetisismiäni Mikä on etelä? Lehti-ilmoituksessa, jolla pyysin tyttöjen kertomuksia, kysyin jo otsikossa Rakastuitko etelässä? Tätä etelää en ilmoituksessa sen tarkemmin määritellyt. Toisessa lauseessa puhuin lomalla ihastumisesta. Kertomusten ympäristöksi rakentui näin jo alusta alkaen etelän lomamaa. Mikä ja missä se sitten on? Matkaesitteiden kartoista katsoen suomalaisten lomaetelää ovat Välimeren rannikko sekä Espanjan ja Portugalin Atlantin puoleiset rannat ja saaret. Samoilla seuduilla myös tutkimani tytöt olivat viettäneet lomansa ja kaikista otollisimpia lomaromanssimaita olivat Espanja ja Turkki. Lomanvietto tietysti tapahtuu jossain fyysisessä paikassa, mutta samalla kuin turisti matkustaa pois kotimaastaan, hänen voidaan ajatella siirtyvän lomapaikan lisäksi myös lomatilaan. Michel de Certeau (1984) valaisee teoriassaan paikan (place) ja tilan (space) välistä eroa. Jos paikka on sana, tila on se sana lausuttuna ääneen 1 (de Certeau 1984, 117). Kirjoitettuna sana on kaikille samanlainen, esimerkiksi koira. Kun joku ihminen sitten sanoo ääneen sanan koira, hän liittää siihen oman merkityksensä, oman käsityksensä siitä, millainen on koira. Samalla tavalla paikka on pysyvä, kaikille ihmisille samanlainen, kun taas tila muuttuu sitä mukaa kun siinä liikutaan. Esimerkiksi tyhjä kaupungin katu on paikka, mutta heti kun ihmiset kävelevät kadulla siitä tulee tila, eletty ja koettu. (de Certeau 1984, ) Samalla tavalla Välimeren rannikko on turistin kannalta vain paikka ennen kuin hän itse on siellä matkaillut, muuttanut sen tilaksi, omaksi kokemuksekseen. Tom Selänniemen (1996, ) mukaan etelä on eteläisessä Euroopassa sijaitseva lämpimien tuulien ja hohtavan hiekan onnela, joka on\n16 16 eräänlainen liminoidi alue (Turner & Turner 1978, 249, 253; Selänniemi 1996). Liminoidilla alueella ihminen on arjestaan täysin poikkeavassa tilassa. Liminoidi tila on kuin siirtymäriittiin kuuluva väliaikainen irtautuminen jokapäiväisestä yhteisöstä. Määritelmä pohjautuu Victor Turnerin (1969, Turner & Turnerin mukaan 1978, ) teoriaan pyhiinvaelluksista ja niiden siirtymäriittien liminaalisuudesta. Suurin osa ihmisten elämästä on jokapäiväisen arkista. Välillä tämän arjen kuitenkin katkaisevat pyhät osuudet, kuten karnevaalit tai lomat. (Kuvio 1.) Säännölliset muutokset arjesta pyhään osoittavat tärkeitä sosiaalisia tapahtumia ja rytmittävät ajan kulkua (Leach 1961, , Graburnin mukaan 1989, 25). Vuoden varrella olevat juhlat ja lomat edustavat kukin väliaikaista siirtymää normaalista profaanista elämänmenosta epänormaaliin pyhään, ja takaisin. Useat matkailijat hahmottavat vuosien kulkua sen mukaan, missä lomakohteessa tietyn vuoden vuosiloma tuli vietettyä. (Graburn 1989, ) Pyhä ** Turismi Pyhä Turismi * *** Profaani Arki/Työ Profaani Arki/Työ Ajan kulku Kuvio 1. Profaanien ja pyhien jaksojen vaihtelu ajan kulussa suhteessa työhön ja turismiin Leachin (1961, 134, Graburnin mukaan 1989, 25) ja Selänniemen (1996, 195) mukaan. Sekä pyhä että profaani aika ovat osa elämää, mutta niiden moraalinen laatu on erilainen. Jokapäiväinen elämä on oikeaa ja tavallista, mutta joskus pyhinä jaksoina elämä voi tuntua enemmän oikealta, enemmän elämisen arvoiselta kuin arkena. (Graburn 1989, 26.) Voidaan myös ajatella ihmisen muuttuvan ja uudistuvan pyhän kokemuksen aikana (Brown 1996, 35). 1 Suomennos ML. If place is a word, space is the word spoken out.\n17 17 Turner (1969, Turner & Turnerin mukaan 1978, ) kutsuu siirtymävaihetta arjesta pyhään preliminaaliseksi (*), itse pyhää/lomaa liminaaliseksi (**) ja siirtymäaikaa sen jälkeen postliminaaliseksi (***). Liminaalisen vaiheen ominaisuudet eivät muistuta sitä edeltäneen tai sen jälkeen tulevan vaiheen ominaisuuksia. Liminaalissa vaiheessa ollaan kahden välillä. Sitä on verrattu niinkin erilaisiin olotiloihin kuin kohdussa olemiseen, näkymättömyyteen, biseksuaalisuuteen ja erämaahan. (Turner 1969, 94-96, Turner & Turnerin mukaan 1978, 249.) Liminaalisia vaiheita koetaan etupäässä siirtymäriittien yhteydessä. Arnold van Gennepin (1960, 60-67) mukaan siirtymäriitit liittyvät yksilön elämän kriisikohtiin. Yhteisö auttaa yksilöä selviämään kriisistään siirtymäseremonioilla. Siirtymäseremoniat ovat kolmiosaisia, ensimmäiset riitit merkitsevät jonkin kehityskauden loppua, toiset huomioivat itse siirtymäprosessin ja kolmannet tunnustavat yksilön pääsyn uuteen kehitysvaiheeseen. Nuoruudesta aikuisuuteen siirtymistä merkitsevät initiaatioriitit irrottavat lapsen seksittömästä (asexual) maailmasta ja kiinnittävät hänet seksuaalisuuden maailmaan ja oman sukupuolensa mukaiseen ryhmään (van Gennep 1960, 67). Liminaalivaiheessa kenelläkään ei ole entistä statusta tai arvovaltaa, eivätkä totutut sosiaaliset rakenteet säätele ketään (Turner & Turner 1978, 249). Syntyvää ajatonta ja paikatonta tilaa (no-place and no-time) ei voi luokitella sitä edeltävän ajan normien mukaisesti (Turner 1974, 259, Turner & Turnerin mukaan 1978, 250). Tällaisen liminaalisen tilan käsitetään yleensä olevan jotain tuntematonta tai jumalallista alkuperää, ja jokaisen yhteisön jäsenen tai jopa kokonaisen yhteisön kerrallaan on pakko käydä se läpi (Turner & Turner 1978, ). Pyhiinvaelluksen ja modernien vapaa-ajanviettomuotojen yhteydessä liminaalisuus ei Turnerin ja Turnerin (1978, 253) mukaan kuitenkaan toteudu sellaisenaan, vaan liminoidissa muodossa. Liminoidin tilan sekä tuottavat että kuluttavat ihmiset, yksilöt, jotka voidaan tunnistaa ja nimetä. Lisäksi se on vapaaehtoinen, ihmisten valittavissa. (Turner & Turner 1978, ) Turnerin kanssa samoilla ajattomuuden ja paikattomuuden linjoilla liikkuu Ulla Wagner (1977), joka tutki skandinaavien matkailua Gambiaan. Wagner huomasi heidän siirtyvän lomallaan paikkaan, jossa ajalla, sosiaalisella\n18 18 kanssakäymisellä ja yleisellä käyttäytymisellä on eri merkitys kuin kotona arjessa. Hän käyttää tästä irrallaan olemisesta termiä cut-out of time, ajasta irti leikattu osa. Turisti tuskin huomaa ajan olemassaoloa, tai ainakaan ajalla ei ole mitään pakottavaa merkitystä. Yöt ja päivät kyllä vaihtelevat, mutta lomalla saa tanssia yön ja nukkua rannalla päivän, jos siltä tuntuu. (Wagner 1977, ) Wagnerin tutkimat ruotsalaiset heittävät lomallaan kaikki tittelit pois ja unohtavat mahdolliset koulutus- ja tuloeronsa (Wagner 1977, 42). Tällainen vapaus on normaalia liminoiditilalle. Kun aikaisemmalla statuksella ei ole merkitystä ja ihmisryhmästä näin tulee homogeeninen, muodostuu väliaikainen yhteisö, communitas. Communitas on yhteisönä luonteenomaisesti lyhytkestoinen ja spontaani, ja se perustuu jäsentensä yhteisiin, jaettuihin kokemuksiin. (Turner & Turner 1978, ; Turner 1974, 274 Turner & Turnerin mukaan 1978, 250; Veijola 1988.) Jokinen ja Veijola (1990, 151) sekä Selänniemi (1996) ovat tutkineet lomamatkaa liminoidina tilana irrallaan sitä molemmin puolin reunustavasta arjesta. Selänniemi myös piirtää Leachin (1961, 134, Graburnin mukaan 1989, 25) profaani/pyhä -kuvion uusiksi Turneriin (1969, Turner & Turnerin mukaan 1978, ) nojaten. (Kuvio 2.) Matkailun ollessa kyseessä siirtyminen liminoditilaan ei ole samalla tavalla jyrkkärajainen kuin siirtymäriittien yhteydessä. Esiliminoidista vaiheesta varsinaisen matkan liminoidiin aletaan siirtyä jo matkaesitteitä selailtaessa ja matkaa ostettaessa. Kiihtyvä nousu kohti liminoiditilaa saa vauhtia lentokentällä, jossa shoppaillaan taxfreessä jo kuin lomalla konsanaan ja saatetaan nauttia olutta aamupalaksi, puhumattakaan varsinaisesta lentomatkasta, joka fyysisesti irrottaa turistin kotimaan arjesta. (Selänniemi 1996, ) Subjektiivisen ajan kulku ETELÄ LIMINOIDI KOTI PRELIMINOIDI KOTI POSTLIMINOIDI Lineaarisen ajan kulku\n19 19 Kuvio 2. Siirtyminen etelän liminoidiin ei ole jyrkkärajainen (Selänniemi 1996, 196; Leach, 1961, 134, Graburnin mukaan 1989, 25). Itse lomakohteessa liminoiditilasta saa nauttia suhteellisen rauhassa, jolleivät nyt kotimaan uutiset, formulakisat tai tekstiviestit kotiväeltä muistuta silloin tällöin todellisuudesta. Loman loppuessa liminoiditilasta ei myöskään laskeuduta yhtäkkisesti, vaan jo viimeisenä iltana, aamulla bussiin noustessa, lentokoneessa tai viimeistään kotimaan lentokentällä arjen käyttäytymisnormit astuvat jälleen voimaan ja loman aikana muodostunut väliaikainen yhteisö hajoaa. (Selänniemi 1996, 197.) 2.2. Tyttöjen arjen roolit ja näyttämöt Jotta voisimme ymmärtää tyttöjen kokemuksia liminoidien romanssien parissa, on ensin luotava katsaus siihen, millaisen ympäristön heidän erilaiset arkiroolinsa ja - näyttämönsä romansseille tarjoavat. Teinityttö kohtaa statusroolissaan, iältään nuorena ja sukupuoleltaan naisena, tarkkoja odotuksia sen suhteen, kuinka hänen tulisi romansseissaan käyttäytyä. Romanttisista suhteista ja eritoten seksuaalisuudesta puhuttaessa yhteiskunta tuntuu antavan pojille vapauden etsiä ja kokeilla suhteita vastakkaisen sukupuolen kanssa, kun taas tyttöjen vapaus on rajoitettua (Topo 1988, 19). Tyttöjen käyttäytymistä suhteessa poikiin säätelee pyrkimys hyvän maineen säilyttämiseen. Koko tyttöjen seksuaalikasvatus on tyypillisesti kieltävää ja varoittavaa; se tähtää maineen menettämisen ennalta ehkäisyyn. (Hukkila 1989, 73-79, Hukkilan ja Nisulan mukaan 1991a, 5.) Tyttöjen maine on jatkuvasti uhanalainen: tyttöjen ei tulisi olla liian ystävällisiä, liian kiinnostuneita liian monista pojista eikä pukeutua liian provosoivasti, mutta kuitenkin seksikkäästi. Heidän tulisi olla haluttavia mutta ei\n20 20 (liian) halukkaita, toteaa Sari Näre (1991, 11.) Tällaisen hienovaraisen hyvän maineen rajalla keikkumisen oppiminen on nuoren naisen rooliaan toteuttavalle tytölle hankalaa harjoituksessa ei saa epäonnistua, tai maine on ikuisesti mennyttä. Maineen säilyttäminen on merkityksellistä myös tytön rooleissa eri viiteryhmissä. Kaverien ja ystävien merkitys on teini-iässä suuri. Vertaisryhmän paine ohjailee monia valintoja ja mielipiteitä. Aikuisuuteen liittyviä ihanteita, arvostuksia ja käyttäytymismalleja tulkitaan ja kokeillaan oman vertaisryhmän parissa. (Pötsönen 1993, 42.) Kaverin roolissa käyttäytymistä säätelevät tyttöryhmän sisäiset normit. Nuorempana poikien kanssa voidaan olla kavereitakin, mutta tyttöryhmä pitää jäsenensä kuitenkin sen verran kurissa, ettei poikien kanssa vietetä enemmän aikaa kuin tyttöjen (Aapola 1991, 37-38). Yläasteikäisten toveripiirin sisällä hyvän maineen säilyttäminen on keskeistä, muuten uhkana on sosiaalisen yhteisön paheksunta ja huoraksi nimittely (Saarikoski 1999, 109). Tyttöryhmän täytyy olla koko ajan valppaana, sillä jos yksi ryhmän tytöistä käyttäytyy vapaamielisesti, hän asettaa samalla ryhmän kaikkien jäsenten maineen kyseenalaiseksi (Goffman 1971a, 95-96). Tytön roolikasaumaan syntyy iän karttuessa ristiriita. Toisaalta hänen odotetaan edelleen toteuttavan moraalisesti valveutuneen nuoren naisen roolia, mutta samalla sosiaalisesti odotetuksi tulee myös tyttöystävän rooli. Tyttö, poika ja vakituinen kanssakäyminen heidän välillään tuntuu olevan kulttuurisesti odotettu asetelma, josta lipsuminen ei ole sopivaa. Suhteeseen kuuluu myös kiinteä tunneside ja usein myös seksuaalinen läheisyys. Seksi on ennen kaikkea seurusteluun kuuluva asia, rakkaus ja seurustelu tekevät siitä sallittua. Seurustelu on merkittävä asia myös tytön identiteetin ja itsearvostuksen kannalta. (Hukkila & Nisula 1991b, ) Tyttöjen keskeiseksi vapaa-ajan harrastukseksi saattaa muodostua poikaystävän hankkiminen (Griffin 1985, 59-60, Topon mukaan 1988, 21). Myös tyttöryhmän sisäinen järjestys saattaa vaatia, että ryhmän jäsen on poikien suosiossa (Saarikoski 1999, 111). Leila Simosen (1995, 42) mukaan esimerkiksi lukiolaistyttöjen keskinäistä arvojärjestystä muokkaa se, kenellä on poikaystävä ja kenellä ei. Poikaystävä toimii tytölle merkkinä aikuisuudesta ja samalla\nTasa-arvoista ja sukupuolisensitiivistä varhaiskasvatusta\nTasa-arvoista ja sukupuolisensitiivistä varhaiskasvatusta Outi Ylitapio-Mäntylä Lapin yliopisto Seminaari 27.10.2011: Varhaiskasvatus ja perusopetus edistämään tyttöjen ja poikien tasa-arvoa Lastentarhaopettajien\nLastentarhanopettajien jaettuja muisteluja ja tarinoita sukupuolesta ja vallasta\nLastentarhanopettajien jaettuja muisteluja ja tarinoita sukupuolesta ja vallasta Outi Ylitapio-Mäntylä Lapin yliopisto Varhaiskasvatustutkimusseminaari 15.11.2010 15/11/2010 OYM Lastentarhaopettajien tarinoita\nYksikön esittely Pretzissä. http://prezi.com/ktbm3nyfyvni/?utm_campaig n=share&utm_medium=copy&rc=ex0share\nYksikön esittely Pretzissä http://prezi.com/ktbm3nyfyvni/?utm_campaig n=share&utm_medium=copy&rc=ex0share NUORET RAKENTAVAT MIELIPITEITÄÄN Onko aikuisista tukea sosiaalisessa mediassa? Ilmo Jokinen Nuoruuden


Fosshotel Reykjavik, Reykjavik, Islanti - Vertaile tarjouksia\nÞórunnartún 1 - Höfðatorg, Reykjavik, Islanti\nParhaat tarjoukset Fosshotel Reykjavik hotellille\nArvostelut: Fosshotel Reykjavik\nTietoja Fosshotel Reykjavik\nTämä 4-tähden hotelli tarjoaa laajan valikoiman laadukkaita mukavuuksia, kuten esimerkiksi ilmaisen langattoman internet-yhteyden julkisissa tiloissa ja All Inclusive -aterioita. Majoituspaikassa on m...\nHotellin Fosshotel Reykjavik palvelut\nHotellin Fosshotel Reykjavik valokuvat\nUseimmin kysytyt kysymykset Fosshotel Reykjavik varaukselle\nMillainen hotellin Fosshotel Reykjavik hinnoittelu on verrata 4-tähden hotelleihin kaupungissa yleisesti ottaen Reykjavik?\nKeskimääräinen yöhinta hotellissa Fosshotel Reykjavik on 13 % vähemmän kuin kaupungissa Reykjavik samanlaisille 4-tähden hotelleille. Hotellin Fosshotel Reykjavik hinta per yö on yleensä 284 €, mikä on hyvä tarjous laadukkaasta hotellihuoneesta kaupungissa Reykjavik.\nKuinka lähellä Fosshotel Reykjavik on lähintä lentokenttää Reykjavik Keflavik Intl?\n38,2 km päässä sijaitseva Reykjavik Keflavik Intl kenttä on kaupunkia Fosshotel Reykjavik lähinnä oleva. Keskimääräinen odotettavissa oleva ajoaika hotellilta Fosshotel Reykjavik kentälle Reykjavik Keflavik Intl on 47min. Hotellin ja lentokentän välisiin liikennejärjestelyihin tutustuminen on aina hyvä idea.\nMiten vieraat voivat liikkua helpoiten kentältä Reykjavik Keflavik Intl Fosshotel Reykjavik hotellille?\nJos etsit liikkumisen vapautta Reykjavik vierailun ajaksi harkitse auton vuokraamista hintaan 312 €/päivä ja sen pysäköimistä Fosshotel Reykjavik, joka tarjoaa parkkitilaa hotellin asiakkaille. Taksin tai kyytipalvelun käyttäminen lähimmältä lentokentältä Reykjavik Keflavik Intl hotelliin on usein kustannustehokkain kuljetusratkaisu.\nOnko Fosshotel Reykjavik lemmikkiystävällinen?\nKyllä, useimmat lemmikkieläimet, kuten koirat, ovat tervetulleita vieraita Fosshotel Reykjavik hotellissa.\nMikä on hotellin Fosshotel Reykjavik puhelinnumero?\nParas tapa ottaa yhteyttä hotelliin Fosshotel Reykjavik on soittamalla +354 531 9000.\nLöytyykö Fosshotel Reykjavik hotellista WiFi-internetyhteyttä?\nKyllä, Fosshotel Reykjavik hotellissa on WiFi-internetyhteys hotellivieraille.\nLöytyykö hotellista Fosshotel Reykjavik kuntosalia tai kuntokeskusta?\nHotellissa Fosshotel Reykjavik on kuntosali vieraiden käytössä. Kuntosalialue on avoinna vain hotellivieraille, ja aukioloajat sekä säännöt voivat vaihdella huomattavasti eri hotellien välillä. Suosittelemme ottamaan suoraan yhteyttä vastaanottoon, jos sinulla on kysyttävää.\nMikä on hotellin Fosshotel Reykjavik uloskirjautumisaika?\nHotellin Fosshotel Reykjavik normaali uloskirjautumisaika on 12:00. Vieraat voivat yleensä kirjautua sisään klo 15:00 alkaen. Erikoisjärjestelyt ovat mahdollisia, jos niistä sovitaan vastaanoton kanssa.\nKuinka paljon maksaa yöpyminen hotellissa Fosshotel Reykjavik, Reykjavik, Islanti?\n153 € per yö on paras hinta joka on löydetty hotellin Fosshotel Reykjavik huoneelle viime aikoina keskimääräisten hintojen ollessa 284 € per yö. Näet uusimmat hinnat kirjoittamalla päivämäärät yllä olevaan lomakkeeseen.\nLöytyykö majoituspaikasta Fosshotel Reykjavik ravintolaa?\nKyllä - hotellista Fosshotel Reykjavik löytyy ravintola. Majoituskohteesta hotel löytyy myös baari.\nTarjoaako Fosshotel Reykjavik vieraille pesulapalveluita?\nTop Reykjavik hotellit\nLähimpänä Fosshotel Reykjavik olevat hotellit\nHalvat Reykjavik hotellit


Oulu-Koillismaan pelastuslaitosta suunnitellaan Pohjois-Pohjanmaan sairaanhoitopiirin hoidettavaksi vuoden 2022 alusta alkaen.\nOulun kaupunginhallitus päätti maanantaina käydyssä kokouksessa puoltaa ensihoidon siirtämistä Oulu-Koillismaan pelastuslaitokselta Pohjois-Pohjanmaan sairaanhoitopiirin hoidettavaksi vuoden 2022 alusta alkaen. Ensihoidon siirto siirtyy kaupunginvaltuuston käsiteltäväksi.\nPohjois-Pohjanmaan sairaanhoitopiirin valtuusto päätti lokakuussa antaa ensihoitopalvelun siirron sairaanhoitopiirin hallituksen valmisteltavaksi. Ensihoitopalveluiden siirto toteutettaisiin Oulu-Koillismaan pelastusliikelaitokselta liikkeenluovutuksella vuoden 2022 alussa.


Etusivu Profile 1/2013 Oletko onnekas?\nProfile 1/2013Fear ExplainedKäykö työsi tarpeettomaksi?Tosielämän riskejäOletko onnekas?History LessonProfile 3/2012Profile 2/2012Profile 1/2012Profile 3/2011Profile 2/2011Profile 1/2011\tOletko onnekas?\nTEKSTI: AMANDA THURMAN\nYrittäjiä pidetään luovina, määrätietoisina ja kilpailuhenkisinä riskinottajina, joilla on näkemystä. He suhtautuvat työhönsä intohimoisesti ja tekevät pitkää päivää. Mitkä yrittäjän ominaisuuksista ovat menestymisen edellytyksiä? Onko menestys henkilökohtaisten ominaisuuksien ja onnekkaiden sattumien summa, eli tarvitaanko siihen myös” tuuria? Kova työ, omistautuminen, luovuus, pelisilmä ja luontainen liiketoiminnan taju ovat menestyvän yrittäjän ominaisuuksia, mutta ne eivät vielä riitä. Tarvitaan myös onnea ja oikeaa ajoitusta. Menestyjät reagoivat nopeasti elämän epävarmuustekijöihin ja hyödyntävät odottamattomat tilanteet. Millainen oikeiden ominaisuuksien ja hyvän onnen yhdistelmä johtaa menestykseen? Mitä voimme oppia ihmisiltä, joilla on ollut onnea?\nHyvää onnea voi luoda itse. Thor Muller ja Lane Becker esittävät kirjassaan Get Lucky: How to Put Planned Serendipity to Work for You and Your Business kahdeksan tapaa lisätä onnekkaiden sattumien todennäköisyyttä.Kirjoittajien mielestä menestys juontuu pikemmin prosessista kuin pelkistä yrittäjän ominaisuuksista ja hyvä tuuri on suunniteltua onnekkuutta.\nMike Tiong ja Jane Ní Dhulchaointighovat energisiä ja luovia yrittäjiä, jotka uskaltavat ottaa riskejä. He ovat hyviä esimerkkejä siitä, että yrittäjän henkilökohtaisten ominaisuuksien lisäksi menestys perustuu onnekkaisiin sattumiin ja suotuisaan ajoitukseen.\nMike Tiong on McCoy Holdings -konsernin toimitusjohtaja ja Aalto EE:n alumni. Hän on menestynyt kaikin tavoin arvioiden. McCoy Holdings ja sen tytäryhtiöt McCoy Components, McCoy Bespoke ja McCoy Consumers ovat erikoistuneet teknologiaan, digitaaliseen elämäntapaan, terveyteen ja koulutukseen, ja niiden brändit ovat kansainvälisesti tunnettuja ja arvostettuja. Aasiassa toimivan konsernin pääkonttori on Singaporessa. Yhtiö voitti Emerging Enterprise -palkinnon vuonna 2008 ja SME1-yrittäjäpalkinnon vuonna 2012.\nLuo otolliset olosuhteet.\nTiongin mielestä menestyvillä yrittäjillä on yhteisiä piirteitä, joista yleisimmät ovat ”hellittämätön optimismi ja myönteisiin puoliin keskittyminen sekä halu ottaa riskejä ja edistää muutosta”.Lisäksi heillä on selkeä tavoite tai vahva näkemys, ja he ovat kurinalaisia ja pystyvät työskentelemään hankalissakin olosuhteissa.\nTiong pitää tärkeinä myös optimismia ja uskallusta ottaa ensimmäiset ratkaisevat askeleet uuden tuotteen tai brändin kehittämisessä. Hänen yhtiönsä kehittämä digitaalisen elämäntavan Gavio-brändi on tästä mainio esimerkki.”On tärkeää rakastaa työtään.Synnyin yrittäjäksi ja olen onnellinen yrittäjänä”, Tiong sanoo.\nHänen mielestään yrittäjän on tärkeää varautua odottamattomiin tapahtumiin.”Vanhan kiinalaisen uskomuksen mukaan menestyksestä 70 prosenttia on kovaa työtä ja 30 prosenttia onnea.Kova työ ei yksin takaa menestystä, vaan tarjoutuvat mahdollisuudet on osattava hyödyntää täysipainoisesti.Nämä mahdollisuudet ovat onnekkaita sattumia, mutta vasta niiden tunnistaminen ja hyödyntäminen tuottavat menestystä.”\nItseluottamus on olennaista.Menestys riippuu siitä, kuinka onnekkaaksi tai epäonniseksi yrittäjä tuntee itsensä.Jos hän tuntee itsensä onnekkaaksi, hän on avoin kohdalleen sattuneille mahdollisuuksille ja pystyy hyödyntämään ne.\nGavio-brändin kehittämisessä onni käännettiin menestykseksi.Gavio-tuotesarjan pikkulinnun muotoinen WRENZ-kaiutin lanseerattiin Koreassa, Hongkongissa, Singaporessa, Saksassa, Yhdysvalloissa ja Japanissa, mutta sen valtavaa menestystä Koreassa ja Hongkongissa ei osattu odottaa.Tiongin mukaan yhtiöllä oli onnea matkassa.”Hongkong oli meille koemarkkina, mutta nousimme siellä HMV-kauppojen johtavaksi ja nopeimmin kasvavaksi kuulokkeiden toimittajaksi.” Gavio voitti useita palkintoja, kuten vuoden 2011 IF Design -palkinnon ja vuoden 2012 Singapore Prestige -brändipalkinnon sekä vuosien 2011 ja 2012 Stuff Gadget -palkinnot. Samalla siitä tuli maailmanlaajuisesti tunnettu brändi.”Saimme runsaasti medianäkyvyyttä, mikä oli mielestäni onnekas sattuma”, sanoo Tiong. Hän on selvästi ylpeä tuotteestaan.\nToinen McCoy-konsernin kehittämä suosikkituote on Biounme-pesupallo. Se on ympäristöystävällinen tuote, joka auttaa säästämään vettä, sähköä, pesuainetta ja aikaa. Biounme on ollut neljän viime vuoden ajan Singaporen myydyin pesupallo.\n”Liiketoimintamallimme menestys perustuu kykyyn minimoida ja hallita riskit.Toimme ensimmäisenä yrityksenä markkinoille pesupallon, joka tuotteena uhmaa suuria pesuainevalmistajia. Vastoin kaikkia odotuksia siitä tuli markkinoidensa myydyin pesupallo, jota myydään jopa enemmän kuin halpoja kiinalaisia jäljitelmiä”, Tiong kertoo.\nJane Ní Dhulchaointigh on Sugru-kasvuyrityksen perustaja ja toimitusjohtaja. Yritys valmistaa monikäyttöistä kiinnitysainetta, jota on helppo muovata ja joka tarttuu jokseenkin kaikkiin pintoihin.Sugrusta on tullut maailmanlaajuinen ilmiö: sillä on yli 155 000 asiakasta yli sadassa maassa.\nNí Dhulchaointigh on irlantilainen taiteilija, josta tuli materiaalitutkija sattumalta.Thor Muller kertoi hänen tarinansa TechCrunch-lehteen vuonna 2012 kirjoittamassaan artikkelissa. Tarina oli esimerkki yrittäjästä, joka luo otolliset olosuhteet onnekkaille sattumille.Mullerin mukaan kova työ, koulutus ja oikeanlaiset prosessit ovat menestyksen perusta, mutta menestykseen tarvitaan myös hyvää onnea –ja sille voi itse luoda edellytykset. Toisin sanoen yrittäjyydessä on oltava myös taikaa.\nKuvanveistäjäksi kouluttautunut Ní Dhulchaointigh palasi vuonna 2003 Lontoon kuninkaalliseen taideakatemiaan opiskelemaan kaupallista tuotesuunnittelua.Häntä kiinnostivat etenkin suunnittelun ongelmien ratkaisu ja tuotteiden käyttötavat niiden valmistuksen jälkeen, ja hän pystyi hyödyntämään kuvanveistäjänä hankkimaansa kokemusta. Hän kokeili uusia materiaaleja, koska halusi selvittää, oliko mahdollista kehittää helppoja tapoja korjata ja parannella esineitä.Hän alkoi etsiä kestävää materiaalia, jota olisi helppo muovata ja joka kiinnittyisi mahdollisimman monenlaisiin pintoihin.”Kaikki alkoi simppelin idean sattumanvaraisesta kokeilusta”, hän kertoo.\nNí Dhulchaointigh sekoitti silikoniliimaan sahanpurua ja muotoili materiaalista pieniä palloja, jotka näyttivät puisilta mutta pomppivat lattialle pudotettaessa.Uuden materiaalin mahdollisuudet alkoivat kiehtoa häntä.Hän alkoi käyttää materiaalia kotona: hän muokkasi sen avulla veitsen kahvan paremmin käteen sopivaksi ja suurensi tulppaa, joka ei täysin tukkinut pesualtaan viemäriaukkoa.Hän oli tietämättään kehittänyt tuotteen, joka ilmensi hänen periaatteitaan: hänestä oli parempi korjata esine kuin hankkia uusi ja tuottaa turhaa jätettä.Poikaystävän kommentti sai Ní Dhulchaointighin oivaltamaan keksintönsä mahdollisuudet: mies kiinnitti huomiota siihen, että ”ihmeainetta” oli käytetty kotona tavaroiden korjaamiseen ja tuunaamiseen.\nNí Dhulchaointigh oli kuvanveistäjä, jolla ei ollut kokemusta liiketoiminnasta. Hän joutui ratkaisemaan lukuisia ongelmia, ennen kuin tuotteesta tuli toimiva.Urasuunnitelmat menivät uusiksi.Ní Dhulchaointigh alkoi kertoa kaikille keksinnöstään ja tiedotti siitä myös lehdistölle. Hän onnistui herättämään julkista kiinnostusta ja sai apurahan tiedettä, teknologiaa ja taiteita edistävältä Nesta-rahastolta.Sitten hän kouluttautui teknikoksi, perusti oman laboratorion ja kokosi ryhmän tutkijoita työstämään keksintöään.Hän otti suuren riskin, mutta riskien ottaminen on hänelle luontevaa. ”Käyn asiat perusteellisesti läpi mielessäni ja kysyn neuvoja ihmisiltä, jotka tietävät asioista enemmän kuin minä”, Ní Dhulchaointigh kertoo.Hänen mielestään riskit ovat osa luovaa prosessia:kokeilujen tekeminen luo edellytykset täydentävien ideoiden syntymiselle.\nAine sai nimekseen Sugru. Nimi tulee irlannin sanasta ”súgradh”, leikki. Kaksi vuotta kestäneiden kokeilujen jälkeen aine patentoitiin nimellä Formerol.\nNí Dhulchaointighia kannustettiin aluksi lanseeraamaan tuote rautakauppamarkkinoilla, mutta neuvo osoittautui vääräksi.Sitten keksijä oivalsi, että hän voisi luoda brändin, joka kannustaa ihmisiä käyttämään luovuuttaan ja keksimään tuotteelle uusia käyttötarkoituksia.Yhtiön tunnuslauseeksi tuli: ”Tee asioista parempia”.\nTuote oli käytännössä valmis lanseerattavaksi vuonna 2008, viisi vuotta keksimisen jälkeen. Suurten valmistajien lupaamat investoinnit eivät kuitenkaan toteutuneet, ja keksijältä alkoivat loppua rahat.Ní Dhulchaointigh päätti perustaa pienen tehtaan yhteistyökumppaniensa kanssa.Yritys sai hetkessä nostetta, kun se esiteltiin teknologiablogissa.Ensimmäiset tuhat tuotepakkausta valmistuivat ystävien ja perheenjäsenten avustuksella, ja ne myytiin loppuun kuudessa tunnissa. Asiakkaita oli 21 maasta.\nAvoimuutta ja yhteisöllisyyttä.\nTIME-lehti listasi marraskuussa 2010 vuoden parhaat keksinnöt. Sugru oli 50 keksinnön listalla sijalla 22 – iPad oli sijalla 34.Aktiivinen verkkoyhteisö on Sugrun menestyksen ydintekijöitä.Tuotteen verkkosivulla yli 100 000 ihmistä yli 100 maasta jakaa kokemuksia siitä, miten tuotteen avulla voi ”tehdä asioista parempia”.Verkkoyhteisössä ei ole pääosassa tuote vaan käyttäjien luovuus, ja joistakin käyttäjien vinkeistä on tullut osa tuotteen tarinaa.\n”Meidän ajallemme on ominaista kuluttajien mahdollisuus osallistua tuotteiden ja brändien kehittämiseen. Hauskinta työssämme on vuorovaikutus kuluttajien kanssa”, Ní Dhulchaointigh sanoo.\nMike Tiong ja Jane Ní Dhulchaointigh ovat yrittäjiä, jotka uskaltavat ottaa riskejä. Heillä on monia menestyvän yrittäjä tunnuspiirteitä, kuten kyky ajatella ennakkoluulottomasti ja hyödyntää tarjoutuvat mahdollisuudet.\n”Onni vaikuttaa kaikkeen. Heitä siis koukkusi veteen. Kala käy syöttiin siellä, missä sitä vähiten odotat”, kirjoitti roomalainen runoilija Ovidius.Lanen ja Beckerin mukaan neuvo pitää edelleen paikkansa:onni löytää luoksesi, kun pidät mielesi avoimena odottamattomille tapahtumille ja opettelet tunnistamaan mahdollisuudet.\nKahdeksan askelta hyvään tuuriin\nThor Muller ja Lane Becker kuvailevat kirjaansa Get Lucky: How to Put Planned Serendipity to Work for You and Your Business onnekkaiden sattumien käsikirjaksi.He esittävät kahdeksan perustaitoa, joiden avulla yrittäjä voi luoda oikean mielentilan ja otolliset olosuhteet mahdollisuuksien hyödyntämiselle.\nHyvä tuuri ja suunnitelmallisuus saattavat kuulostaa keskenään ristiriitaisilta käsitteiltä, mutta organisaation kykyä tunnistaa ja hyödyntää mahdollisuudet voi oikeasti kehittää.Mullerin ja Beckerin määrittämät taidot ovat liike, valmistautuminen, poikkeaminen, sitoutuminen, aktivoituminen, yhteydenpito, läpäisevyys ja vetovoima.\nLiike on voima, joka auttaa yrittäjää rikkomaan omia ajatuskuvioitaan ja totuttuja kaavoja. Se edistää uusien ideoiden oivaltamista eri yhteyksissä.Esimerkiksi toimistotilat kannattaa järjestää niin, että ne antavat mahdollisuuden kohdata mahdollisimman monta ihmistä päivän mittaan – käytävillä, kahvihuoneessa tai vaikkapa vesiautomaatin luona.\nValmistautuminen on taito, jonka avulla yrittäjä luo yhteyksiä sellaisten konseptien, tietojen ja ihmisten välille, jotka eivät päällisin puolin näytä liittyvän toisiinsa. Näin hän saattaa huomata asioita, jotka jäävät muilta havaitsematta.Hyvä tuuri vaatii valmistautumista.Kirjoittajat kutsuvat tätä ominaisuutta nörttimäisyydeksi, eli ylenpalttinen kiinnostus omaan erityisalaan on hyödyllistä. Omille kiinnostuksen kohteille kannattaa ajoittain antautua täydellisesti ja sulkea muu maailma ulkopuolelle.\nPoikkeaminen ja sitoutuminen voivat aluksi kuulostaa toistensa vastakohdilta.Poikkeaminen tarkoittaa halua poiketa totutusta, kokeilla jotain uutta ja erilaista.Yrittäjän kannattaa poiketa uusille poluille ja olla avoin uusille ihmisille ja onnekkaille sattumille.Sitoutuminen tarkoittaa vahvaa ja selkeää käsitystä päämäärästä.Yrittäjän on pystyttävä valitsemaan eri vaihtoehdoista se, joka vie häntä parhaiten kohti lopullista päämäärää. Lisäksi hänellä on oltava riittävästi näkemystä ja intohimoa, jotta oikea suunta säilyy.Yrittäjän on myös osattava keskittyä olennaiseen, eikä hän saa antaa uutuudenviehätyksen hämätä itseään ja johtaa harhateille. Lopullinen päämäärä on pidettävä mielessä.Tärkeää on löytää idea, joka on niin laaja, että se antaa eri vaihtoehtoja, mutta samalla riittävän suppea, jotta siihen voi keskittyä kokonaisvaltaisesti.\nAktivoituminen vapauttaa opituista rutiineista. Yrittäjän kannattaa hakeutua uusiin ympäristöihin, koska ne edistävät tuoretta ajattelua.Yhteydenpito tarkoittaa mielekkäitä ja tuottavia kontakteja – uusien ihmisten myötä syntyy usein uusia ideoita.Läpäisevyys ilmentää ideoiden avoimen virtaamisen merkitystä. Ideoita ei saisi suojella liikaa vaan niiden pitäisi antaa virrata vapaasti sisään yritykseen ja ulos yrityksestä.Vetovoima tarkoittaa intohimoista suhtautumista, joka houkuttaa uusia mahdollisuuksia ja onnekkaita sattumia yrittäjän luo.\nRiskienhallinnan ei tarvitse tarkoittaa vain pahimpaan varautumista. Se voi tarkoittaa myös varautumista uusiin mahdollisuuksiin, odottamattomiin onnenpotkuihin.


Mansikoita ja vaahtokarkkeja: Naturette- luonnollista hyvää kotiin ja kauneuteen+arvonnan voittaja\nJälleen kerran mulla on ilo kertoa teille pienestä kotimaisesta yrityksestä, jonka kaikki tuotteet ovat 100% luonnollisia, ympäristöystävällisiä ja eettisiä ♥\nNaturette syntyi viime vuonna halusta luoda mahdollisimman luonnonmukaisisa pesuaine-ja kosmetiikkatuotteita synteettisien rinnalle. Naturette on yhden naisen yritys, Jennan joka on\nkasvanut vehreän luonnon ympäröimänä, jossa on pienestä pitäen oppinut rakastamaan ja kunnioittamaan luontoa.\nYrityksen arvot pohjautuvat eettisyyteen ja luonnon kunnioittamiseen, kaikki raaka-aineet ovat\npuhtaita ja uusiutuvia. Ympäristöystävällisyys ja eettisyys on huomioitu aina tuotteen valmistuksesta sen hävittämiseen.\nMainittavaa on, että Naturette lahjoittaa Suomen luonnonsuojeluliitolle Jokaisesta myydystä tuotteesta 5%. Vuoden lahjoituskohde, ovat Suomen vesistöt koska Naturette haluaa olla mukana puhdistamassa Suomen kauniita järviä mikromuovista - turvaamassa yhteistä hyvää ja taistelemassa saasteita vastaan.\nSarjana Naturette haluaa olla helposti lähestyttävä, rakastettava ja yhteiseen hyvään tähtäävä brändi.\nKaikki tuotteet valmistetaan käsin Mänttä-Vilppulassa.\nImurointipuuteri on kevyt kuivapesuaine ja pikaraikastaja kodin eri tekstiileille.\nSe sopii niin matoille, vilteille, kengille, kangassohville kuin nojatuoleille.\nImurointipuuteri poistaa hajuja ja jättää ihanan raikkaan tuoksun ja siinä samalla raikastuu myös imuri.\nImurointipuuterissa on 4 eri tuoksua: sitruuna, laventeli, ruusu ja vanilla bean.\nValitsin sitruunan, sillä siivouksen jälkeen on kiva, kun koti tuoksuu raikkaalle.\nOlen käyttänyt imurointipuuteria ennenkin ja tykännyt sen tuomasta tuoksusta.\nItse ripottelen puuteria matoille ennen imuroimista, annan vaikuttaa hetken ja\nimuroinnin jälkeen jäljelle jää vain ihana raikas tuoksu.\nKodinpuhto siivoussaippua on kiinteä puhdistusaine ja varsin monikäyttöinen.\nSe sopii kaikkien kovien pintojen puhdistukseen mutta myös vaikkapa mattojen ja kenkien pesuun.\nSaippua ei ole ylirasvoitettu, kuten ihosaippuat - näin saadaan lian irroitukseen maksimaalinen teho ja siksi on hyvä käyttää siivoushansikkaita tällä saippualla siivotessa. Saippua voi kuivattaa herkkää ihoa, etenkin jos sillä siivoaa päivittäin.\nEi sovellu ihon tai eläinten pesuun.\nSaippuaa saa 5 eri tuoksussa.\nhajusteeton, sitruuna, laventeli, appelsiini ja piparminttu. Itse valitsin tässäkin raikkaan sitruunan.\nSaippua on varsin monikäyttöinen, sitä voi käyttää mm:\n🌿kenkien, hansikkaiden tms pesuun\nSaippua on siis varsin monipuolinen sekä riittoisa ja sillä voi korvata monta kodin pesuainetta. Saippua valmistetaan käsin luomu kookos-ja oliiviöljystä, tuoksut taas saadaan 100% eteerisistä luomuöljyistä.\nMulle siivoussaippua on ihan uusia tuttavuus ja vaikka olen ehdottomasti suihkeen suosija, tykkään käyttää tälläistä esimerkiksi juuri mattojen tai muiden pienten tekstiilien pesussa. Tosi näppärä ja puhdasta tulee, varsin toimiva tuote.\nSiivoussuihke pirteä yrtti\nTässä turvallinen ja ekologinen siivoussuihke yleispuhdistukseen kodin pinnoille.\nPesuaine on turvallinen ja myrkytön käyttää, tällä voi vaikka pienetkin lapset opetella siivoamaan vanhempien apuna.\nSuihkeessa on 4 eri tuoksuvaihtoehtoja: hajusteeton, makea sitrus, raikas metsä ja pirteä yrtti.\nItse valitsin pirteän yrtin ja se onkin tuoksuva oikein raikas ja miellyttävä.\nMeillä on keittiössä ja kylppäreissä omat suihkutettavat pesuaineet, olen kyllä sellainen siivoushöperö että jatkuvasti oon rätti kädessä ja puhtaampaa tulee kun rätin lisäksi käyttää pesuainetta.\nNaturette suolasaippuaa voi käyttää kuten tavallistakin saippuaa ja se sopii kaikille ihotyypeille vaikka päivittäin käytettäväksi. Suola voi myös helpottaa, jos kärsii ihon kutinasta ja niimpä suolasaippuasta saa apua etenkin jos on kuiva tai herkkäihoinen, unohtamatta aknea ja rasvaista ihoa.\nSuolasaippuassa on myös Aloe Veraa joka sisältää antioksidantteja, hoitavia entsyymejä ja puhdistavia ominaisuuksia. Aloe Veralla on myös antiseptisia, antimikrobisia ja antimykoottisia ominaisuuksia ja näin auttavat ihotulehduksissa, kuten vaikka helpottavat aknea.\nMikä parasta, Himalajan suola paitsi puhdistaa ja desinfoi, sekä kuorii kevyesti, se ylläpitää ihon kosteustasapainoa ja saa ihon voimaan paremmin. Soolan sisältämät mineraalit taasen ravitsevat ihoa.\nNaturetten suolasaippuat valmistetaan saippuoiduista luomu kookos, oliivi ja risiiöljyistä,\nluomu Alo Verasta ja Himalajan ruususuolasta ja vedestä. Tuoksut tulevat 100% luomueteerisistä öljyistä, ei siis mitään lisättyjä väriaineita tai synteettisiä hajusteita.\nTiesitkö muuten, että Himalajan suolassa on 84 eri alkuainetta ja mineraalia? Ja juuri kehomme tarpeita vastaavassa koostumuksessa, wau! Jos käytät suolasaippuaa säännöllisesti, ihoa ei tarvitse enää rasvatakaan niin usein sillä suola sitoo iholle kosteutta ja auttaa samalla vähentmään epäpuhtauksia.\nNaturette saippuoissa ei ole erikseen lisättyä glyseriinia vaan sitä muodostuu saippuaan kylmäprosessimenetelmässä.\nDeodorantti lime & bergamot\nNaturetten deostick on loistava estämään hienhajua luonnollisella tavalla ilman haitallisia kemikaaleja tai synteettisia hajusteita. Nämä ovat 100% luonnollisia ja sopivat niin miehille kuin naisillekin.\nPakkaus itsessään on muoviton ja maatuva kartonkia.\nKaupan dödöistä suurinosa sisältää elimistölle haitallisia kemikaaleja. Jos on vaihtoehto käyttää turvallisia ja luonnollisia tuotteita, teen sen mielelläni. Naturette deot on täysin luonnollisista raaka-aineista tehtyjä ja ne muodostavat näkymättömön kerroksen kainalon iholle, mikä estää hienhaujua aiheuttavia bakteereja kasvamasta.\nMä olen kokeillut paria luonnollista deodoranttia ja tämä on kyllä kaikista kokeilemistani helpoin käyttää, koska deo on stickin muodossa. Dödö levittyy hyvin kainaloihin ja pitää hyvin hajut poissa koko päivän.\nTykkään myös että dödö levittyy kunnolla ja laiton yhteydessä tuntuu siltä, että dödöä on tarpeeksi kainalossa ja siihen voi luottaa.\nTämä limen & bergamotin tuoksu on ihanan sitruunainen sekä raikas ♥\nKaikenkaikkiaan ihanan raikas sarja, jonka tuotteilla on sekä mukava siivota että huolehtia hygieniasta. Ekologisuus on toki tärkeä lisäarvo ja tuotteiden ulkonäkökin miellyttää silmää.\nAlennuskoodilla MAIKKU10 saat Sannari-verkkokaupasta 10% alennuksen Naturette-sarjan tuotteista aina tammikuun 2020 loppuun asti.\nOletko kokeillut luonnollisia deodorantteja?\nTai käyttänyt suolasaippuaa?\nSitten vielä Hyvä Vuosi-kalenterin arvontaan, jossa voittajaksi valikoitui:\nOIKEA kalenteri on ihan pakollinen. Kahtena edellisenä vuonna minulla on ollut Hyvän Mielen kalenteri.\nNyt tekee sen verran tiukkaa,että päätin tyytyä vain liiton kalenteriin.😔 Aivan ihana kuvine ja teksteineen olisi tuo kalenteri, tsemppaamaan alkavaa elämänmuutosta 😊\nJoko siellä on muuten joulusiivous tehty vai teettekö sellaista normaalia perusteellisempaa joulun alla?\nMulla jää kiireiden takia ihan normi viikkosiivouksen varaan, keskityn enempi ruokapuoleen ja leipomiseen :)\nIhanaa sunnuntaita, me suunnataan juhlistamaan pikku prinsessan ristiäisiä.\nTunnisteet: alennuskoodi, blogiyhteistyö, kosmetiikka, Koti, maikkutestaa, siivous, yhteistyö\nJonnaH. 15. joulukuuta 2019 klo 10.16\nNo wau, en tiennytkään, että mun kotipaikkakunnalla valmistetaan nykyisin tällaistakin. Mahtava juttu. :) En todellakaan siivoa perusteellisemmin joulun alla, ihan normi siivoukset. :D\nMaikku / Mansikoitajavaahtokarkkeja 16. joulukuuta 2019 klo 14.02\nMaailma on pieni :) Mukavaa viikon alkua Jonna ♥\nAnsku- Glitteri addikti 15. joulukuuta 2019 klo 14.45\nkivalta vaikuttava uusi tuotemerkki mulle :) Tuollaista imurointipuuteria olen halunnu pitkään testata. olis aivan ihana jos siivouksen jälkeen koti tuoksuis raikkaalta ja tulis heti fiilis että nyt on kovasti siivoiltu :D\nMaikku / Mansikoitajavaahtokarkkeja 16. joulukuuta 2019 klo 14.03\nNiin on, tykkään kyllä :) Mä oon ihanan imurointipuuterifani, kokeile ihmeessä säkin! Ja vaikka oon tuoksuille herkkä, tää puuteri ei ärsytä aisteja mitenkään.\nSari/Sarkan kotona 15. joulukuuta 2019 klo 16.44\nKivan näköinen ulkoasu näillä tuotteilla. Kuullostaa raikkailta! Imurointipuuteri voisi olla mun juttu!\nMitään suursiivousta en ennen joulua tee. Saunan pesen ja muuten sitten vähän perusteellisemman viikkosiivouksen.\nMaikku / Mansikoitajavaahtokarkkeja 16. joulukuuta 2019 klo 14.04\nNiin on ♥ Imurointipuuteri on huikee keksintö! Mäkin haluaisin tehdä vähän perusteellisemman siivouksen, mutten ennätä.


Vesi-sementtisuhteen määrittäminen betonista - PDF Free Download\nDownload "Vesi-sementtisuhteen määrittäminen betonista"\n1 Diplomityö Aalto-yliopistossa Vesi-sementtisuhteen määrittäminen betonista Ammad Tauqir Betonitekniikka Aalto-yliopisto Teemu Ojala Tohtorikoulutettava, Betonitekniikka Aalto-yliopisto Jouni Punkki Professori (PoP), Betonitekniikka Aalto-yliopisto Tausta Vesi-sementtisuhde on betonin tärkein laatuparametri, se vaikuttaa olennaisesti sekä tuoreen että kovettuneen betonin ominaisuuksiin. Professori Duff A. Abrams kehitti vesi-sementtisuhteen jo 100 vuotta sitten, tosin Abrams esitti suhteen tilavuusosuuksina /1/. Nykyään vesi-sementtisuhde lasketaan painosuhteena. Vaikka vesi-sementtisuhde on tärkeä laatuparametri, sen määrittäminen on vaikeaa. Yleensä vesi-sementtisuhde lasketaankin suhteutus- ja punnitustiedoista huomioiden kiviaineksen sisältämä kosteus. Tunnetusti betonin puristuslujuus korreloi vesi-sementtisuhteen kanssa. Erityisesti mikäli betonin raaka-aineissa ja ilmamäärässä ei tapahdu merkittäviä muutoksia, korrelaatio on voimakas. Tätä korrelaatiota hyödynnetään myös betonin laadunvalvonnassa. Käytännössä betonin laadunvalvonta keskittyy pitkälti betonin puristuslujuuden testaamiseen. Onhan betonin puristuslujuuden määrittäminen selvästi helpompaa kuin vesi-sementtisuhteen. Välillisesti puristuslujuuden avulla seurataan myös vaihteluita betonin vesi-sementtisuhteessa. Standardin SFS-EN 206 mukaisesti vesi-sementtisuhde voidaan määrittää laskennallisesti tai testaamalla. SFS- tai EN-standardeja vesi-sementtisuhteen määritykseen ei kuitenkaan ole julkaistu. Betoninormit by65 esittävät yksittäisen testaustuloksen suurimmaksi sallituksi poikkeamaksi +0,02. Tämä tarkoittaa vain noin 5 8 kg/m3:n vesimäärän ylitystä betoniannoksessa. Annosraportista saadaan raaka-aineiden Työn tarkoitus ja sisältö punnitusmäärät, mutta erityisesti hienojen Aalto-yliopistossa tehtiin diplomityö, jossa kiviainesten kosteuspitoisuudet eivät välttämättä ole tarkkaan tiedossa. 1%-yksikön virhe tuoreen että kovettuneen betonin vesi-sement- tutkittiin erilaisia mittausmenetelmiä sekä hienon kiviaineksen kosteuspitoisuudessa tisuhteen mittaamiseksi. Työn kirjallisuuskatsauksessa kartoitettiin erityisesti tekniikoita, aiheuttaa jo lähes 10 kg/m3:n virheen betonin vesimäärän. Osin kiviaineksen kosteuspitoisuuden virheet havaitaan betonin notkeudessa nin kosteuspitoisuutta automaattisesti. Työn joiden avulla voitaisiin mitata tuoreen beto- esimerkiksi seuraamalla sekoittimen tehontarvetta. Käytännössä betonin vesi-sementtisuhteissa, joten betonin raaka-aineiden määrät ja kokeellinen osio suoritettiin laboratorio-olosuhdetta ei voida kuitenkaan tietää tarkasti, ja on kosteuspitoisuudet tunnettiin tarkkaan. Näitä selkeä tarve menetelmille betonin vesi-sementtisuhteen määrittämiseksi sekä tuoreesta että verrattiin keskenään. Testaamiseen tietoja hyväksi käyttäen eri testimenetelmiä käytettiin kovettuneesta betonista. Mitattavan betonin olomuoto Tuore Kovettunut Mittauslaite (mahd. valmistaja) Toimintaperiaate Resonanssitaajuuden muuttuminen Hydro-mix veden määrästä mikroaalloilla luodussa sähkömagneettisessa kentässä (Hydronix) Heijastuneen sähköisen impulssin SONO-WZ kulkeutumisajan mittaaminen mittauspäässä (TDR-TRIME) (Imko) Betonissa olevan veden massan määrittäminen haihduttamalla Mikroaaltouuni Veden imeytymisnopeuden määrittäminen kovettuneen betonin kapillaari- Kapillaarinen vedenimukoe huokosissa Taulukko 1 Kokeellisessa osiossa tutkitut mittausmenetelmät tuoreelle ja kovettuneelle betonille\n2 Betonin osa-aineet [kg/m3] Tehonotkistin Betoni Sementti Vesi Kiviaines Huokostin PL-0, ,80 PL-0, ,88 PL-0, ,80 PL-0, ,60 0,016 PL-0, ,92 0,011 PL-0, ,37 0,009 PL-0, ,00 0,200 PL-0, ,16 0,160 PL-0, ,00 0,162 Taulukko 2 Koesarjan betonien koostumukset. Huokostimen annostus oli normaalia pienempi pitkän sekoitusajan ja tiivistystavan takia. vesi-sementtisuhteeltaan ja ilmamäärältään erilaisia betoneita. Mittausmenetelmät ovat esitetty taulukossa 1. Laboratoriokokeet ja tulosten analysointi Työn aikana valmistettiin yhdeksän erilaista betonia, joiden teholliset vesi-sementtisuhteet olivat 0,4, 0,5 ja 0.6 sekä tavoitteelliset ilmamäärät 2, 5 ja 10 prosenttia. Sementtinä käytettiin Finnsementti Oy:n valmistamaa Plussementtiä (CEM II/B-M (S-LL) 42, 5 N). Koesarjan betonit merkittiin esimerkiksi PL-0,4-A2, jossa ensimmäinen osa tarkoittaa Plussementtiä, toinen vesi-sementtisuhdetta ja viimeinen tavoiteilmamäärää. Betonien koostumukset ovat esitetty taulukossa 2. Betoneita sekoitettiin viisi minuuttia, jolloin varmistuttiin riittävän stabiilista huokosrakenteesta. Tuoreen betonin ominaisuudet mitattiin välittömästi sekoituksen jälkeen, jotka näkyvät taulukossa 3. Lisäksi kuvaan 1 on merkitty puristuslujuustestin tulokset 28 vuorokauden iässä kaikista yhdeksästä betonista. Työn vertailuissa mitattua vesi-sementtisuhdetta verrattiin betonin todelliseen kokonaisvesi-sementtisuhteeseen. Testimenetelmät eivät pysty erottelemaan tehollista ja absorboitunutta vesimäärää toisistaan vaan mittaavat kokonaisvesimäärää. Vesimääristä laskettiin edelleen testibetonien vesi-sementtisuhteet suhteutetun sementtimäärän avulla. Vesi-sementtisuhteen vaatimukset kohdistuvat kuitenkin teholliseen vesimäärään. Tuoreen betonin ominaisuudet Ilmamäärä, laskennallinen Painuma Ilmamäärä, Tiheys menetelmä Betoni [mm] painemenetelmä [%] [kg/m3] [%] PL-0, , ,4 PL-0, , ,7 PL-0, , ,9 PL-0, , ,8 PL-0, , ,9 PL-0, , ,4 PL-0, , ,7 PL-0, , ,2 PL-0, , ,3 Taulukko 3 Tuoreen betonin ominaisuudet heti sekoituksen jälkeen. Puristuslujuus f c (MPa) Puristuslujuudet (28d) 60 PL 0.4 A2 50 PL 0.4 A5 PL 0.5 A2 40 PL 0.5 A5 PL 0.6 A5 30 PL 0.4 A10 PL 0.6 A2 20 PL 0.5 A10 PL 0.6 A ,40 0,45 0,50 0,55 0,60 0,65 Kokonaisvesi sementtisuhde Kuva 1 Vesi-sementtisuhteen vaikutus testibetonien puristuslujuuteen\n3 Vesi sementtisuhde, Hydro mix 0,65 0,60 0,55 0,50 0,45 y = 0,67x + 0,19 R² = 0,78 PL 0.4 A2 PL 0.4 A5 Hydro mix PL 0.5 A2 PL 0.5 A5 PL 0.5 A10 PL 0.6 A2 PL 0.6 A5 PL 0.6 A10 PL 0.4 A10 0,40 0,40 0,45 0,50 0,55 0,60 0,65 Todellinen kokonaisvesi sementtisuhde Hydro-mix Laboratoriosekoittimen pohjaan asennettiin automaattiseen kosteuden mittaukseen tarkoitettu mikroaaltoihin perustuva sensori. Sensori muodostaa heikon sähkömagneettisen kentän anturin päälle. Sensorin mikroaaltoresonaattorin ominaistaajuus muuttuu betonin vesipitoisuuden mukaan, sillä veden dielektrisyyskerroin on betonin muita raaka-aineita huomattavasti korkeampi. Automaattiset mittaustekniikat mittaavat harvoin suoraan itse mitattavaa parametria. Sen sijaan mittauksessa saatua vastetta joudutaan muuttamaan systemaattisesti vastaamaan haluttua parametria kuten kosteuspitoisuutta. Tämä tapahtuu tietyn kalibrointikäyrän avulla. Vertailua varten tehtiin vain yksi kalibrointi, jonka avulla saatu vaste muutettiin näyttämään betonin reaaliaikaista kosteuspitoisuutta. Yhden kalibroinnin tarkoituksena oli löytää tekijöitä, jotka vaikuttavat menetelmän mittaustarkkuuteen. Sensori kalibroitiin käyttäen huokostamatonta betonia, joka vastasi testibetonia PL-0,5-A2. Menetelmien vertailua varten testibetoneista mitattiin kosteuspitoisuus aivan sekoituksen lopussa vasta, kun betonin kosteuspitoisuuslukema oli täysin tasoittunut. Kuvassa 2 on verrattu Hydro-mix:llä mitattuja vesi-sementtisuhteita betonien todelliseen kokonaisvesi-sementtisuhteeseen. Tulokset näyttävät, että mitatut vesi-sementtisuhteet osuvat keskimäärin vertailusuoralle. Kuitenkin matalimmilla ilmamäärillä mitataan keskimäärin korkeampia vesi-sementtisuhteita kuin todelliset suhteet olivat. Yksi perustelu tälle lienee se, että ilman erilainen dielektrisyyskerroin on huomattavasti pienempi kuin betonin keskimääräinen kerroin. Vesi-sementtisuhteen 0,6 betoneilla mitatut arvot ovat selvästi pienempiä kuin todellinen suhde. Perimmäistä syytä tähän on kuitenkin vaikea löytää näiden tulosten perusteella. Käytännössä kuitenkin merkittävä osa nykyisistä betoneista on vesi-sementtisuhteeltaan alle Kuva 2 Vertailu Hydro-mix-sensorilla saatujen ja todellisten vesi-sementtisuhteiden välillä. Vesi sementtisuhde, SONO WZ 0,6. Ilmamäärän selkeä vaikutus mitattuun arvoon antaa perusteita eri ilmamäärätasojen kalibroinnille. Myös vesi-sementtisuhdekohtainen kalibrointi todennäköisemmin parantaisi menetelmän tarkkuutta, mutta tämä ei ole mahdollista käytännön olosuhteissa. SONO-WZ 0,70 0,65 0,60 0,55 0,50 0,45 y = 0,84x + 0,12 R² = 0,86 PL 04 A10 PL 04 A2 Kuva 3 Vertailu SONO-WZ:lla saatujen ja todellisten vesi-sementtisuhteiden välillä. Työssä myös testattiin IMKO:n valmistamaa SONO-WZ-mittauslaitetta, jonka avulla voidaan mitata tuoreen betonin kosteuspitoisuus nopeasti betoninäytteestä. Laitteen toiminta perustuu mittauspäässä heijastuvan sähköisen impulssin kulkeutumisajan mittaamiseen. Impulssi muodostaa sähkömagneettisen kentän mittauspäähän, jolloin liikkuvan SONO WZ PL 05 A10 PL 05 A2 PL 05 A5 impulssin nopeus muuttuu sensorin päällä olevien aineiden dielektrisyyskertoimen mukaisesti. Siten kulkeutumisaika mittauspäässä on kytköksissä mitattavassa materiaalin vesipitoisuuteen. PL 06 A10 PL 06 A5 PL 06 A2 PL 04 A5 0,40 0,40 0,45 0,50 0,55 0,60 0,65 0,70 Todellinen kokonaisvesi sementtisuhde Mittauksissa käytettiin laitteen oletusasetuksia virhetekijöiden tunnistamiseksi. Tuoreen betonin tiheys ja kiviaineksen rakeisuuskäyrä asetettiin laitteeseen kuitenkin ennen mittausta. Koebetonien kosteuspitoisuus mitattiin betoninäytteestä viiden eri kohdan keskiarvona noin viisi minuuttia sekoituksen jälkeen. Laite pystyy käytännössä mittamaan betonissa olevan vapaan veden sekä yhden kolmasosan kiviainekseen imeytyneestä vedestä. Tästä syystä mitattua vesipitoisuutta korjattiin\n4 Mikroaaltouunikuivatus ennen vesi-sementtisuhteen laskemista. Korjatuista arvoista laskettiin jälkeenpäin koebetonien kokonaisvesi-sementtisuhde. Tulokset on esitetty kuvassa 3. Kuvasta huomataan että, tulokset asettuvat vertailusuoran yläpuolelle eli ilman muita korjaustoimenpiteitä SONO-WZ näyttää aina hieman suurempia kosteuspitoisuuksia. Ilmamäärätasoilla A2 ja A5 tulokset ovat hyvin lähellä toisiaan, mikä näyttäisi olevan saattaa osittain johtua ennakkoon asetetusta tiheyskorjauksesta. Kuitenkin ylikorkeat ilmamäärät (A10) näyttävät aiheuttavan merkittävää vesi-sementtisuhteiden yliarviointia. Tämä johtuu todennäköisesti aikaisempaan tapaan ilman reilusti pienemmästä dielektrisyysvakiosta. Kuvasta on myös huomattavissa, että mittausmenetelmä saattaa antaa muita alempia kosteuspitoisuuksia suurilla vesi-sementtisuhteilla. Sen sijaan vesi-sementtisuhteella ei vaikuta olevan merkitystä tulosten hajontaan. Normaaleilla ilmamäärillä menetelmä antaa varsin hyvän arvion betonin vesi-sementtisuhteesta. Vesi sementtisuhde, mikroaaltouuni 0,70 0,65 0,60 0,55 0,50 0,45 y = 0,87x + 0,03 R² = 0,97 PL 05 A2 PL 05 A5 PL 05 A10 PL 06 A10 PL 06 A5 PL 06 A2 0,40 0,35 PL 04 A2 PL 04 A5 PL 04 A10 0,35 0,40 0,45 0,50 0,55 0,60 0,65 0,70 Todellinen kokonaisvesi sementtisuhde Kuva 4 Vertailu mikroaaltouunilla saatujen ja todellisten vesi-sementtisuhteiden välillä. Kuva 5 Veden annettiin imeytyä koekappaleisiin kapillaarisessa vedenimukokeessa. Kappaleiden massan muutosta seurattiin punnitsemalla ne useaan kertaan. Mikroaaltouunikuivatus Suomessa ei ole olemassa virallista standardia vesi-sementtisuhteen määrittämiselle mikroaaltouunikuivatuksella. Menetelmää kuitenkin käytetään varsin yleisesti. Kirjallisuustutkimuksen tuloksena koesarjan betoneita lämmitettiin mikroaaltouunissa aikaisemmista ohjeistuksista poiketen 15 minuuttia, jotta varmistuttiin paremmin betonissa olevan kosteuden haihtumisesta. Tehoksi valittiin 850 wattia ja näytteiden massaksi noin 600 grammaa. Mittaustulokset ovat esitetty kuvassa 4. Muista mittausmenetelmistä poiketen mitatut vesi-sementtisuhteet olivat pienempiä kuin todelliset arvot. Vaikka kokeessa käytettiin verrattain pitkää lämmitysaikaa, suhteiden aliarviointia voidaan selittää sillä, että ihan kaikkea kosteutta ei voi saada pois kuumentamalla näytettä. Vesi-sementtisuhdetta laskettaessa ei käytetty sementtilaatukohtaisia kertoimia, joiden\n5 Vedenimun vastustusluku, m (10 7 m/s 2 ) 5,0 4,5 4,0 3,5 3,0 2,5 Kapillaarinen vedenimukoe merkiksi hiekan kosteusprosentti saattaa vaihdella. Automaattisten mittauslaitteiden avulla voidaan mittaa reaaliaikaisesti ja jatkuvasti esimerkiksi kiviaineksen kosteuspitoisuutta, jolloin tiedetään tarkkaan sekoittimeen menevän veden määrä. Diplomityössä tutkittiin kahta automaattista mittaustekniikkaa, jotka voidaan asentaa betoniasemalle joko mittaamaan raaka-aineiden kosteuspitoisuutta liukuhihnalla sekä annostelijassa tai betonin kosteuspitoisuutta jopa suoraan betonisekoittimessa. Lisäksi työssä havaittiin myös optisten kosteuspitoisuusmittareiden tuomat edut, sillä betoni on yksi pintoja kuluttavimmista materiaaleista. Nykyiset mittausmenetelmät perustuvat sähkömagneettisen kentän luomiseen antureiden avulla, jotka ovat tuoreeseen betoniin suorassa kontaktissa. Mitattavan materiaalin kosteuspitoisuuden muutokset muuttavat herkästi tämän kentän avulla mitattua vastetta. Työssä pyrittiin analysoimaan testimenetelmien herkkyyttä eri tekijöille. Siten mittauslaitteiden kalibrointi tehtiin vain yhdelle betonilaadulle eikä niissä asetettu ennakkoon lukemien korjauksia. Mittaustulokset osoittivat, että vaikka testattujen menetelmien hajonta oli suurempaa kuin esimerkiksi mikroaaltouunikuivatusta käyttäessä, niin tekniikoiden automatisoinnin edut ovat varmasti haittaa suuremmat. Suurimmat virheet huomattiin olevan korkeilla ilmamäärillä. Kyseiset ilmamäärät olivat normaalitasoa selvästi korkeampia. Pienten koesarjojen vuoksi on kuitenkin mahdotonta arvioida tarkkaan mittauslaitteiden mittaustarkkuutta. Riittävällä tiheällä kalibroinnilla ja mittauslaitteiden huollolla vaikuttaisi olevan mahdollista päästä tästä huolimatta sellaiseen tarkkuuteen, jolla voitaiy = 1,56x 1,09 R² = 0,97 2,0 0,40 0,45 0,50 0,55 0,60 0,65 Kokonaisvesi sementtisuhde Kuva 6. Vesi-sementtisuhteen riippuvuus vedenimun vastustusluvusta, m. avulla tätä virhettä voitaisiin korjata. Mittauksien välinen hajonta on selvästi pienempää kuin aikaisemmissa mittausmenetelmissä. Myös betonin ilmamäärällä ei näytä olevan selvää vaikutusta mitattuun kosteuspitoisuuteen. On kuitenkin huomioimisen arvoista, että korkean vesi-sementtisuhteen betoneissa kuumennuksen aikana on tapahduttava paljon enemmän haihtumista, jolloin välttämättä edes pidemmät lämmitysajat eivät ole riittäviä. Tämä johtaa vesi-sementtisuhteen aliarviointiin, kun betonimassan kosteuspitoisuus kasvaa. Verrattuna edellisiin menetelmiin mikroaaltouunikuivatus on manuaalinen ja työläs testimenetelmä. Siten se ei täytä tulevaisuuden tarpeita automaattisen mittauksen osalta. Kapillaarinen vedenimukoe Työssä tutkittiin myös vesi-sementtisuhteen määrittämistä kovettuneesta betonista käyttäen kapillaarista vedenimukoetta. Tämäkään menetelmä ei ole standardoitu menetelmä, mutta sitä on käytetty hieman eri variaatioissa tutkimustarkoituksiin. Menetelmä kertoo betonin kapillaari- ja geelihuokoisuuden määrästä sekä laadusta. Tuloksia voidaan verrata empiirisesti muodostettuun vesi-sementtisuhteesta riippuvaan vertailukäyrään. Testiä varten valmistettiin neljä rinnakkaista koekappaletta, joiden korkeudet olivat 20 ± 2 mm ja halkaisijat 100 ± 2 mm. Ennen vedenimukoetta koekappaleet kuivattiin uunissa 105 C:n lämpötilassa. Vedenimukokeen järjestelyt ovat esitetty kuvassa 5. Vedenimun mittaustietojen perusteella voidaan määrittää kapillaarisuusluku k sekä vedenimun vastusluku m. Näistä jälkimmäinen riippuu betonin vesi-sementtisuhteesta sekä sideaineen laadusta, mutta ei ole riippuvainen esimerkiksi sementtimäärästä. Vertaamalla tätä arvoa vastaavalla sideaineella valmistettuun referenssiaineistoon voitaisiin arvioida kovettuneen betonin vesi-sementtisuhdetta. Kuvassa 6 on esitetty yhdellä sideaineella valmistettujen testibetonien vedenimun vastusluvun riippuvuus betonin vesi-sementtisuhteesta.. Tuloksien perusteella laskettu eksponentiaalinen käyrä noudattaa aikaisempia kirjallisuudessa muodostettuja riippuvaisuuskäyriä. Käyrän perusteella vastustusluku nousee pienillä vesi-sementtisuhteilla ja alenee, mitä suuremmaksi vesi-sementtisuhde kasvaa. Koska koesarja oli kuitenkin hyvin rajallinen, tarkemman käyrän piirtämiseksi vaadittaisiin kattavampi koesarja, joka sisältäisi kokeita useammalla vesi-sementtisuhteella. Lisäksi kokeita tulisi tehdä eri sideaineyhdistelmillä. Kuvasta 6 havaitaan, että betonin ilmamäärällä on vain hyvin pieni vaikutus mitattuun vastuslukuun. Betonien puristuslujuudet vaihtelivat voimakkaasti riippuen betonin ilmamäärästä (kuva 1). Kapillaarihuokoisuuteen ja siten vedenimun vastuslukuun ilmamäärällä ei kuitenkaan ollut juurikaan vaikutusta. Testimenetelmän alussa tapahtuva kuivatus saattaa aiheuttaa koekappaleisiin mikrohalkeamia, jotka saattavat vaikuttaa imuvastustuskyvyn heikkenemiseen. Siten riippuvuussuhteet ovat riippuvaisia kuivatuslämpötilasta. Johtopäätökset Vesi-sementtisuhde on betonin tärkein ominaisuus, mutta tämä suhde saattaa vaihdella valmistuksen aikana monista eri syistä. Erityisesti hienon kiviaineksen virheellinen kosteuspitoisuus aiheuttaa muutoksia vesi-sementtisuhteessa. Nykyisellään toteutunut vesi-sementtisuhde arvioidaan punnittujen raaka-aineiden avulla sekä lisäksi kiviaineksen mukana tulleesta keskimääräisestä arviosta. Tämä arvio saattaa olla epätarkka, koska esi\n6 siin pienentää merkittävästi betonissa olevaa hajontaa. Työn johtopäätelmänä voidaan esittää, että raaka-aineiden kosteudenmittaus automaattisesti ennen sekoittamista mahdollistaa tarkimman arvion betonin todellisesta vesi-sementtisuhteesta. Jos betonin notkeudessa havaitaan merkittäviä muutoksia, olisi syytä mitata betonin vesi-sementtisuhde uudelleen työssä kokeiltuja testausmenetelmiä käyttäen. Sekoittimeen asennettavilla kosteusantureilla voidaan lisäksi muun muassa optimoida betonin sekoitusaikaa. Huokostettua betonia tehdessä on kuitenkin tuotava riittävä määrä energiaa stabiilin huokosrakenteen takaamiseksi. Yhdistämällä muista automaattisista mittauslaitteista syntyvää dataa voitaisiin myös pienentää betonituotannossa luonnostaan olevaa hajontaa. Kontrolliohjauksen avulla jo sekoittimessa voitaisiin tehdä tarvittavat muutokset, jotta asetettuihin tavoitteisiin päästäisiin mahdollisimman usein tai ainakin mahdollisimman lähelle. Kirjallisuus: 1. Punkki, J. & Ojala, T. Vesi-sementtisuhde 100 vuotta. Betoni 1/2018. s Abstract Water-cement ratio (w/c ratio) is an important factor affecting quality of the concrete, which has motivated engineers to do research on determining the w/c-ratio. The traditional way to estimate the w/c-ratio is to determine cement and water contents from mix design and batch report. The estimated water amounts from weighing can be inaccurate since other factors affect the realized water content such as moisture in the aggregates. In this thesis other methods are investigated to determine the w/c-ratio of fresh and hardened concrete. Three methods were exploited to determine w/c ratio of fresh concrete and one method for the hardened concrete. The methods utilized in the fresh concrete were Hydro-mix, SONO-WZ and drying in microwave oven. Capillary suction method is used for the hardened concrete. Based on the result, Hydro-mix shows moisture content in the real-mixing time and it shows good results with higher air content. SONO-WZ is a portable measuring device it shows good results with higher w/c-ratio and concrete with the air content in the range of 2 to 7 percent. SONO-WZ is not a suitable device for higher air contents because the air gaps in the high air content concrete affect the flow of dielectric current. Drying in microwave oven shows reliable results. The results are slightly smaller than the actual w/c-ratio because there is still some moisture left in the sample. Digitalization measurement system plays an important role in modernizing the quality control of concrete. It is beneficial to measure the workability, moisture content and air content of concrete in all phases of concrete production. These measurement technologies measure the properties of concrete in real-time with minimal effort and less supervision. About the author: Ammad Tauqir is civil engineer, born in Pakistan. He got his bachelors from Kaunas University of technology in Civil engineering. He is now a master student in Aalto University in Building Technology program. Contact Information: Phone:\nErikoislujan kuitubetonin kehittäminen Diplomityö Aalto-yliopistossa\nDiplomityö Aalto-yliopistossa Adnan Syed Diplomi-insinööri Rakennesuunnittelija adnan.syed@sweco.fi Jouni Punkki Professori (POP) Betonitekniikka Rakennustekniikan laitos, Aalto-yliopisto jouni.punkki@aalto.fi\nKapasitiivisten kosteusantureiden käyttäytyminen betoniseinien kuivumisen seurannassa Laatija: Tuomas Raunima, TTY\n9 KAPASITIIVISTEN KOSTEUSANTUREIDEN KÄYTTÄYTYMINEN BETONISEINIEN KUIVUMISEN SEURANNASSA COMBI tuloskortin esittely 24.1.2019 Tuomas Raunima, tutkimusapulainen, TkK, Tampereen yliopisto 9 2 Sisällys Tausta\nRakennusfysikaaliset kosteusominaisuudet Laboratoriomittausten kehittäminen Laatija: Olli Tuominen, TTY\n24.1.2019 RAKENNUSFYSIKAALISET KOSTEUSOMINAISUUDET Laboratoriomittausten kehittäminen Olli Tuominen, Tampereen teknillinen yliopisto 24.1.2019 2 Sisällys RAKENNUSFYSIKAALISET KOSTEUSOMINAISUUDET Laboratoriomittausten\nTESTIRAPORTTI AURINKOPANEELIEN TARKASTUSMITTAUKSET SCANOFFICE OY Soleras Asko Rasinkoski\nTESTIRAPORTTI AURINKOPANEELIEN TARKASTUSMITTAUKSET SCANOFFICE OY 22.05.2019 Soleras Asko Rasinkoski...1 / 8... TAUSTAA Testissä mitattiin nimellistehot ja otettiin elektroluminenssikuvat Canadian Solar


Pääsiäismuna julistaa Kristuksen ylösnousemusta – Simeon ja Hanna\n”Kristus on noussut kuolleista”, kerrotaan Magdalan Marian sanoneen keisari Tiberius Caesarille (vv. 14-22) päivällispöydässä. Keisari vastasi Marialle halveksivaan sävyyn, ettei kukaan voi nousta kuolleista, kuten ei hänen kädessään oleva kananmunakaan voi muuttua punaiseksi. Samalla aivan välittömästi kananmuna muuttui punaiseksi.\nMaria oli perimätiedon mukaan varakkaasta suvusta ja näkyvä hahmo ”Jeesus Nasaretilaisen lahkossa”. Tiberius oli utelias paitsi lahkosta myös Mariasta. Hän oli ensimmäinen, jolle ylösnoussut Kristus ilmestyi; ensimmäinen, jolle Vapahtaja pääsiäisaamun hämärässä puhui. Raamatun tutkijat ovat välillä leimanneet hänet jopa prostituoiduksi tai Jeesuksen rakastajattareksi. Mirhantuojanaisiin kuulunut Magdalan Maria oli kiistatta keskeinen ja läheinen Jeesukselle opetuslapsiensa joukossa. Pyhä apostolienvertainen, mirhankantaja Maria oli kotoisin Magdalasta, pienestä galilealaisesta kylästä Kapernaumin läheltä.\nJuutalaiseen pääsiäiseen kuuluvat kovaksikeitetyt munat uuden elämän symbolina, ja heidän arvellaan omaksuneen perinteen roomalaisten kevätjuhlista. Lisäksi oli tapana lahjoittaa kananmuna ystävälle ja hyväntekijälle vuoden ensimmäisenä päivänä sekä syntymäpäivänä.\n(Kuva/photo: Kreikan kirkko)\nKananmuna sopii hyvin Kristuksen ylösnousemuksen symboliksi: päältäpäin se on eloton ja kylmä, mutta kätkee elämän sisäänsä. Munasta kuoriutuva poikanen kuvaa ylösnoussutta Jeesusta ja munankuoret kuvaavat tyhjää hautaa.\nPääsiäismunassa voi olla kirjaimet XB (Христос Воскресe) tai XA (Χριστός ανέστη). Alkukirjaimet kirkkoslaavin tai kreikan kielen sanoista ”Kristus on ylösnoussut”.\nKristilliseen pääsiäisen viettoon kananmunat vakiintuivat ja ensimmäiset kirjalliset merkinnät pääsiäismunien antamisesta ovat 900-luvulta. Thessalonikan lähistöllä sijaitsevan pyhän Anastasioksen luostarin kirjastossa on käsikirjoitus, jossa kuvataan jumalanpalvelusjärjestystä ja siihen liitettyä rukousta juuston ja kananmunien siunaamiseksi. Käsikirjoituksissa on mainittu, että igumeni antoi pääsiäisyönä munkeille tervehdyksenä maalatut kananmunat.\nPääsiäismuna julistaa juhlan riemua: Kristus nousi kuolleista!\nPääsiäismunien koristelusta kristilliseen käyttöön on tietoja 1200-luvulta muun muassa Kreikassa ja Venäjällä. Venäjällä tiedetään 1700-1800 -luvuilla pääsiäismunien kuuluneen laajalti ortodoksisen kirkon pääsiäisen viettoon. Tsaariperhe saattoi lahjoittaa yhtenä ainoana pääsiäisenä jopa 40 000 koristeellista pääsiäismunaa alaisilleen ja vierailleen. 1600-luvulla alettiin lännessä valmistaa lasi- ja posliinimunia ja myöhemmin maalattuja munia. Pääsiäismunien maalaamisesta kehittyi hiljalleen oma kansantaiteen lajinsa.\n(Kuva/photo: lidenz.ru )\nLäntiseen Suomeen pääsiäismunat tulivat vasta venäläisten mukana 1800-luvulla, ja perinteen tunsivat alkuun vain säätyläiset. Sitä ennen pääsiäismunat kuuluivat itäisessä Suomessa ortodoksien juhlintaan. Perinteisesti munat on värjätty sipulinkuorilla tai punajuurilla.\nKuvassa setukaisten pääsiäispäivän kyläjuhlassa jaettavia sipulinkuorilla värjättyjä pääsiäismunia.\nItse koristellun pääsiäismunan voi antaa pääsiäistervehdykseksi ystävälle ja julistaa Kristuksen ylösnousemusta. Pääsiäismunan voi myös säilyttää. Kuivassa paikassa ehjän kananmunan sisus kuivuu parissa vuodessa herneen kokoiseksi kuivaksi muruksi. Itse olen säilyttänyt joitakin kirkkomunia samoin kuin kummitytön ja tyttäreni poikien maalaamia pääsiäismunia. Munia on kuitenkin käsiteltävä varoen: särkyessään ne pamahtavat kuuluvasti ja niistä lähtevä haju ei ole miellyttävä!\nIsä Kalevi Kasala siunaa pyhitetyllä vedellä vihmoen kirkossa jaettavat pääsiäismunat ja kirkkokansan siunattavaksi tuoduot ruuat.\nOrtodoksisessa kirkossa pääsiäispalveluksen päätyttyä kirkkokansalle tervehdyksenä annettavat pääsiäismunat siunataan liturgian lopussa. Munien kanssa siunataan muutkin kirkkoon siunattaviksi tuodut pääsiäisruuat, esimerkiksi kulitsat ja pashat. Pappi vihmoo ne pyhitetyllä vedellä lukien tätä tarkoitusta varten tehdyn rukouksen:\nKuvassa punaisia kirkkomunia ja venäläinen puumuna.\nKun pääsiäisyön jumalanpalveluksen päätteeksi pappi antaa siunatun punaisen pääsiäismunan ja sanoo Magdalan Marian tavoin: ”Kristus nousi kuolleista”, niin emme ole kuin keisari Tiberius vaan Jeesus Nasaretilaisen seuraajina vastaamme: ”Totisesti nousi”.\nPosted in ArtikkeliTagged Herran pääsiäinen, Kristuksen ylösnouseminen, pääsiäismuna\nEdellinen Minkä te teette yhdelle minun vähimmistä veljistäni\nSeuraava ”Se on täytetty” (Joh. 19:30)


Ukrainan kriisin uhrit tarvitsevat pikaista apua - Säästöpankki\nUkrainan kriisin uhrit tarvitsevat apua\nUkrainan kriisin uhrit tarvitsevat pikaista apua\nSäästöpankkiryhmä on lahjoittanut 10 000 € Punaisen Ristin Katastrofirahastoon ja 10 000 € UNICEFin Ukrainan keräykseen.\nPunainen Risti toimittaa vettä, ruokaa, suojaa ja terveyspalveluita. Se auttaa myös kadonneiden etsinnässä.\nUNICEF yhteistyökumppaneineen suojelee lapsen oikeuksia terveyteen, koulutukseen, suojeluun, veteen, sanitaatioon ja hygieniaan konfliktin molemmilla puolilla.\nMyös sinä voit auttaa Ukrainan kriisissä. Noudathan kuitenkin varovaisuutta lahjoituksia tehdessäsi, sillä huijarit saattavat pyrkiä käyttämään ihmisten auttamisen halua hyväksi. Lahjoituksia kannattaa tehdä tunnettujen järjestöjen kautta ja mielellään Suomessa toimiville organisaatioille.


Tonttini länsireunan kivimuurin vierellä on monenlaista kasvia. Esikkoja siinä on luonnostaan ja vuokkoja minun istuttamanani. Alempana kohti kompostikehikoita kasvaa pari ruusuherukkaa, ne ovat jo nuppuvaiheessa hurmaavan punaiset. Ne ovat viihtyneet tässä erinomaisesti ja kasvaneet tuuheiksi.\nViereistä porttia koristamaan olen istuttanut köynnöskuusaman ja William Morris -ruusun. Laitoin sen tyvelle talvisuojaksi vanhan reikäisen lampaantaljan, mutta ruusu on täysin elossa taljan yläpuolellakin, joten suojaa ei varmaan olisi tarvittukaan. Parempi silti varautua hyvin. Lisäksi pikkulinnut ovat saaneet nokittua taljasta talvipesän täytettä.\nWilliam Morris on David Austinin jalostamia ruusuja, eikä ole varsinaisesti köynnösruusu, vaan pitkäoksainen, kaareutuva ja siten hyvin köynnökseksi sopiva. Raja köynnös- ja pensasruusun välillä onkin häilyvä, eihän mikään ruusu ole varsinaisesti köynnös. Köynnöskäyttö riippuu versojen pituudesta.\nRuususta ylöspäin rinteessä kukkivat 'King of the Striped' -kevätsahramit.\nAlempana rinteessä ovat yhtä ihanat mutta aivan eri tyyppiset armeniansahramit.\nRitarinkannusten aikaisuus hämmästyttää, sieltä ne jo tulevat! Taimilaput tuppaavat lähtemään talven mittaan liikkeelle, mutta yritän pitää niitä ensimmäiset pari vuotta taimien edessä, jotta en tule tuhonneeksi taimea istuttaessani jotakin muuta. Tämä lappu onkin noussut oikein näkyvästi tuohon lehtitupsun eteen.\nMuotopuutarhassa kukkivat vaaleanpunaiset pikkusinililjat täyttä häkää, ja tämä vuokko-esikkopuutarhan pieni sininen rypäs on kerrankin lähes samanaikainen. Tässä on enemmän varjoa ja yleensä tämä on paljon myöhäisempi. Nyt ei tarvinnut odottaa lumen sulamista ensin.\nSitten pieni tarhajouluruusukatsaus. Vielä ylempänä rinteessä, esikkopellon takana, kohoaa yhden siementaimen tumma silhuetti kirsikkapuun tyvellä.\nSe on tämän värinen. Todella hyvä väri!\nTismalleen emonsa sävyinen.\nEsikkopellon (joka on noin kuusi neliömetriä) toisella laidalla kasvaa järkyttävän mahtavan värinen tarhajouluruusu. Tämän takia nämä täytyy ehdottomasti hankkia kukkivina, ellei myyjällä sitten ole tiedossa, minkä värinen kukasta tulee. Juuri nyt hyvinvarustetuissa kukkakaupoissa onkin tarhajouluruusuja rullakkokaupalla.\nSiinä lähellä pistelee kevätkello parastaan. Tätä voisikin joskus jakaa tuonne mustanpuhuvan jouluruusun viereen, tulisi hyvä kontrasti.\nKun nyt samoilla huudeilla ollaan, siirrytään huussin toiselle puolelle, jossa pystykiurunkannus 'Beth Evans' alkaa kukkia.\nRauhallista pyhää ja hyvää kesäaikaa!\nTunnisteet: corydalis , crocus , delphinium , helleborus , leucojum , ribes , scilla , vuokko-esikkopuutarha\nIntianminttu 29 March 2020 at 12:33\nUpeita jouluruusuja! Pystytkö pitämään ne ilman suojausta? Meillä mökillä jouluruusut joutuvat peurojen/rusakoiden hampaisiin heti, jos verkkoa ei ole suojana. Itselläni tosin ei ole kuin kaksi hengissä olevaa jouluruusua, eivät jostain syystä niin kovin hyvin viihdy, mutta toisessa nyt jo yksi kukkavana, joten eilen juuri varmistelin, että verkko pysyy paikoillaan, vaikka sitä joku yrittäisi tuuppia. Meillä mökillä on luontainen kanta pystykiurunkannuksia ja bongasin myös ekat nuput eilen. Mukavaa sunnuntaita sinne, Saila ja kisut!\nSaila 29 March 2020 at 20:28\nKyllä jouluruusut täälläkin syödään. Tuolla huussin takana ne saavat olla yllättävän rauhassa - luulen, että huussi toimii hajukarkotteena. Korkeat lehdet syödään talven mittaan, mutta kukkavarsia todella harvoin. Sen sijaan toisaalla kasvavat vaaleajouluruusut syödään kokonaan, elleivät ole verkon sisällä.\nToivottavasti näet jouluruususi kukat - pitkän talven jälkeen on raivostuttavaa, kun odottaa kukkia ja sitten joku popsii ne.\nKiitos, mukavaa sunnuntaita sullekin!\nMinna 29 March 2020 at 13:51\nOllaan kyllä nyt aika samoissa kukinnan vaiheissa menossa. Lumen vaikutus on suuri joten nyt kun sitä ei ole ollut on jännä vertailla eroja.\nSaila 30 March 2020 at 09:17\nLumen vaikutus on nyt sellainen, että tällä pihalla on noin 7 cm:n lumikerros :-D\nSirkku 29 March 2020 at 14:26\nJouluruusut ovat omalla halutuimpien listalla aika korkealla - etenkin punaiset. Sinulla ovatkin upeat taimikot hyvällä alulla! Voi, kun ei enää olisi luvassa noita yöpakkasia, nyt tuntuu, että on yhtä ja toista suojattavaa. Hienoa, ettei William Morris ole moksiskaan kylmästä!\nSaila 30 March 2020 at 09:18\nKyllä öisin on pakkasta, mutta vähänpä se näyttää kasveja vaivaavan. Viikko sitten oli jopa -7,5, mutta tänään vasta talviselta näyttääkin, maisema on valkoinen. Silti pakkasta ei ollut viime yönä ja nytkään kuin -3. Eiköhän kasvit tästä selviä ihan hyvin.\nPäivi - Kottikärryn kääntöpiiri 29 March 2020 at 14:35\nKiitos pihakierroksesta, kaikkea kaunista ja ihanaa taas nähtävissä! Minä vielä odottelen, että näkisin muutakin kuin lumikellot ja sinivuokot.\nSaila 30 March 2020 at 09:46\nNyt ei olekaan nähtävissä noista kukista lähes mitään, yöllä tuli lunta niin paljon ettei koko talvena ole ollut :-D Ihan virkistävää vaihtelua, kunhan se ei jää - iltapäivällä ehkä jo sulaa, tai viimeistään huomenna. Tämän pituisen talven kyllä kestää, ja sitten taas jatkuu kukkakevät. Sinivuokoissa ollaankin tasoissa, täälläkin ne ovat vasta juuri aloittaneet.\nSesse 29 March 2020 at 17:25\nSamoin sinulle Saila <3\nKiitos Sesse ♥\nKukkaiselämää 29 March 2020 at 18:31\nSiellä onkin jo melkein kesä kasvien määrästä päätellen. Mukavaa sunnuntai-iltaa!\nSaila 30 March 2020 at 09:47\nHih, tänä aamuna sai herätä talveen, kaikki on valkoista!\nKiitos, hyvää uutta viikkoa sinulle!\npioni 29 March 2020 at 19:31\nVau mikä kaunotar tuo tosi tumma jouluruusu!\nMullakin jouluruusut on nupulla, myös viime kesänä Vesalta ostettu luumun värinen 💜\nSaila 30 March 2020 at 09:48\nOi, se Luua plum on upea! Useammin näkyy näitä viininpunaisia, mutta tuollaisen ihan mustanpuhuvat tai se luumu ovat harvinaisempia.\nOravanpesän Kati 29 March 2020 at 21:08\nPitää ehdottomasti ottaa syksyn istutuslistalla erilaisia sahrameita, nehän ovat aivat ihania ja tähän aikaan vuodesta hyvin tarpeellisia.\nNe ovat niin ihanan ilostuttavia! Ja väreissä riittää melko hyvin valinnanvaraa eri makuihin.\nIlona Winebridge 29 March 2020 at 21:55\n'Beth Evans' herkullisen värinen ja tosi aikaisin aloittamassa kukintaansa. eilen yritin kovin löytää jokiahteilta pystykiurunkannuksia, ei näkynyt edes alkuja viel.\nsahramisi ovat todella kauniita, multa löytyy vaan niitä taviksia, kauniita toki nekin ovat. kesäaikaan siirtyminen hivenen kismittää, toisaalta eipä siitä enää mitään haittaakaan ole, kun saa elää nyt täysin oman rytminsä mukaan.\nSaila 30 March 2020 at 10:05\nBeth tuntuu olevan aikaisempi kuin luonnon pystykiurunkannukset, sillä niitä on pihallani tuhansia, eikä yksikään vielä noin pitkällä, vaikka niitä on ihan talon kivijalan eteläpuolella superlämpimällä paikalla.\nKaikki sahramit ovat ihania, tavikset tai erikoiset!\nOnneksi nyt voi rauhassa herätä sitten kun siltä tuntuu.\nMinna / Hiidenkiven puutarhassa 30 March 2020 at 10:32\nIhania kukkia ja nuppuja silmäniloksi! Lupaavan värinen nuppu 'King of Striped' -sahramissa. Voi mahtava noita tummia jouluruusujasi! Mistähän minä täältä päin löytäisin sellaisen hyvinvarustellun kukkakaupan, missä olisi edes jouluruusuja rullakkokaupalla? :D Lisää kukka- ja nuppukuvia kiitos! :) Aurinkoista viikkoa!\nSaila 30 March 2020 at 12:33\nNo voi, toivottavasti joku myy ihania jouluruusuja sielläkin!\nKukka- ja nuppukuvat ovat nyt hieman kortilla, kun yöllä tuli niin paljon lunta, että jopa nuo jouluruusujen kukkavarret ovat peitossa. Tai sitten ne on syöty, mutta ei näy kuin valkoiset kumpareet.\nKatja 30 March 2020 at 19:14\nOnpa ruusuherukka kaunis tähän vuodenaikaan, sehän on heti mentävä katsomaan miltä omat pensaat näyttää. Muistin suojata ne hyvin tänä vuonna eikä jänikset ole syöneet niitä yhtään. Samalla tuli himo saada jouluruusuja lisää, ehkä on mentävä kukkakauppaan vaikka nyt ei pitäisikään. Mutta jos käy työmatkalla nopeasti ja huikkaa ostokset oven takaa :)\nSaila 30 March 2020 at 19:47\nSiinä on ihana ruusunväri heti, kun nuput vähänkin alkavat ilmestyä. Hyvä, että suojasit. Täällä niitä ei jostain ihmeen syystä syödä, lamo- ja mustaherukoita kyllä latvotaan ahkerasti. Itse asiassa lamoherukkani kuolivat, kun ne syötiin niin perusteellisesti.\nToivottavasti jouluruusuja löytyy, kauniita sellaisia - ja pystyt shoppailemaan turvallisesti!


Viimeisiä työvuoroja ennen jouluaaton suurta lähtölaskentaa vietellään. Vuokratontuilla päättyy tänään työsopimukset ja Tonttu Tomera kiertää yhdessä HR-Tontun kanssa työpisteitä läpi.\n“Laitoin eilen kaikille Vastuu Tontuille viestiä, että tänään tulee olla Vuokratonttujen arvioinnit valmiina. Osa Vuokratontuista saa työtodistuksen mukaansa, ja lopuille tulostellaan postiin ne”. Tonttu Tomera sanoo. HR-tonttu tutkii listaansa, ja varmistaa “Olikohan näille Vuokratontuille jo ne omat pohjat sinne Tuntinettiin viety?” “Mikäs niissä on muuttunut?” Tomera vastaa ihmeissään. “Muistelin, että siellä jotain kohtaa muutettiin, mutta minä tarkistan ne kun olemme takaisin Palkkatoimistolla”, HR-Tonttu tuumaa.\nVastuu Tonttu on vastassa Tonttu Tomeraa ja HR-Tonttua Lahjapajalla. “Tässä on jo nämä päättyneiden tonttujen arvioinnit” hän ojentaa listan HR-Tontulle. “Täytyy kyllä sanoa, että tänä vuonna on ahkerat tontut olleet apuna”. HR-Tonttu tarkistaa nimet ja arvioinnit, kaikki kunnossa listan osalta. “Loput voitkin laittaa meille Palkkatoimistoon sähköpostilla!” “Taidan kuitenkin tuolla faxilla laittaa, kuulette kun tulee perille”, Vastuu Tonttu virnistää. Tonttu Tomeraa naurattaa “Sitä ei voi olla kuulematta, pirisee ja pärisee siihen malliin isosti!”\nHuopikkaat viuhuen tontut jatkavat matkaansa toisiin työpisteisiin, ja iltapäivästä HR-tonttu tarkistaa niin työaikakirjaukset kuin työtodistusten tulostukset. Postikonttorin Postitonttu lupasi lähettää kaikki loput todistukset joulun jälkeen, ja HR-Tonttu vielä kuittaa kaikille kiitokset yhteissähköpostilla.\nKun päivän kiireet on saatu purettua, HR-Tonttu huokaisee “Se on Tonttu Tomera nyt ensi vuoteen Vuokratonttujen osalta, vähän niin kuin kaiken muunkin.. Nopeasti on mennyt aika!” “Niin on, älä muuta sano! Vieläkin tuntuu, että on sen sata asiaa jäljellä, mutta loppujen lopuksi hyvin on aikataulu pitänyt,” Tomera puhisee.\nNiin Palkkatoimiston tontut siirtyvät illalliselle puhtia saadakseen, ensi yö olisi se kiireisin…\nTunnisteet: #tuntinetti #työtodistus