HUOMIOITAVAA: Tämä tiedosto on Eduskunnan tietopalvelun vihreälle eduskuntaryhmälle tuottama mikrosimulaatio perustulosta. Sen pohjalta Vihreät laati - PDF\nDownload "HUOMIOITAVAA: Tämä tiedosto on Eduskunnan tietopalvelun vihreälle eduskuntaryhmälle tuottama mikrosimulaatio perustulosta. Sen pohjalta Vihreät laati"\n1 HUOMIOITAVAA: Tämä tiedosto on Eduskunnan tietopalvelun vihreälle eduskuntaryhmälle tuottama mikrosimulaatio perustulosta. Sen pohjalta Vihreät laati oman perustulomallinsa. Vihreiden oma malli poikkeaa tästä analyysistä. Eduskunnan tietopalvelun analyysissä on osin eri luvut kuin lopullisessa Vihreiden mallissa. Vihreiden mallissa mm. työn verotusta on kevennetty laskemalla ansiotuloprosenttia ja ottamalla mukaan ansiotulovähennys. Lisäksi mallissa on tehty muutoksia ympäristölle haitallisiin tukiin ja kiinteistöverotukseen. Vihreiden perustulomallin (2014) kokonaisuudessaan löydät täältä:\n2 Eduskunta Sisäinen tietopalvelu Olli Kannas Olli Kärkkäinen Muistio PERUSTULOMALLIN ANALYYSI Sisällys 1 Johdanto Laskelmien toteutustapa Mikrosimulointimalli Perustulomalli ja sen oletukset Tulokset Vaikutukset verotuloihin ja sosiaaliturvamenoihin Vaikutukset tulonjakoon Mallin voittajat ja häviäjät Esimerkkilaskelmia Perustulo ja työnteon kannustimet Perustulon vaikutus työnteon kannustimiin esimerkkihenkilöillä Perustulon vaikutus keskimääräisiin työllistymisveroasteisiin Vaihtoehtoja työnteon kannustinten parantamiseksi perustulomallissa Yhteenveto Lähteet Liitteet Liite A: Ansiosidonnaista sosiaaliturvaa saavien tulojen muutos eri vakuutuspalkoilla Liite B: Työllistymisveroasteiden jakauma nykyjärjestelmässä ja perustulomallissa... 38\n3 2 (39) 1 Johdanto Tämä selvitys on tehty Vihreän eduskuntaryhmän toimeksiannosta. Selvityksen alkuperäisenä tavoitteena oli tasapainottaa tarkasteltava perustulomalli etsimällä tuloveroasteet, joilla reformi olisi kustannusneutraali. Tämän muistion tavoitteena on antaa mahdollisimman kattava kuva tarkastellun perustulomallin vaikutuksista julkiseen talouteen ja kotitalouksiin. Raportin taustalaskelmat on toteutettu Eduskunnan sisäisessä tietopalvelussa samankaltaisilla menetelmillä kuin aikaisemmissa perustulomallinnuksissa (esim. Honkanen 2007, 2012). Laskelmat on tehty SISUmikrosimulointimallin avulla, joka perustuu hyvin laajaan ja yksityiskohtaiseen rekisteriaineistoon suomalaisten kotitalouksien tuloista. Mikrosimuloinnin avulla on mahdollista tarkastella vero- ja sosiaaliturvareformien vaikutuksia sekä julkisen talouden että yksittäisten kotitalouksien tasolla. Perustulo on hyvin laaja vero- ja sosiaaliturvajärjestelmän reformi, jonka tarkan muodon määritteleminen vaatii monia päätöksiä siitä, mitä osia nykyjärjestelmästä säilytettäisiin ja mitkä korvattaisiin perustulolla. Tässä muistiossa pyritään tuomaan mahdollisimman selkeästi esille laskelmien oletukset ja perustulomallin yksityiskohdat. Tässä muistiossa käydään läpi perustulomallin vaikutuksia kolmesta toisiaan täydentävästä näkökulmasta, jotta perustulon vaikutuksista annettaisiin kattava kuva. Näistä ensimmäinen on reformin vaikutus julkiseen talouteen, eli mitä tapahtuu verotuloille ja sosiaaliturvamenoille. Toinen näkökulma on reformin vaikutus tuloeroihin, eli kuinka reformin vaikutukset jakautuvat eri tulotasoille. Kolmas näkökulma vero- ja sosiaaliturvareformeihin on niiden vaikutukset työnteon kannustimiin. Nämä kolme tarkastelunäkökulmaa ovat useimmiten tasapainossa, eli kaikkia kolmea ei voi parantaa samanaikaisesti. Esimerkiksi työnteon kannustimia voidaan parantaa keventämällä pienituloisten verotusta, jolloin myös tulonjako tasaantuu. Tämä kuitenkin heikentää julkista taloutta pienentämällä verotuloja. Tuloeroja voidaan kaventaa samanaikaisesti verotulojen lisäämisen kanssa kiristämällä suurituloisten verotusta, mutta tämä heikentää työnteon kannustimia. Työnteon kannustimia ja julkista taloutta voidaan puolestaan samanaikaisesti parantaa leikkaamalla sosiaaliturvaa, mutta silloin tuloerot kasvavat. Perustulon vaikutuksia tarkastellaan tässä muistiossa sekä aineistopohjaisesti makrotasolla laskettuna että yksittäisten esimerkkitalouksien avulla. Esimerkkilaskelmat auttavat havainnollistamaan perustulon vaikutuksia yksittäisen kotitalouden näkökulmasta kun taas aineistopohjaisilla laskelmilla voidaan tarkastella keskimääräisiä muutoksia koko väestön tasolla. Tämä muistio rakentuu seuraavasti. Luvussa 2 käydään läpi laskelmien toteutustapa ja tarkasteltavan perustulomallin yksityiskohdat. Luvussa 3 esitetään perustulon vaikutuksia julkiseen talouteen ja tulonjakoon. Tämän lisäksi luvussa käsitellään perustulomallin voittajia ja häviäjiä sekä tarkastellaan perustulon vaikutuksia esimerkkitalouksien tulonmuodostukseen. Luku 4 keskittyy perustulon kannustinvaikutuksiin. Luvun aluksi esitetään, kuinka perustulo vaikuttaisi esimerkkitalouksien työnteon kannustimiin. Työllistymisen kannustimia tarkastellaan esimerkkilaskelmien lisäksi laskemalla mikrosimulointiaineiston avulla perustulon vaikutus keskimääräisiin työllistymisveroasteisiin ja työttömyysloukkuihin. Luvun lopuksi keskustellaan mahdollisista keinoista, joilla työnteon kannustimia voitaisiin perustulomallissa parantaa. Luku 5 sisältää yhteenvedon ja keskustelua laskelmien rajoitteista.\n4 3 (39) 2 Laskelmien toteutustapa 2.1 Mikrosimulointimalli Muistiossa esitetyt laskelmat perustulon vaikutuksista sekä yksittäisten esimerkkitalouksien taloudelliseen asemaan että koko väestöön perustuvat mikrosimulointimallinnukseen. Mikrosimulointi on yleisesti käytetty menetelmä tulonsiirtojärjestelmään tehtävien lakimuutosten vaikutusten arviointiin. Malleja käytetään muun muassa julkisen sektorin tulojen ja menojen arvioimiseen, eri väestöryhmien taloudellisen aseman tarkasteluun sekä tuloerojen ja kannustinvaikutusten tutkimiseen. Muun muassa hallituksen esitykset henkilöverojärjestelmään tehtävistä lakimuutoksista sisältävät lähes poikkeuksetta mikrosimulointimalleilla laskettuja vaikutusarvioita valtion talouteen ja tuloeroihin. Laajempia mikrosimulointimenetelmään perustuvia laskelmia ovat viime aikoina tehneet mm. Kärkkäinen (2011), Laitila & Viitamäki (2009), Honkanen & Tervola (2014) ja Kotamäki (2014). Perustuloreformeihin liittyviä mallinnuksia on aikaisemmin Suomessa tehnyt mm. Honkanen (2007, 2012). Mikrosimulointimalleissa lainsäädäntö on ohjelmoitu kaavoiksi, joita sovelletaan koko väestöä edustavaan otosaineistoon. Malli mahdollistaa lainsäädännön muuttamisen halutulla tavalla, jonka jälkeen verot ja sosiaaliturvaetuudet voidaan laskea otosaineiston henkilöille ja kotitalouksille uudestaan. Saatuja tuloksia voidaan edelleen verrata simuloituun nykytilanteeseen, jolloin saadaan arvio tehtyjen muutosten vaikutuksista otoshenkilöiden käytettävissä oleviin tuloihin. Tulonsiirtojen keskinäisten riippuvuuksien takia mikrosimulointimallilla joka ottaa huomioon verotuksen ja sosiaaliturvan sisäiset ja niiden väliset kytkökset saadaan tarkemmat arviot perustulomallissa syntyvistä rahavirroista. Laskelmissa on käytetty uutta Tilastokeskuksen ja Kansaneläkelaitoksen ylläpitämää SISUmikrosimulointimallia 1. Malli on laajasti käytössä muun muassa ministeriöissä, etujärjestöissä, tutkimuslaitoksissa ja eduskunnassa. SISU-malli on lähtökohtaisesti staattinen mikrosimulointimalli eli siinä ei huomioida lakireformien johdosta mahdollisesti aiheutuvia käyttäytymisvaikutuksia. Näin ollen henkilöiden ei oleteta staattisessa laskelmassa reagoivan esimerkiksi verotuksessa tapahtuviin muutoksiin. Staattinen simulointimalli sopiikin lähinnä eri politiikkavaihtoehtojen välittömien vaikutusten arviointiin. Koska perustulomalli muuttaa laajasti koko sosiaaliturva- ja verojärjestelmää, on oletettavaa, että myös kansalaisten käyttäytyminen muuttuisi vaikuttaen esimerkiksi työn tarjonnan kautta tulonmuodostukseen. Perustulomalli olisi toteutuessaan niin suuri uudistus, että se väistämättä muuttaisi myös laajemmin talouden rakenteita. On selvää, että yksittäisen vuoden poikkileikkausaineistoon ja staattiseen asetelmaan pohjautuva malli ei ota tämän kaltaista dynamiikkaa huomioon. Tässä muistiossa on pyritty arvioimaan perustulomallin vaikutuksia myös työnteon kannustimiin, jotta reformin vaikutuksista erityisesti työn tarjontaan syntyisi aiempaa tarkempi kuva. Kannustinlaskelmia ei ole esitetty ainakaan vastaavassa laajuudessa aikaisemmissa perustulomallinnuksissa. Simulointimallissa on otettu huomioon seuraavat lainsäädäntölohkot: välittömät verot (tuloverotus) sairausvakuutuksen päivärahat ja vanhempainpäiväraha työttömyysturva kansaneläkkeet ja niihin liittyvät etuudet lasten kotihoidon tuki lapsilisät, äitiysavustus ja elatustuet opintoraha ja opintotuen asumislisä yleinen asumistuki eläkkeensaajien asumistuki toimeentulotuki 1 Tarkempi kuvaus SISU-mallista:\n5 4 (39) Laskelmissa käytetään vuoden 2014 väestöä edustavaa otosaineistoa. Kyseessä on SISUmikrosimulointimallin yhteyteen rakennettu rekisteripohjainen aineisto, joka sisältää noin asuntokunnan ja henkilön tietoja. Aineiston perusvuosi on 2011, jonka tiedot on ajantasaistettu edustamaan vuoden 2014 väestöä. Ajantasaistamisella tarkoitetaan perusvuoden tietojen saattamista kuluvan vuoden tasolle. Ajantasaistamisen tuloksena otoshenkilöiden ja -kotitalouksien tiedot on saatettu vastaamaan vuoden 2014 ennustettua tasoa paitsi yksilö- ja kotitaloustasolla, myös koko maan tasolle korotettuna. Ajantasaistuksessa otetaan huomioon muun muassa tulokehityksessä, lainsäädännössä ja väestörakenteessa tapahtuvat muutokset. Ajantasaistettu aineisto vuodelle 2014 on saatu valtiovarainministeriöstä. Käytetyt ennusteet perustuvat Tilastokeskuksen väestöennusteeseen ja valtiovarainministeriön talousennusteisiin.\n6 5 (39) 2.2 Perustulomalli ja sen oletukset Tutkimusasetelma ja lainsäädäntövuosi Laskelmat on toteutettu simuloimalla ensin nykytilannetta kuvaava laskelma (ilman perustuloa ja muita kyseiseen malliin liittyviä muutoksia), jonka jälkeen samalle otosväestölle simuloidaan alla esitetyn perustulomallin lainsäädännön mukaiset tiedot sosiaaliturvasta, veroista ja käytettävissä olevista tuloista. Tämän jälkeen simulointiajojen tuottamia tietoja verrataan keskenään. Lähtökohtaisesti laskelmassa sovelletaan vuoden 2014 lainsäädäntöä. Poikkeuksena on yleinen asumistuki, jonka osalta sovelletaan vuoden 2015 mukaista lainsäädäntöä (ns. SATA-komitean asumistukimalli) 2. Uuden asumistukimallin parametrit (perusomavastuu, hoitonormit, enimmäismenot jne.) ovat kuitenkin vuoden 2014 tasossa. Laskelmassa perustulomalli on tasapainotettu kustannusneutraaliksi, jolloin perustulo rahoitetaan tulonsiirtojärjestelmän sisältä. Perustulon suurta bruttokustannusta kompensoi nykyjärjestelmää korkeammat veroasteet sekä se, että perustulo korvaa huomattavan osan nykyisestä sosiaaliturvasta. Budjettitasapainoon johtavat veroasteet on asetettu tasolle, jolla kotitalouksien yhteenlasketut käytettävissä olevat tulot eivät muutu perustulomalliin siirryttäessä. Tämän vuoksi reformin nettokustannus on laskelmassa nolla 3. Perustulon taso Perustulon taso on mallissa 560 /kk. Perustulon tason perusteena on käytetty ensisijaisesti työttömien perusturvan tasoa. Nettomääräisesti (verojen jälkeen) peruspäiväraha ja työmarkkinatuki ilman korotusosia olivat vuoden 2014 tasolla noin 580 /kk keskimääräisellä kunnallisveroprosentilla laskettuna. Verotus Esitetyssä perustulomallissa ansio- ja pääomatuloverotus on eriytetty ja molemmissa sovelletaan omaa progressiivista veroasteikkoa. Taulukko 1: Mallin tasapainottavat veroasteet Ansiotulovero Pääomatulovero Verotettavan tulon raja Veroaste, % > 6720 < > Ansiotuloveroaste sisältää sekä valtion- että kunnallisverotuksen, mutta ei sosiaalivakuutusmaksuja (sairausvakuutuksen sairaanhoitomaksu, sairausvakuutuksen päivärahamaksu, työttömyysvakuutusmaksu, työeläkevakuutusmaksu), jotka huomioidaan erikseen nykyisen lainsäädännön mukaisesti. Kirkollisveroa ei katsota laskelmassa veroksi, jonka vuoksi sitä ei huomioida vertailutiedoissa. Osinkoverotus (veroasteita lukuun ottamatta) ja yleisradiovero säilyvät mallissa vuoden 2014 mukaisina. Perustulo oletetaan laskelmassa veronalaiseksi tuloksi. Koska verotettavan tulon alaraja on asetettu perustulon kanssa yhtä suureksi, perustuloa ei kuitenkaan veroteta. 2 Ks. HE 52/ Käytännössä nettokustannus ei ole tasan nolla, koska veroasteet on tasapainotettu 1 prosenttiyksikön tarkkuudella. Mallin tuottama käytettävissä olevien tulojen erotus on tasapainottavilla veroasteilla -54 miljoonaa euroa (ks. taulukko 2). Perustulomalli on siten hieman ylijäämäinen johtaen 54 miljoonan euron nettosäästöön.\n7 6 (39) Perustulomallissa säilytetään seuraavat verovähennykset: Opintolainan korkovähennys Kotitalousvähennys Tulonhankkimisvähennys Työmatkavähennys Sosiaalivakuutusmaksuvähennykset Ammattiyhdistysjäsenmaksuvähennys Alijäämähyvitys ja erityinen alijäämähyvitys Verovähennysten (kotitalousvähennys ja alijäämähyvitys) siirto-oikeus puolisoiden välillä säilytetään nykyisellään. Yleinen asumistuki Asumistuen lainsäädännön lähtökohtana on vuoden 2015 alusta voimaan tuleva uusi yleisen asumistuen malli (sisältäen asumistuen 300 euron suojaosuuden). Perustulomallissa asumistuen suojaosuutta korotetaan 600 euroon kuukaudessa. Muut perustulomallin oletukset Perustuloa maksetaan kaikille 18 vuotta täyttäneille (pl. eläkeläiset) Perustulomallissa eläkeläisillä säilytetään nykyinen lainsäädäntö sekä sosiaaliturvan että verotuksen osalta (pl. pääomatuloverotuksen korotus ja asuntolainojen korkojen vähennysoikeuden poisto). Eläkeläiseksi tulkitaan henkilö, jonka pääasiallinen toimeentulonlähde on ollut eläketulot vähintään yhtenä kuukautena vuodesta. Perustulomallissa alle 18-vuotiaisiin sovelletaan perustulomallin mukaista tulonsiirtojärjestelmää (ml. verotus). Perustulo korvaa täysin: o työmarkkinatuen perusosan o työttömyysturvan peruspäivärahan perusosan o vähimmäissairauspäivärahan o vähimmäisvanhempainpäivärahan o opintorahan ja opintotuen asumislisän Perustulo korvaa osittain ansiosidonnaiset etuudet (vain se osa, joka ylittää perustulon suuruuden, säilyy): o ansiosidonnainen työttömyyspäiväraha o ansiosidonnainen sairauspäiväraha o ansiosidonnainen vanhempainpäiväraha o kotihoidontuki pl. kuntalisät (hoitoraha, hoitolisä ja sisarkorotukset) Perustulo ei korvaa (etuudet säilyvät nykyisellään): o työmarkkinatuen korotusosat (lapsikorotukset, aktivointikorotukset) o työttömyysturvan peruspäivärahan korotusosat (lapsikorotukset, aktivointikorotukset) o (laskennallinen) opintolaina o kotihoidontuen kuntalisä o tuloista riippumattomia, verottomia tulonsiirtoja (mm. lapsilisä, elatustuki, vammaistuki, hoitotuki) Tarveharkintaisten verottomien tulonsiirtojen; asumistukien ja toimeentulotuen perusteet säilyvät ennallaan. Perustulo otetaan huomioon asumistuen ja toimeentulotuen tarveharkinnassa. Toimeentulotuen mallintamisessa ei oteta huomioon työttömyysturvan aktiiviajan korotusosien käsittelyä etuoikeutettuna tulona.\n8 7 (39) Koska rekisteriaineistossa ei ole tietoja päivähoitomaksuista, niitä ei simuloida eikä niitä huomioida toimeentulotuen laskennassa. Vaikutus toimeentulotuen tasoon on kuitenkin pieni. Muita huomioita Yleinen asumistuki ja toimeentulotuki lasketaan mikrosimulointimallissa kaikille niihin oikeutetuille kotitalouksille. Etuudet joudutaan simuloimaan käyttäen koko vuoden keskimääräisiä tuloja, maksettuja veroja ja asumiskustannuksia, koska kuukausitasolla näitä tietoja ei ole saatavilla. Lisäksi tiedot perherakenteesta perustuvat vuoden lopun tilanteeseen ja asumiskustannukset on imputoitu rekisteriaineistoon. Läheskään kaikista toimeentulotuen tarveharkintaan vaikuttavista tekijöistä ei ole myöskään tietoa käytettävässä aineistossa. Tulokset ovat epätarkkoja kyseisten mallien osalta, koska mm. vuoden aikana tapahtuneita vaihteluja oteta huomioon. Lisäksi erityisesti toimeentulotuen tulkintaa vaikeuttaa sen alikäyttö (kaikki tukeen oikeutetut eivät hae sitä). Lähinnä alikäytöstä johtuen simuloidun toimeentulotuen taso on laskelmassa selvästi suurempi kuin mitä se todellisuudessa on. Toimeentulotuen alikäyttö ja muut vääristymät etuuksien kohdentumisessa heijastuvat siten perustulolaskelmissa myös tukien muutoksiin ja edelleen tasapainottavaan veroasteeseen. Vääristävää vaikutusta tuloksiin voidaan pitää kuitenkin kokonaiskuvan kannalta marginaalisena. Perustulon ja nykyisen ansio- ja kansaneläkejärjestelmän yhteensovittaminen on ongelmallista. Tämä johtuu siitä, että esitetty perustulon taso alittaisi sekä brutto- että nettomääräisesti nykyisen vähimmäiseläkkeen (täysi takuueläke bruttona 743 /kk 4 ), jolloin pienituloisimpien eläkeläisten toimeentulo heikkenisi perustulomallin johdosta. Jos pienituloisten eläkeläisten toimeentulo haluttaisiin pitää vähintään ennallaan, tulisi perustulon tasoa nostaa, maksaa perustulo nykyisten eläkkeiden päälle tai kohdentaa eläkeläisille erillisiä verovähennyksiä. Nämä puolestaan olisivat ongelmallisia mallin rahoituksen kannalta. Lisäksi voidaan ajatella, että eläkeläisillä on jo nykyjärjestelmässä eräänlainen perustulo kansaneläkkeen, takuueläkkeen ja verotuksen eläketulovähennysten muodossa. SISU-mallissa ei ole myöskään mallinnettu ansioeläkejärjestelmää, joka osaltaan vaikeuttaisi perustulomallin sovittamista eläkeläisille. Toimeksiannon mukaisesti eläkeläisiin ei haluttu perustulomallissa kohdistuvan muutoksia, jonka vuoksi niille ei simuloida perustuloa eikä heihin kohdisteta muita merkittäviä lainsäädäntömuutoksia. Eläkeläisiä ei kuitenkaan rajattu laskelmassa pois aineistosta, koska se olisi muuttanut alkuperäisiä kotitalousrakenteita, mikä olisi vaikuttanut osaltaan (kotitalouden rakenteesta ja kokonaistuloista riippuvaisten) sosiaalietuuksien kohdentumiseen. Osassa kotitalouksia eläkeläinen tulonsaajana poistuisi kokonaan, aiheuttaen jäljelle jääneelle perheelle tarpeen toimeentulotukeen. Perherakenteiden muutosten johdosta toimeentulotuen määrä mallissa ei laskisi vaan kasvaisi, jos eläkeläiset rajattaisiin pois aineistosta. Yleiseen asumistukeen tällä ei olisi juurikaan merkitystä, koska pääosin eläkeläisperheet ovat eläkkeensaajien asumistuen piirissä. Eläkeläisten rajaaminen aineiston ulkopuolelle pienentäisi myös pääomatuloverokertymää. Erityisesti tuloerolaskelmien vuoksi on perusteltua säilyttää eläkeläiset aineistossa mukana, koska väestöryhmän poistaminen aineistosta muuttaisi tulojakaumaa merkittävästi ja siten vääristäisi perustulomallin tulonjakovaikutuksia (eläkeläisten säilyttäminen aineistossa pienentää perustulon tulonjakoa tasaavia vaikutuksia). Mallissa eläkeläisten toimeentulo säilyy käytännössä ennallaan, koska heidän osaltaan nykyinen lainsäädäntö säilytetään sekä sosiaaliturvan että suurimmalta osin myös verotuksen osalta. Sen sijaan kotitalouksien, joissa on sekä eläkeläisiä että muita yli 18-vuotiaita, taloudellinen asema voi muuttua, koska osalle kotitalouden jäsenistä käytettävissä olevat tulot on laskettu perustulomallin tulonsiirtojärjestelmän mukaisesti. Myös kotitalouskohtaiset etuudet on aina laskettu perustulomallin mukaisella lainsäädännöllä. Pääomatuloverotuksen korotus ja asuntolainojen korkojen vähennysoikeuden poistamisen vaikutus kohdistuu myös eläkeläisiin nostaen näiden veroreformien fiskaalista vaikutusta. Vaikutus on kuitenkin marginaalinen eivätkä tasapainottavat veroasteet muutu tämän johdosta. 4 Eläketulovähennysten myötä vähimmäiseläke on verotonta tuloa yleisradioveroa lukuun ottamatta.\n9 8 (39) 3 Tulokset 3.1 Vaikutukset verotuloihin ja sosiaaliturvamenoihin Laskelmassa perustuloa maksetaan yhteensä lähes 20 miljardia euroa niille 18 vuotta täyttäneille henkilöille, jotka eivät ole eläkeläisiä. Perustulo korvaa vajaan kolmasosan nykyisistä (simulointimalliin sisältyvistä) sosiaaliturvamenoista. Valtaosa säästöistä syntyy veronalaisten tulonsiirtojen vähenemisen kautta. Perustulon rahoittamiseksi verotuloja on kerättävä yli 15 miljardia enemmän nykytilaan verrattuna. Perustulo korvaa kokonaan opintotuen, suurimman osan kotihoidontuesta, työttömyysturvan perusosat ja vähimmäispäivärahat. Työttömyysturvan ja sairausvakuutuslain mukaisia päivärahoja maksetaan kuitenkin edelleen yli 3,5 miljardia euroa, koska perustulo ei mallissa korvaa työttömyysturvan korotusosia eikä ansiosidonnaisia etuuksia perustulon ylittävältä osalta. Perustulo vähentää merkittävästi toimeentulotuen tarvetta, mutta ei syrjäytä sitä kokonaan. Sen sijaan asumistukimenoihin perustulolla on melko vähäinen vaikutus. Vaikutusta pienentää osaltaan perustulomallin korotettu suojaosuus. Verottomat tulonsiirrot laskevat yhteensä miljardilla eurolla. Taulukko 2: Perustulon vaikutus verotuloihin ja sosiaaliturvamenoihin, milj. Nykytilanne Perustulo Erotus Perustulomenot Verot ja veroluonteiset maksut Pääomatulon verot Sosiaaliturva yhteensä Veronalaiset tulonsiirrot Verottomat tulonsiirrot Sairausvakuutuslain mukaiset päivärahat Työttömyysturvan päivärahat Kotihoidontuki ml. kuntalisät Opintoraha Opintotuen asumislisä Yleinen asumistuki Toimeentulotuki Käytettävissä olevat tulot* * Käytettävissä oleviin tuloihin ei sisälly laskennallista asuntotuloa eikä siinä huomioida kirkollisveroa eikä päivähoitomaksuja. Taulukossa ei ole eritelty sosiaaliturvamenoja, jotka pysyvät ennallaan: lapsilisät, äitiysavustus, elatusavustus, kansaneläkkeet, takuueläkkeet ja perhe-eläkkeet, verottomat eläkelisät ja vammaistuet ja eläkkeensaajien asumistuki.\n10 9 (39) Taulukossa 3 on esitetty herkkyysanalyysiä perustulomallin parametrien muuttamisen vaikutuksista rahoitustasapainoon. Jos esimerkiksi perustulon tasoa nostettaisiin sadalla eurolla 660 euroon kuukaudessa, tulisi sen rahoittamiseksi kiristää esimerkiksi ansiotuloverotusta nostamalla molempia veroasteita neljällä prosenttiyksiköllä. Pääomatuloveroasteiden maltillisella nostamisella ei ole perustulon rahoituksen kannalta merkittää fiskaalista vaikutusta. Jos ansiotuloverotus muutettaisiin tasaverojärjestelmäksi, asettuisi tasaveroaste mallissa 43 prosenttiin 5. Taulukko 3: Herkkyysanalyysiä perustulomallin vaikutuksista julkiseen talouteen, milj. / % Perustulon tasokorotus 100 :lla (660 /kk) Molempien ansiotuloveroasteiden 1 %-yks. korotus +798 Matalamman ansiotuloveroasteen 1 %-yks. korotus +694 Korkeamman ansiotuloveroasteen 1%-yks. korotus +104 Ansiotuloveroasteen tulorajan 5000 :n lasku +224 Pääomatuloveroasteiden 1 %-yks. korotus +74 Pääomatuloveroasteen rajan 5000 :n lasku +3 Tasapainottava tasaveroaste 43,0 % 5 Tasapainottava tasaveroaste on etsitty 0,1 prosenttiyksikön tarkkuudella. Tällä tarkkuudella tasapainottavalla tasaveroasteella perustulomalli on 22 miljoonaa euroa ylijäämäinen.\n11 10 (39) 3.2 Vaikutukset tulonjakoon Perustulomallilla on suhteellisia tuloeroja kaventava vaikutus. Yleisesti suhteellisten tuloerojen mittaamisessa käytetty Gini-kerroin pienenee yhdellä prosenttiyksiköllä. Myös pienituloisten osuus väestöstä laskee, vaikka mediaanitulo nousee nostaen pienituloisuusrajaa. Myös lapsiköyhyysaste eli pienituloisissa perheissä asuvien lasten osuus kaikista alle 18-vuotiaista pienenee. Reformin laajuuteen suhteutettuna sen tuloeroja kaventava ja köyhyyttä vähentävä vaikutus on kuitenkin melko pieni. Perustulosta hyötyvät erityisesti kaikkein pienituloisimmat. Eniten hyötyvät täysin tulottomat ja henkilöt, joiden nykyjärjestelmässä saamat tulonsiirrot ovat perustuloa pienemmät. Perustulo pienentää siten jossain määrin myös absoluuttista köyhyyttä. Kuvioista 1 ja 2 nähdään, että perustulojärjestelmä tasaa tulonjakoa siirtämällä tuloja ylimmistä tuloluokista alempiin tuloluokkiin. Korkeiden veroasteiden vuoksi suurimpia häviäjiä ovat kaksi ylintä tuloluokkaa. Käytettävissä olevat tulot laskevat myös kahdessa alemmassa tulokymmenyksessä. Tulojakaumassa ei kuitenkaan tapahdu merkittäviä muutoksia. Ylimmän tulokymmenyksen osuus kaikista käytettävissä olevista tuloista laskee mallissa vain alle puoli prosenttiyksikköä. Tarkemmin mallin hyötyjiä ja häviäjiä tarkastellaan luvuissa 3.3 ja 3.4. Taulukko 4: Perustulon vaikutus tulonjakoon 6 Nykytilanne Perustulo Erotus, / %-yks. Mediaanitulo / kulutusyksikkö, /v. Gini-kerroin, % 27,74 26,75-0,99 Pienituloisuusaste (60 %), % 14,81 13,67-1,14 Lapsiköyhyysaste (60 %), % 11,61 10,75-0,86 Desiilien tulo-osuudet, %: 1. desiilin tulot ja tulo-osuus 4,72 5,04 0,32 2. desiilin tulot ja tulo-osuus 5,88 6,03 0,15 3. desiilin tulot ja tulo-osuus 6,56 6,69 0,13 4. desiilin tulot ja tulo-osuus 7,3 7,4 0,1 5. desiilin tulot ja tulo-osuus 8,19 8,25 0,06 6. desiilin tulot ja tulo-osuus 9,1 9,12 0,02 7. desiilin tulot ja tulo-osuus 10,13 10,1-0,03 8. desiilin tulot ja tulo-osuus 11,52 11,43-0,09 9. desiilin tulot ja tulo-osuus 13,64 13,45-0, desiilin tulot ja tulo-osuus 22,96 22,51-0,45 6 Taulukon 4 tunnusluvut on laskettu käyttäen kulutusyksikköä kohti laskettua käytettävissä olevaa tuloa. Ekvivalentin tulokäsitteen tarkoituksena on asettaa kooltaan ja rakenteeltaan erilaiset kotitaloudet yhteismitallisiksi. Ekvivalentti tulo muodostetaan jakamalla kotitalouden käytettävissä oleva tulo kotitalouden kulutusyksikköluvulla. Jokaiselle kotitalouden jäsenelle osoitetaan henkilötason laskelmissa sama ekvivalentti tulo. Kulutusyksikköskaalana on käytetty OECD:n muunnettua kulutusyksikköasteikkoa, jossa asuntokunnan ensimmäinen aikuinen saa painon 1. Muut yli 13- vuotiaat henkilöt saavat painon 0,5 ja lapset (0 13-vuotiaat) saavat painon 0,3. Myös tulokymmenykset on muodostettu käyttäen ekvivalentteja käytettävissä olevia tuloja. Pienituloisuusaste kuvaa sitä osuutta väestöstä, joiden kotitalouksien ekvivalentit käytettävissä olevat tulot ovat pienemmät kuin 60 prosenttia kaikkien kotitalouksien ekvivalenttien käytettävissä olevien tulojen mediaanista. Lapsiköyhyysasteella tarkoitetaan pienituloisiin kotitalouksiin kuuluvien alle 18-vuotiaiden lasten osuutta kaikista alle 18-vuotiaista.\n12 11 (39) Kuvio 1: Käytettävissä olevien tulojen absoluuttinen muutos tulodesiileittäin, milj Tulodesiili Kuvio 2: Käytettävissä olevien tulojen suhteellinen muutos tulodesiileittäin, % 8% 7% 6% 5% 4% 3% 2% 1% 0% -1% -2% Tulodesiili -3%\n13 12 (39) 3.3 Mallin voittajat ja häviäjät Luvussa 3.2 tarkasteltiin, kuinka perustulo vaikuttaa eri tulokymmenysten käytettävissä oleviin tuloihin. Tässä luvussa tarkastellaan hieman tarkemmin, ketkä ovat perustulomallin voittajia ja häviäjiä. Henkilötasolla tarkasteltuna perustuloon siirtyminen synnyttää noin 2 miljardin euron tulonsiirron, eli perustulomallin voittajat voittavat yhteensä n. 2 miljardia euroa. Koska malli on tasapainoissa, pienenee mallin häviäjien käytettävissä olevat tulot yhtä paljon. Kotitalouksien välillä perustuloon siirtyminen aiheuttaa n. 1,6 miljardin euron tulonsiirron, eli n. 400 miljoonaa euroa henkilöiden välisistä tulonsiirroista tapahtuu kotitalouksien sisällä. Taulukossa 5 on kuvattu perustulomallin voittajia ja häviäjiä mikrosimulointiaineiston mahdollistamissa rajoissa. Taulukko ei ole kattava (luokkien tulonsiirrot eivät summaudu 2 miljardiin euroon) ja osa ryhmistä on päällekkäisiä. Taulukon tarkoituksena on antaa esimerkkejä ryhmistä, jotka makrotasolla tarkasteltuna hyötyvät tai häviävät perustuloon siirtymisestä. Luvussa 3.4 esitellään esimerkkien avulla tarkemmin perustulon vaikutuksia yksittäisten kotitalouksien tuloihin. Taulukko 5: Perustulon voittajia ja häviäjiä Tulonsiirto yht. Tulonsiirto/hlö vuotiaat (yhteensä) 532 milj vuotiaat (opintorahaa saaneet) 186 milj vuotiaat (ei opintorahaa) 346 milj Opiskelijat (opintorahaa saaneet) 273 milj. 900 Pelkkiä pääomatuloja saavat 104 milj Yrittäjät 67 milj. 400 Maanviljelijät 40 milj. 900 Työttömät yhteensä -200 milj Pelkkää ansiosidonnaista saaneet -290 milj Pelkkää peruspäivärahaa/työmarkkinatukea saaneet 113 milj. 500 Molempia saaneet -24 milj Työntekijät -734 milj Tulonsiirrot henkilöiden välillä yht. +/- 2 mrd. Taulukosta 5 voidaan nähdä, että perustulosta hyötyvät eniten ryhmät, joilla on pienet ansiotulot ja joiden nykyistä sosiaaliturvaa perustulo ei korvaa. Esimerkiksi täysin tulottomat henkilöt, jotka eivät kotitalouden muiden tulojen vuoksi ole oikeutettuja asumis-/toimeentulotukeen saavat perustulosta täyden hyödyn. Tästä syystä johtuen yksi merkittävä perustulon voittajaryhmä on vuotiaat nuoret, joista monet asuvat vielä vanhempiensa kanssa. Tulonsiirto näille nuorille on yhteensä yli 500 miljoonaa euroa, mikä on n euroa henkilöä kohden vuodessa. Toinen merkittävä voittajaryhmä ovat opiskelijat, joille perustulo on suurempi kuin opintoraha ja opintotuen asumislisä yhteensä. Pelkkiä pääomatuloja saaneet hyötyvät perustulomalliin siirtymisestä, koska mallissa pääomatuloverotus kiristyy huomattavasti ansiotuloverotusta vähemmän. Ryhmään kuuluvat kaikki ne henkilöt, joilla ei ole lainkaan ansiotuloja, mutta joilla on edes jonkin verran pääomatuloja. Tämän takia ryhmään kuuluu paljon myös lähes tulottomia henkilöitä. Jos ryhmää rajataan vain merkittävästi pääomatuloja saaneisiin (esim. vähintään vuodessa), pienenee ryhmän koko ja siten myös kokonaistulonsiirto, mutta keskimääräinen hyöty henkilöä kohden pysyy suunnilleen samana (n /vuosi). Merkittävin häviäjäryhmä ovat työntekijät, joiden verotus keskimäärin kiristyy perustuloa enemmän. Kokonaisuudessaan työntekijöiltä siirtyy n. 700 milj. euroa muille ryhmille. Keskimäärin työntekijän nettotulot pienentyvät perustulomalliin siirryttäessä n. 500 eurolla vuodessa. Toinen merkittävä häviäjäryhmä ovat ansiosidonnaista työttömyysturvaa saavat työttömät, joiden käytettävissä olevien tulojen pienentyminen selittyy myös suureksi osin verotuksen kiristymisellä. Pelkää peruspäivärahaa tai työmarkkinatukea saaneet kuuluvat puolestaan mallin voittajiin.\n14 13 (39) 3.4 Esimerkkilaskelmia Oletukset Seuraavassa osiossa on esitetty laskelmia perustulomallin vaikutuksista esimerkkikotitalouksien tulonmuodostukseen. Mallilaskelmissa esimerkkikotitaloutena käytetään pääsääntöisesti yksin asuvaa henkilöä. Kotihoidontuella tai vanhempainvapaalla olevat muodostavat kahden aikuisen ja yhden alle 3- vuotiaan lapsen perheen. Puolison oletetaan näissä tapauksissa olevan keskituloinen palkansaaja. Laskelmissa asumisolosuhteiden ja keskipalkkojen perusteet ovat vastaavat kuin Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen raportissa Vuoden 2014 talousarvion vaikutukset perusturvaan (Lehtelä et al. 2014). Esimerkkikotitalouksien oletetaan asuvan vuokralla yleisen asumistuen kuntaryhmässä 3 (suuret ja keskisuuret kaupungit pl. pääkaupunkiseutu). Asumiskustannukset perustuvat Tilastokeskuksen vuoden 2012 mukaisiin keskineliövuokriin (koko maa pl. pääkaupunkiseutu), jotka on korotettu vuokraennusteella vuoden 2014 tasoon. Esimerkkiperheiden asumiskustannukset ovat laskelmissa seuraavat: Yhden hengen kotitalous: 40 m2, asumismenot 504 /kk Kahden vanhemman ja yhden alle 3-vuotiaan kotitalous: 80 m2, asumismenot 754 /kk Esimerkkilaskelmien keskipalkat perustuvat Tilastokeskuksen vuoden 2012 palkkatilastoihin. Ansiotasoindeksin ennusteella korotettuna vuoden 2014 keskipalkaksi on arvioitu /kk. Pieneksi palkaksi on määritelty puolet keskipalkasta eli /kk. Suureksi palkaksi on puolestaan määritelty kaksi kertaa keskipalkka eli /kk 7. Laskelmissa on käytetty keskimääräistä kunnallisveroprosenttia. Kirkollisveroa ei ole huomioitu laskelmassa. Kotihoidontuen laskennassa ei ole huomioitu kuntalisää. Pyöristysten takia taulukoissa esitetyt alaerät eivät välttämättä summaudu kokonaistasolle. Tulokset Kuvioiden 3 ja 4 tarkoituksena on havainnollistaa, kuinka perustulojärjestelmään siirtyminen vaikuttaa palkansaajien verojen jälkeisiin nettotuloihin eri tulotasoilla, kun perustulo otetaan nettotuloissa huomioon. Kuvioissa ei ole huomioitu sosiaaliturvaa (työttömyysturva, asumistuki, toimeentulotuki). Sen takia kuviot eivät vastaa todellisia käytettävissä olevia tuloja pienillä palkkatasoilla (< 2000 /kk). Koska perustulo maksetaan palkan päälle, jää pienituloiselle palkansaajalle verojen jälkeen enemmän käteen perustulomallissa. Keskituloisten palkansaajien taloudellinen asema ei sen sijaan juurikaan muutu. Mallissa häviäjiä ovat suurituloiset palkansaajat. Eniten (sekä absoluuttisesti että suhteellisesti) menettävät noin /kk tienaavat henkilöt. Nettotulojen ero on kuitenkin suhteellisen pieni suurillakin palkkatuloilla. 7 Oma määritelmä, ei perustu THL:n raporttiin.\n15 14 (39) Kuvio 3: Palkansaajan verojen jälkeiset nettotulot eri palkkatasoilla (sosiaaliturvaa ei huomioida), /kk 6000 Nettotulot verojen jälkeen, /kk Palkka, /kk 2014 Perustulo Kuvio 4: Palkansaajan verojen jälkeisten nettotulojen ero (perustulo ) eri palkkatasoilla (sosiaaliturvaa ei huomioida), /kk Nettotulojen ero, /kk Palkka, /kk\n16 15 (39) Kuviossa 5 on havainnollistettu perustulon ja tuloverotuksen suhdetta samaan tapaan kuin aikaisemmissa perustulolaskelmissa (esim. Honkanen 2012). Perustulomallin nimelliset veroasteet ovat nykyistä verojärjestelmää korkeampia, mutta jos perustulo otetaan vertailussa huomioon, ovat näin lasketut nettoveroasteet perustulomallissa nykyjärjestelmää pienempiä n euron kuukausituloille asti. Noin 1200 euron kuukausituloihin asti perustulomallin nettoveroaste on negatiivinen, jolloin perustulo on suurempi kuin maksetut verot. Kuvio 5: Veroasteiden vertailu, kun perustulo otetaan veroasteessa huomioon 60% 50% 40% 30% 20% 10% 0% -10% % -30% Palkkatulo, /kk Veroaste nykyjärjestelmässä Nettoveroaste perustulomallissa\n17 16 (39) Kuviot 3 ja 4 eivät anna oikeaa kuvaa perustulon vaikutuksista toimeentuloon pienillä palkkatasoilla. Matalilla ansiotasoilla työssäkäyvät ovat usein oikeutettuja myös työttömyysturvaan (soviteltu tuki), asumistukeen ja mahdollisesti myös toimeentulotukeen. Asumistuki ja toimeentulotuki vaikuttavat myös merkittävästi työnteon kannustimiin, jonka vuoksi ne on otettava laskelmissa huomioon. Kuvioista 6 ja 7 nähdään, kuinka perustulomalli vaikuttaa henkilön käytettävissä oleviin tuloihin eri palkkatasoilla, kun sosiaaliturva otetaan huomioon. Esimerkkihenkilönä kuvioissa on työttömyysturvan peruspäivärahan saaja, joka ei lähtötilanteessa saa palkkaa. Bruttopalkan lisäys otetaan laskelmassa huomioon nk. soviteltuna palkkana laskettaessa työttömyyspäivärahan määrää. Verrattuna edellä nähtyihin kuvioihin, todellisuudessa perustulojärjestelmään siirtyminen pienentää käytettävissä olevia tuloja myös pienemmillä palkkatasoilla ( /kk). Perustulomallin korotettu asumistuen suojaosuus tasoittaa eroa jonkin verran. Käytettävissä olevien tulojen pieneneminen johtuu pääasiassa kolmesta tekijästä: 1. työttömyysturvan suojaosuus kasvattaa nettotuloja nykyjärjestelmässä, mutta ei perustulojärjestelmässä 2. korkeamman veroasteen takia nettotyötulot kasvavat perustulomallissa nykyjärjestelmää hitaammin 3. asumistuen bruttosovituksen takia asumistuessa ei huomioida sitä, että perustulomallissa nettotulot kasvavat kireämmän verotuksen takia nykyjärjestelmää hitaammin. Laskelmassa perustulo nostaa palkansaajan käteen jääviä tuloja vain palkkatasoilla /kk. Kyseisellä alueella nykyjärjestelmässä henkilön oikeus työttömyysturvaan päättyy (suojaosuuden vaikutus lakkaa) ja myös muun sosiaaliturvan vaikutus päättyy samanaikaisesti verotuksen ollessa perustulomallissa vielä kevyempää (perustulo huomioituna nettopalkassa). Perustulo laskee esimerkkitapauksessa siten palkansaajan ostovoimaa lähes kaikilla tulotasoilla. Tosin aina noin euroon asti erotus on marginaalinen, kunnes rajaveroaste nousee (korkeamman veroasteen verotettavan tulon rajalla) kasvattaen käytettävissä olevien tulojen eroja korkeammilla palkkatasoilla erotuksen pysyessä kuitenkin edelleen suhteellisen pienenä.\n18 17 (39) Kuvio 6: Työttömyysturvan peruspäivärahan saajan käytettävissä olevat tulot eri sovitellun palkkatulon tasoilla, /kk 6000 Käytettävissä olevat tulot, /kk Palkka, /kk 2014 Perustulo Kuvio 7: Työttömyysturvan peruspäivärahan saajan käytettävissä olevien tulojen erotus eri sovitellun palkkatulon tasoilla, /kk 100 Käytettävissä olevien tulojen ero, /kk Palkka, /kk\n19 18 (39) Peruspäivärahan/työmarkkinatuen saaja Työttömyysturvan peruspäivärahan saajan tai työmarkkinatuella olevan henkilön käytettävissä olevat tulot säilyvät laskelmassa ennallaan, koska henkilö on toimeentulotuen piirissä sekä nykylainsäädännön että perustulomallin mukaisilla perusteilla. Bruttomääräisesti perustulo on yli 140 /kk pienempi kuin työmarkkinatuki, mutta perustulo korvaa sen nettomääräisesti lähes kokonaan. Perustulo nostaa tässä tapauksessa toimeentulotuen tarvetta näiden erotuksella pitäen käytettävissä olevat tulot ennallaan. Vaikka perustyöttömyysturva on bruttona suurempi kuin perustulo, ei asumistuki kasva, koska se on jo lähtökohtaisesti normien mukaisella maksimitasolla. Taulukko 6: Perustyöttömyysturvaa saavan henkilön tulonmuodostus, /kk 2014 Perustulo Erotus Perustulo Työttömyyspäivärahat Verot Yleinen asumistuki Toimeentulotuki Käytettävissä olevat tulot Ansiosidonnaisen työttömyysturvan saaja Ansiosidonnaisella olevan pieni- ja keskipalkkaisen henkilön käytettävissä olevat tulot laskevat perustulomalliin siirryttäessä. Perustulo korvaa ansiosidonnaisen päivärahan vain perustulon ylittävältä osalta. Perustulomallin kireämmän verotuksen myötä käytettävissä olevat tulot laskevat: pienipalkkaisella vain vajaat 10 /kk, mutta keskituloisella jo 125 /kk. Pienen vakuutuspalkan omaava henkilö on yleisen asumistuen piirissä, mutta laskennallista toimeentulotuen tarvetta ei muodostu. Bruttosovitteinen asumistuki ei muutu ansiotulojen pysyessä ennallaan. Taulukko 7: Ansiosidonnaista työttömyysturvaa saavan henkilön tulonmuodostus, /kk 2014 Perustulo Erotus Pienituloinen (1 645 /kk)* Perustulo Ansiosidonnainen päiväraha Verot Yleinen asumistuki Käytettävissä olevat tulot Keskituloinen (3 290 /kk)* Perustulo Ansiosidonnainen päiväraha Verot Yleinen asumistuki Käytettävissä olevat tulot * Päivärahan perusteena oleva vakuutuspalkka\n20 19 (39) Palkansaaja Laskelmassa pieni- ja keskituloisen palkansaajan käytettävissä olevat tulot säilyvät lähes ennallaan. Toisin sanoen perustulo verotetaan heiltä pois, jolloin heidän toimeentulo ei muutu olennaisesti. Perustulo vähentää pienipalkkaisella henkilöllä myös asumistuen tarvetta. Sen sijaan perustulomallin korkeat ansiotulojen veroasteet näkyvät suurituloisen palkansaajan käytettävissä olevien tulojen laskuna. Suurituloisella käytettävissä olevat tulot laskevat vajaat 170 /kk, eli noin 4 prosenttia. Taulukko 8: Pienipalkkaisen henkilön tulonmuodostus, /kk 2014 Perustulo Erotus Perustulo Palkkatulot Verot Yleinen asumistuki Toimeentulotuki Käytettävissä olevat tulot Taulukko 9: Keskituloisen henkilön tulonmuodostus, /kk 2014 Perustulo Erotus Perustulo Palkkatulot Verot Käytettävissä olevat tulot Taulukko 10: Suurituloisen henkilön tulonmuodostus, /kk 2014 Perustulo Erotus Perustulo Palkkatulot Verot Käytettävissä olevat tulot\nJOHDANTO TYÖNTEON KANNUSTIMET JA KANNUSTINPAKETTI Kannustinpaketti KANNUSTINPAKETIN VAIKUTUKSET TYÖNTEON KANNUSTIMIIN JA\nJOHDANTO... 2 1 TYÖNTEON KANNUSTIMET JA KANNUSTINPAKETTI... 4 1.1 Kannustinpaketti... 5 2 KANNUSTINPAKETIN VAIKUTUKSET TYÖNTEON KANNUSTIMIIN JA TULONJAKOON... 9 2.1 Kannustinpaketin vaikutukset työnteon\nPELASTAAKO PERUSTULO SUOMALAISEN SOSIAALITURVAN?\nPELASTAAKO PERUSTULO SUOMALAISEN SOSIAALITURVAN? Perustulolla pyritään korvaamaan nykyinen syyperusteinen sosiaaliturva takaamalla jokaiselle vastikkeeton toimeentulon perusosa elämäntilanteesta riippumatta.\nLineaarinen verojärjestelmä ja perustulo\nKansantaloudellinen aikakauskirja 100. vsk. 3/2004 ESITELMIÄ Lineaarinen verojärjestelmä ja perustulo Osmo Soininvaara Kansanedustaja Eduskunta L ähtökohtani on, että Suomessa tarve tasata tuloeroja valtion\nKeskustelualoite 1/2014 Työllistymisveroasteet Suomessa Mauri Kotamäki Toukokuu 2014 VALTIOVARAINMINISTERIÖ PL 28 (Snellmaninkatu 1 A) 00023 VALTIONEUVOSTO Puhelin 0295 16001 (vaihde) Internet: www.vm.fi


Verkkokaupat ja verkkosivut - Menestystarinat\nHyvin toteutetut verkkosivut antavat sinulle markkinoinnin ja myynnin kotikenttäedun.\nVerkkosivut voivat olla ratkaiseva osa myyntiäsi, markkinointiasi ja asiakaspalveluasi. Ne ovat yrityksesi kotikenttä, jolla pelaat omilla ehdoillasi ja tutussa ympäristössä. Verkkosivujesi tehtävä on myydä tuotteitasi ja/tai palveluitasi, antaa tietoa sekä viestiä yrityksestäsi kaikille tärkeille sidosryhmillesi henkilöstöstä sijoittajiin ja asiakkaisiin. Päästäkseen tavoitteisiin verkkosivujen on oltava informatiiviset sekä rakenteeltaan ja ulkoasultaan selkeät. Ne ovat käyntikorttisi ja monesti ensimmäinen kontaktisi asiakkaiden kanssa.\nUsein näkee yrityksen verkkosivuilta puuttuvan selkeät tavoitteet sekä asiakasnäkökulma; sivut näyttävät olevan suunnitellut vain yrityksen omasta näkökulmasta. Verkkosivuilla on valta erottaa sinut kilpailijoistasi, joko hyvällä tai huonolla tavalla. Tuntuuko sinusta että verkkosivusi heikentävät kilpailukykyäsi?\nTyöskentelymme pohjaa tutkittuun tietoon ja tarkkaan analyysiin siitä, miten verkkosivut kannattaa rakentaa parhaiden tulosten saavuttamiseksi. Liiketoimintatavoitteesi sekä verkkosivujen käyttökokemus ovat kaiken perusta.\nSaat meiltä koko toteutuksen sivuston ulkoasun ja toiminnallisuuksien suunnittelusta sisällöntuotannon kautta koodaukseen ja tietysti projektinhallintaan. Teemme verkkosivuprojektista tarkat suunnitelmat, aikataulut ja edistämme projektia sovitusti.\nSelkeät ja informatiiviset verkkosivut varmistavat, että sinulla on aina kotikenttäetu. Sivustollesi päätyneet, nykyiset ja potentiaaliset asiakkaat löytävät helposti tietoa tuotteistasi ja palveluistasi, henkilökuntasi jakaa ylpeänä verkkosivujesi sisältöä ja potentiaaliset uudet työntekijät haluaisivat osallistua menestystarinaasi. Toimivat verkkosivut auttavat niin myynnin kuin tunnettuuden kasvattamisessa ja luovat yrityksestäsi asiantuntevan kuvan.\nOlemme uudistaneet ja tehneet alusta asti kymmeniä verkkosivuja ja keskitymme työssämme vahvasti juuri siihen, mikä on parasta juuri sinun yrityksesi verkkosivuille. Verkkosivustonne nykytila sekä tavoite ohjaavat meitä toiminnassamme.\nPalveluksessamme olevat työntekijät ovat toteuttaneet laadukkaita verkkosivuja vuosien kokemuksella. Joukossamme on niin ohjelmoinnin, graafisen suunnittelun kuin projektijohdon ammattilaisia, jotka varmistavat, että kotikenttänne puitteet ovat kunnossa.\nOta yhteyttä, niin laitetaan kotikenttäsi sen ansaitsemaan kuntoon!


Tiny Nail Design: Piraattikynnet\nNäillä kynsillä mä osallistuin Tiian blogin kynsikisaan :) Kisassa oli tarkoitus inspiroitua Tiian kuuntelemasta musiikista ja mä valitsin inspiroitumisvideoksi The Real McKenzies - Cross the Cceanin (voitte käydä kuuntelemassa kappaleen Tiian blogissa). Finaaliin en päässyt mukaan, mutta esittelen kuitenkin teille tekemäni kynnet :) PS. Käythän äänestämässä suosikki finalistiasi, niin voit voittaa Cuccio Colour Inro Kitin! Äänestää voit täällä!\nKynsissä pohjalla on OPI - Austin-tatious turquoise. Märän lakan päälle on tuputeltu turkoosia mix-hilettä* ja hileen päälle on kiinnitetty päälyslakalla mustaa tylliä.\nLisänä kynsissä on myös Sanna Taralta saatuja tähtitarroja ja aikaisemmin saatua ketjua. Jaaa koska mähän en tyydy vähään niin lisäsin myös eri värisiä helmenpuolikkaita sekä timanttipääkallon ekstran ekstraksi :D\nMitäs tykkäätte piraattikynsistä? :)\nTunnisteet: glitter, helmet, ketju, kynsitarrat, mix-hile, OPI, Sanna Tara, turkoosi, tylli, yhteistyö\nSaraCupCakez 5. huhtikuuta 2013 klo 11.05\nOoooooooo, miten ihanat! Olisin ehdottomasti äänestänyt näitä, jos olisi ollut mahdollisuus! :)\nAnniina 12. huhtikuuta 2013 klo 13.48\ninka 5. huhtikuuta 2013 klo 11.21\naivan järkyttävän upeet♥\nSuvinen 5. huhtikuuta 2013 klo 11.26\nPassion for Nails/Suvi 5. huhtikuuta 2013 klo 11.41\nIhan mielettömän upeet! 8)\nAnniina 12. huhtikuuta 2013 klo 13.49\nHihi, kiitän kovasti! :3\nCoammber 5. huhtikuuta 2013 klo 12.33\nYue 5. huhtikuuta 2013 klo 12.35\nOnpa hienot! Sääli, ettet päässyt finaaliin. Olisit ansainnut sen.\neekku 5. huhtikuuta 2013 klo 12.42\nooka 5. huhtikuuta 2013 klo 12.51\nLuin otsikon ensin "pinaattikynnet" :D\nAnniina 12. huhtikuuta 2013 klo 13.50\nKiitos! Haha, voi apua! Pinaattikynnet :'D\nhannele 5. huhtikuuta 2013 klo 13.03\nWau, on tosi hienot, noilla ois pitäny päästä finaaliin! :)\nFani 5. huhtikuuta 2013 klo 14.17\nUpeat kynnet♥ nää on ihan öky hienot!\nEnail 6. huhtikuuta 2013 klo 11.37\nOtsikosta tuli mieleen että olet kokeillut jotain laittomia lakkakopioita :D Hienot kynnet!\nAnniina 12. huhtikuuta 2013 klo 13.51\nKiitos! Haha, se on kyl hauska mitä kaikkea otsikoista tuleekaan mieleen! :'D\nCandy 6. huhtikuuta 2013 klo 12.31\nAivan ihanat! Miten joku voi osata tehä noin hyvin? ;o\nAnniina 12. huhtikuuta 2013 klo 13.52\nSissi 6. huhtikuuta 2013 klo 20.17\nAi vitsit, onpa upeat!! Kyllä olisi finaalipaikka pitänyt irrota!\nAnonyymi 6. huhtikuuta 2013 klo 22.03\nOlen nyt vähänaikaa lueskellut tätä blogia ja tykkään kovasti, teet upeita kynsiä ja blogin ulkoasu on siisti. Yksi asia kuitenkin häritsee aika kovasti, nimittäin se että noin jokatoinen lause loppuu pisteen sijasta '' :)''. Siis piste puuttuu kokonaan ja sen tilalla on välilyönti ja hymiö. En itse kokisi tarpeelliseksi hymiötä useiden lauseiden perään vaan ehkä vain aina postauksen aivan viimeiseen lauseeseen pelkästään. On hieman kummallista lukea tekstiä kun hymiöitä on kokoajan. Siis en tarkoita tätä kommenttia mitenkään pahalla vaan enemmänkin positiivisena kehitysideana! Ja nyt loppuun vasta hymiö: :)\nAnniina 12. huhtikuuta 2013 klo 13.54\nKiva että tykkäät blogista ja kiitos myös palautteesta! :) Mulle saa toki antaa "negatiivistakin" palautetta, otan sen vaan hyvällä vastaan! Tiedän itsekin käyttäväni tuota hymiötä aika usein, se on vaan jäänyt jotenkin tavaksi.. Ehkä mä oon niin positiivinen ihminen! :D Mutta yritän jatkossa kiinnittää asiaan huomiota! :)\nTörkeen hienot! Asennetta antaa juuri tuo koristeiden runsaus. (:\nAnniina 12. huhtikuuta 2013 klo 13.56\nM 7. huhtikuuta 2013 klo 16.08\nMulle tollaset kanssa, vaaaaaau! 8)\nHihi, ei muuta kun kynsiä näpertämään! :)\nSasu 7. huhtikuuta 2013 klo 22.19\nWAAAAU, superhienot!!! Ihme ettei finaaliin ole päässyt!\nAnonyymi 19. huhtikuuta 2013 klo 12.06\npakko sanoo, että ehkä upeimmat kynnet, mitä oon koskaa nähny!:D niin siistit!:D\nVoi kiitos tuhannesti! :3


Sukutaustoja ja terveystietoja | nellijanessi\nSukutaustoja ja terveystietoja\nUROSTIEDUSTELUT RIITTÄVÄN AJOISSA!\nMateriaalin kopiointi ilman lupaa kielletty\nKäyntejä kotisivuilla:341306 kpl\n27.1.2018Hertan ja Nelsonin pennut syntyivät 14.1.2018Lue lisää »\nKans & Fin & Est & Rus & Lv & Ltu & Blr & Balt Mva Precious Pearl A´Primo\nFin & N Mva Fellshied the Winning Line Clystlands First Rater Clystlands Reveller\nClystlands Lotus at Patricio\nCH Fellshied Telltale Clystlands Aston Rebel\nFin & Est & Rus & Blr Mva Nevskiy Winner 2004 Fessys Juniper Fin Ava Kenar Prior Ridley Poacher\nFin Mva Bridevale Fern Ridley Robber of Belmorr\nBride Walley Scamp\nNessi on silmätarkastettu kolmasti, v.2005, 2006 ja 2008. Silmät on terveiksi todettu. Toisella kerralla havaittiin yksi ylimääräinen ripsi toisessa silmäluomessa ja siitä merkintä papereihin. Polvitarkastuksessa Nessi sai tylyn arvosanan (2/2). Osasin varautua ykkösen polveen, koska Nessi oli ensimmäisenä kesänään satuttanut toisen jalkansa, mutta tämä tulos totisesti yllätti. Polvet tutkittiin toistamiseen 18.7.2008 Kennelliiton virallisen polvitarkastuseläinlääkärin Kai Skutnabbin toimesta ja lausunnoksi tuli 0/0, terveet polvet. Nessin isällä on todettu HC, joten jalostuskäyttö nykytietämyksen mukaan on mietittävä erittäin tarkkaan ja urosvalinta tehtävä huolellisesti sukutausta huomioiden.\nNessin isä, Fellshied The Winning Line (Lenni) oli enemmän käytännön metsästyskoira, vaikka meriittejä kauniin ulkomuodon vuoksi näyttelyistäkin kertyi Suomen ja Norjan muotovalion arvon verran. Luonteeltaan se oli äärettömän valoisa ja sosiaalinen persoona, joka tuli hyvin toimeen muidenkin koirien kanssa. Valitettavasti se menehtyi tapaturmaisesti reilun 5 vuoden iässä. Se polveutuu vanhoista menestyksekkäistä parson suvuista. Lähisukulaisista löytyy niin näyttely- kuin luolavalioitakin. Merkittävin koira lienee kuitenkin jo harvinaiseksi käynyt Somervale/Somerwest - sukua edustava uros, Somervale Danny ( Ernie ja Betty Richin Somervale kennelnimi muuttui Kennel Clubiin liittymisen myötä Somerwestiksi, siksi tuo kaksoisnimi). Kasvatustyötään jo kauemmin tehneet tietävät sen sukujen olevan vanhaa West Country linjaa ja johtavan John Hodderin koiriin, jotka puolestaan polveutuvat suoraan pastori Jack Russelin koirista. Sukutaulusta löytyy myös runsaasti metsästyskennel David Davies koiria.\nNessin emän, Fessys Juniper (Nelli) sukupuu ei jää vertailussa yhtään huonommalle. Nellin isä, Kenar Prior (Jasu) oli Suomen ensimmäinen agilityvalion arvon saavuttanut parson. Nellin isän isä on Ridley Poacher, joka vaikutti suurimman osan elämästään jalostusuroksena Sommerset-kennelissä Amerikassa, eläen peräti 15 vuotiaaksi. Poacherin kasvattaja on, meilläkin erikoisnäyttelyssä muutamaan kertaan tuomarina toiminut ja lukuisia parsoneista kertovia kirjoja tehnyt Sheila Atter. Nellin emän isä, Ridley Robber, oli myös maineikas näyttely- ja jalostusuros, joka niin ikään saavutti korkean iän ja oli kuollessaan (v. 2003) peräti 17 vuotias. Ridley koirien vahvuudeksi voidaan katsoa erityisesti kaunisilmeiset päät. Heikkouksina voitaneen pitää aavistuksen kaareutuvampaa selkälinjaa. Jotkut pitävät niitä myös hieman pehmeämpinä muihin parson-sukuihin verrattuna, mutta ne ovat ehkäpä juuri sen vuoksi hieman helpommin koulutettavissa. Heliwar-suku on jo edesmenneen englantilaisen Barry Jonesin peruja. Barry arvosti koirissaan erityisesti hyviä metsästysominaisuuksia. Nellin emä, edustaa vanhaa, nyt jo erittäin harvinaiseksi käynyttä Bridevale-sukua, jota enää harvoin näkee sukutauluissa.\nLisää tietoja Kennelliiton jalostustietojärjestelmästä.\nTässä muutama kuva Anne Lohvansuun luvalla hänen sivustoiltaan, jotta näette keneltä Nessi on ulkomuotonsa perinyt.\nFin & N Mva Fellshied The Winning Line "Lenni"\nKuva ylhäällä Hannamaaria, alhaalla vasemmalla Sanna Saunaluoma, alhaalla oikealla Anne Tikanmäki


Valtioneuvoston asetus aluehallintovirastoista 906/2009 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®\nOlet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Ajantasainen lainsäädäntö › Vuosi 2009 › 20.11.2009/906\nValtioneuvoston asetus aluehallintovirastoista\nValtioneuvoston päätöksen mukaisesti, joka on tehty valtiovarainministeriön esittelystä, säädetään aluehallintovirastoista annetun lain (896/2009) nojalla:\n1) Etelä-Suomen aluehallintovirasto, jonka toimialueeseen kuuluvat Uudenmaan, Kanta-Hämeen, Päijät-Hämeen, Kymenlaakson ja Etelä-Karjalan maakunnat ja jonka päätoimipaikka on Hämeenlinnassa ja muut toimipaikat Helsingissä ja Kouvolassa; (20.11.2014/954)\n2) Lounais-Suomen aluehallintovirasto, jonka toimialueeseen kuuluvat Varsinais-Suomen ja Satakunnan maakunnat ja jonka päätoimipaikka on Turussa;\n3) Itä-Suomen aluehallintovirasto, jonka toimialueeseen kuuluvat Etelä-Savon, Pohjois-Savon ja Pohjois-Karjalan maakunnat ja jonka päätoimipaikka on Mikkelissä ja muut toimipaikat Kuopiossa ja Joensuussa;\n4) Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintovirasto, jonka toimialueeseen kuuluvat Pirkanmaan, Keski-Suomen, Etelä-Pohjanmaan, Pohjanmaan ja Keski-Pohjanmaan maakunnat ja jonka päätoimipaikka on Vaasassa ja muut toimipaikat Tampereella ja Jyväskylässä;\n5) Pohjois-Suomen aluehallintovirasto, jonka toimialueeseen kuuluvat Pohjois-Pohjanmaan ja Kainuun maakunnat ja jonka päätoimipaikka on Oulussa;\n6) Lapin aluehallintovirasto, jonka toimialueeseen kuuluu Lapin maakunta ja jonka päätoimipaikka on Rovaniemellä.\nAhvenanmaan valtionviraston toimialueeseen kuuluu Ahvenanmaan maakunta. Viraston päätoimipaikka on Maarianhaminassa.\n2 § (20.11.2014/954)\n1) peruspalvelut, oikeusturva ja luvat -vastuualue, joka hoitaa aluehallintovirastoista annetun lain (896/2009) 4 §:n 1 momentin 1, 2, 4 ja 8 kohdassa sekä 2 momentin 1 kohdassa tarkoitettuja tehtäviä;\n2) opetus- ja kulttuuritoimi -vastuualue, joka hoitaa aluehallintovirastosta annetun lain 4 §:n 1 momentin 3 kohdassa tarkoitettuja tehtäviä sekä 4 §:n 1 momentin 4 kohdassa ja 2 momentin 1 kohdassa tarkoitettuja tehtäviä koulutus-, lasten päivähoito-, kirjasto-, liikunta- ja nuorisotoimen osalta;\n3) pelastustoimi ja varautuminen -vastuualue, joka hoitaa aluehallintovirastoista annetun lain 4 §:n 1 momentin 6 kohdassa ja 2 momentin 3 ja 4 kohdassa tarkoitettuja tehtäviä.\n1) ympäristölupavastuualue, joka hoitaa aluehallintovirastoista annetun lain 4 §:n 1 momentin 5 kohdassa tarkoitettuja tehtäviä;\n2) työsuojelun vastuualue, joka hoitaa aluehallintovirastoista annetun lain 4 §:n 1 momentin 7 kohdassa tarkoitettuja tehtäviä.\nEtelä-Suomen aluehallintovirastossa on aluehallintovirastojen hallinto- ja kehittämispalvelut -vastuualue, jonka toimialueena on koko maa Ahvenanmaan maakuntaa lukuun ottamatta ja joka hoitaa kaikkien aluehallintovirastojen sisäisen toiminnan hallinto- ja kehittämispalvelutehtäviä siten kuin 5 ja 5 a §:ssä säädetään. Aluehallintovirastojen työsuojelun tehtävien yhteisten tukipalvelujen järjestämisestä säädetään erikseen.\n3 § (20.11.2014/954)\n3 § on kumottu A:lla 20.11.2014/954.\n4 § (20.11.2014/954)\n5 § (20.11.2014/954)\n1) henkilöstöpolitiikan, henkilöstösuunnittelun ja palvelussuhdeasioiden valmistelua ja tukea, henkilöstöhallinnon raportointia, rekrytoinnin tukea, palkkausjärjestelmän ylläpitoa, valtakunnallista yhteistoimintaa, työajanseurannan ylläpitoa, osaamisen kehittämistä sekä työhyvinvoinnin, työterveyshuollon ja työsuojelun tukea koskevat tehtävät ja muut sille erikseen määrätyt yhteiset henkilöstöhallintoa koskevat tehtävät;\n2) aluehallintovirastojen palkkaus- ja työnantajapolitiikkaan liittyvät valtakunnalliset tehtävät, ottaen huomioon mitä valtion virkaehtosopimuslain (664/1970) 3 §:n 4 momentissa säädetään; (19.12.2019/1333)\n3) maksuliikettä, kirjanpitoa, sisäistä laskentaa, toiminta- ja taloussuunnittelua ja seurantaa, matkahallinnan koordinointia, kustannuslaskentaa ja suoritteiden hinnoittelua koskevat tehtävät, kirjanpitoyksikkötehtävät, talletusten ja aluehallintovirastojen hallussa olevien tulotilien teknistä käsittelyä koskevat tehtävät sekä muut sille erikseen määrätyt yhteiset taloushallintoa koskevat tehtävät;\n4) tietohallintopalvelujen ohjaus, järjestäminen ja laadun seuranta, tiedonhallinnan ja kokonaisarkkitehtuurityön ohjaus ja kehittäminen, tietoturvan varmistamisen ohjaus ja koordinointi, riskien hallintamenetelmien tuottaminen, sähköisen asioinnin kehittäminen sekä muut sille erikseen määrätyt yhteiset tietohallintoa koskevat tehtävät;\n5) aluehallintovirastojen toiminnan kehittämisen tuki ja kehittämistoiminnan koordinointi sekä muut sille erikseen määrätyt yhteiset kehittämistehtävät;\n6) viestintäpalvelut työsuojelun vastuualuetta lukuun ottamatta;\n7) asiakirjahallintotehtävät työsuojelun vastuualuetta ja ympäristölupavastuualuetta lukuun ottamatta, asiakirjahallinnon yleinen ohjaus sekä arkistonmuodostajatehtävät;\n8) käännöspalveluiden koordinointitehtävät työsuojelun vastuualuetta lukuun ottamatta;\n10) toimitilahallinnon ohjaus, järjestäminen ja laadun seuranta sekä materiaalihallinnon ohjaus-, valmistelu- ja tukitehtävät sekä muut sille erikseen määrätyt yhteiset toimitila- ja materiaalihallintoa koskevat tehtävät;\n11) yhteiset yleishallinnon tukitehtävät;\n12) julkisen hallinnon yhteispalvelusta annetussa laissa (223/2007) tarkoitettu yhteispalvelusopimuksia koskevan rekisterin ylläpito sekä yhteispalvelun ja siihen osallistuvien valtion viranomaisten yhteistyön valtakunnalliset kehittämistehtävät;\n13 kohta on kumottu A:lla 23.5.2019/701.\n5 a § (20.11.2014/954)\nVastuualueen on, ennen kuin se tekee päätöksen tai muun ratkaisun palkkaus- ja työnantajapolitiikkaa taikka tarkentavia virkaehtosopimuksia koskevissa asioissa, hankittava asialle viraston työsuojelun vastuualueen henkilöstön osalta sosiaali- ja terveysministeriön työsuojelun valvontaa ohjaavan osaston hyväksyntä sekä viraston muun henkilöstön osalta valtiovarainministeriön aluehallintovirastoja ohjaavan osaston hyväksyntä. (19.12.2019/1333)\n6 § (19.12.2013/1093)\nAluehallintovirastojen ruotsinkielinen opetustoimen palveluyksikkö\nAluehallintovirastoilla on yksi ruotsinkielinen opetustoimen palveluyksikkö, jonka toimialueeseen kuuluu koko maa. Yksikkö toimii Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintovirastossa sen vastuualueista erillisenä yksikkönä.\nPalveluyksikön tehtävänä on hoitaa aluehallintovirastojen toimialaan kuuluvat ruotsinkielisen koulutustoimen ja varhaiskasvatuksen tehtävät perustamis- ja investointihankkeita koskevia tehtäviä lukuun ottamatta. Lisäksi palveluyksikkö toimii asiantuntijana ruotsinkielistä väestöä koskevissa kirjastotoimeen ja perusopetuslaissa (628/1998), lukiolaissa (714/2018), taiteen perusopetuksesta annetussa laissa (633/1998) ja varhaiskasvatuslaissa (540/2018) tarkoitettuihin investointihankkeisiin liittyvissä asioissa sekä elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskusten toimialaan kuuluvissa ruotsinkielistä väestöä koskevissa koulutukseen ja osaamiseen liittyvissä asioissa. (23.5.2019/701)\nPalveluyksikön virkojen kelpoisuusvaatimuksena on 16 §:ssä säädetyn lisäksi ruotsin kielen erinomainen suullinen ja kirjallinen taito sekä suomen kielen tyydyttävä suullinen ja kirjallinen taito.\nPalveluyksikön henkilöstön työskentelypaikkakuntana voi olla Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintoviraston lisäksi muun aluehallintoviraston toimipaikka.\n7 § (19.12.2019/1333)\n7 § on kumottu A:lla 19.12.2019/1333.\n8 § (20.11.2014/954)\n8 § on kumottu A:lla 20.11.2014/954.\n9 § (23.5.2019/701)\nEtelä-Suomen aluehallintovirasto hoitaa 1 §:ssä tarkoitetun toimialueen lisäksi koko maan alueella seuraavat aluehallintovirastoille säädetyt tehtävät:\n1) rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen estämisestä annetussa laissa (444/2017) tarkoitetut rekisteröinti- ja valvontatehtävät;\n2) perintätoiminnan harjoittajien rekisteröinnistä annetussa laissa (411/2018) tarkoitetut rekisteröinti- ja valvontatehtävät;\n3) perusopetuslaissa ja lukiolaissa tarkoitetun kelpoisuusvaatimuksia koskevan erivapauden myöntäminen opettajalle ja rehtorille sekä taiteen perusopetuksesta annetussa laissa tarkoitetun vastaavan erivapauden myöntäminen rehtorille.\n10 § (20.11.2014/954)\nLounais-Suomen aluehallintovirasto hoitaa 1 §:ssä tarkoitetun toimialueen lisäksi koko maan alueella alueen pelastustoimen valtionavustuksesta annetussa laissa (1122/2003) aluehallintovirastolle säädetyt valtionavustusten tekniseen käsittelyyn, maksatukseen ja valvontaan liittyvät tehtävät.\n2 momentti on kumottu A:lla 23.5.2019/701.\n1) sosiaali- ja terveydenhuollon kehittämishankkeille myönnettävien valtionavustusten hallinnointiin liittyvistä valtakunnallisista tehtävistä;\n2) valtakunnallisesti aluehallintovirastojen toiminnan sisäisestä tarkastuksesta.\nL alueen pelastustoimen valtionavustuksesta 1122/2003 (voimassa 31.12.2022 saakka) on kumottu L:lla 616/2021, joka on voimassa 1.1.2023 alkaen. Ks. 1.1.2023 alkaen L sosiaali- ja terveydenhuoltoa ja pelastustoimea koskevan uudistuksen toimeenpanosta ja sitä koskevan lainsäädännön voimaanpanosta 616/2021.\n11 § (20.11.2014/954)\nItä-Suomen aluehallintovirasto hoitaa 1 §:ssä tarkoitetun toimialueen lisäksi koko maan alueella hautaustoimilaissa (457/2003) tarkoitetut lupa- ja valvonta-asiat sekä kiinteistörekisteritehtävät. Itä-Suomen aluehallintovirasto hoitaa myös terveydenhuoltolain (1326/2010) 68 a §:ssä tarkoitetut tehtävät lääketieteellisten asiantuntijalausuntojen antamisesta aiheutuvien kustannusten korvaamisessa. (19.12.2019/1344)\n1) luovutetun alueen hautausmaiden kunnostamiseen ja siirtoväen sankarihautausmaiden hoitoon liittyvistä tehtävistä;\n2) venäläisten sotavankien hautojen hoitoon liittyvistä tehtävistä.\n12 § (30.12.2015/1742)\nPohjois-Suomen aluehallintoviraston toimialue ja toimivalta eräissä tehtävissä\nPohjois-Suomen aluehallintovirasto hoitaa 1 §:ssä tarkoitetun toimialueen lisäksi koko maan alueella seuraavat aluehallintovirastoille säädetyt tehtävät:\n1) vankiterveydenhuollon yksiköstä annetussa laissa (1635/2015) ja terveydenhuollon järjestämisestä puolustusvoimissa annetussa laissa (322/1987) tarkoitetut tehtävät;\n2) pelastuslaissa säädetyt metsäpalojen tähystykseen liittyvät tehtävät.\nMuiden aluehallintovirastojen tulee avustaa Pohjois-Suomen aluehallintovirastoa 1 momentin 2 kohdassa tarkoitetussa tehtävässä.\nPohjois-Suomen aluehallintovirasto huolehtii lisäksi peruspalvelujen arvioinnin valtakunnallisesta kehittämisestä ja koordinoinnista.\n13 § (19.12.2013/1093)\n1) opetus- ja kulttuuritoimen rahoituksesta annetun lain (1705/2009) 45 §:n 1 momentissa tarkoitettuihin saamenkieliseen ja saamen kielen opetukseen perusopetuksessa, lukiokoulutuksessa ja ammatillisessa koulutuksessa myönnettäviin valtionavustuksiin liittyvät tehtävät;\n2) elintarvikelaissa (23/2006) tarkoitettu poroteurastamojen ja niiden yhteydessä olevien laitosten hyväksyminen sekä elintarvikevalvonta, ensisaapumisvalvonta ja lihantarkastus ja siihen liittyvä valvonta sekä eläintautilain (441/2013) 85 §:n 2 momentin 4 kohdassa tarkoitettu eläintautivalvonta, eläinsuojelulain (247/1996) 35 §:n 1 momentissa tarkoitetut tehtävät ja eläinten kuljetuksesta annetun lain (1429/2006) 25 §:ssä tarkoitetut tehtävät poroteurastamoissa ja niiden yhteydessä olevissa laitoksissa; (15.9.2016/812)\n3) Lapin vajaatuottoisten metsien kunnostamisesta annetun lain kumoamisesta annetussa laissa (1182/2011) tarkoitettuun tuen takaisinperintään liittyvät tehtävät.\nLapin aluehallintovirasto hoitaa 1 §:ssä tarkoitetun toimialueen lisäksi opetus- ja kulttuuritoimen rahoituksesta annetussa laissa tarkoitetut oppilaitosten perustamishankkeisiin ja perusopetuslaissa, lukiolaissa, taiteen perusopetuksesta annetussa laissa ja varhaiskasvatuslaissa tarkoitetut investointihankkeisiin liittyvät tehtävät myös Pohjois-Suomen aluehallintoviraston toimialueella. (23.5.2019/701)\nElintarvikeL 23/2006 on kumottu L:lla 297/2021, ks. ElintarvikeL 297/2021. EläintautiL 441/2013 on kumottu L:lla 76/2021, ks. EläintautiL 76/2021.\n13 a § (19.12.2013/1093)\nLänsi- ja Sisä-Suomen aluehallintoviraston toimialue ja toimivalta eräissä tehtävissä\nLänsi- ja Sisä-Suomen aluehallintovirasto hoitaa 1 §:ssä tarkoitetun toimialueen lisäksi koko maan alueella seuraavat aluehallintovirastoille säädetyt tehtävät:\n1 kohta on kumottu A:lla 10.8.2017/520.\n2) yhteishallinnosta vuokrataloissa annetussa laissa (649/1990) ja asumisoikeusasunnoista annetussa laissa (650/1990) tarkoitetut tehtävät;\n3) löytötavaralaissa (778/1988) ja löytötavara-asetuksessa (1079/1988) tarkoitetut tehtävät;\n4) liikuntalaissa (390/2015) tarkoitetut liikuntapaikkarakentamisen tutkimus- ja kehittämishankkeisiin liittyvät tehtävät. (23.5.2019/701)\nLisäksi Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintovirasto hoitaa Ahvenanmaan maakuntaa lukuun ottamatta koko muun maan alueella yhteisaluelain (758/1989) 18 §:ssä tarkoitetut osakaskuntien sääntöjen ja sääntöjen muutosten vahvistamista koskevat tehtävät.\nLänsi- ja Sisä-Suomen aluehallintovirasto hoitaa 1 §:ssä tarkoitetun toimialueen lisäksi opetus- ja kulttuuritoimen rahoituksesta annetussa laissa tarkoitetut oppilaitosten perustamishankkeisiin ja perusopetuslaissa, lukiolaissa, taiteen perusopetuksesta annetussa laissa ja varhaiskasvatuslaissa tarkoitetut investointihankkeisiin liittyvät tehtävät myös Itä-Suomen aluehallintoviraston toimialueella. (23.5.2019/701)\nL asumisoikeusasunnoista 650/1990 (voimassa 31.12.2021 saakka) on kumottu L:lla asumisoikeusasunnoista 393/2021, joka on voimassa 1.1.2022 alkaen.\n14 § (16.4.2015/441)\nAluehallintovirastojen strategisen suunnittelun ja tulosohjauksen sisältö ja menettelytavat\nValtiovarainministeriö vastaa aluehallintovirastoista annetun lain 8 §:ssä tarkoitetun strategisen suunnittelun ja tulosohjauksen järjestämisestä ja koordinoinnista aluehallintovirastojen osalta sekä siitä, että virastoille laaditaan elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskusten kanssa yhteinen strategia-asiakirja sekä virastokohtaiset tulossopimukset.\nStrategia-asiakirjassa esitetään aluehallintovirastojen ja elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskusten strategiset tavoitteet, jotka perustuvat:\n2) hallituksen strategia-asiakirjaan;\n3) valtioneuvoston kehyspäätöksiin;\n4) valtakunnallisiin alueiden kehittämisen painopisteisiin;\n6) hallituksen politiikkaohjelmiin;\n7) muihin kuin 5 ja 6 kohdassa tarkoitettuihin poikkihallinnollisiin ohjelmiin;\n8) lainsäädäntöön tai kansainvälisiin sopimuksiin.\nTulossopimus laaditaan kullekin aluehallintovirastolle hallituskaudeksi, ja sitä tarkistetaan vuosittain ottaen huomioon valtiontalouden kehykset ja talousarvio. Tulossopimus perustuu strategia-asiakirjassa asetettuihin yleisiin tavoitteisiin ja päämääriin sekä alueen maakuntaohjelmiin ja niiden toimeenpanosuunnitelmiin. Tulossopimuksessa määritellään virastolle keskeiset toimintalinjat, tulostavoitteet ja yhteistyökysymykset sekä määrärahapuitteet hallinnonaloittain. Erityisestä syystä tulossopimuksessa voi olla hallinnonalakohtaisia tavoitteita sisältävä erillinen osuus.\n15 § (16.4.2015/441)\nAluehallintovirastojen ohjausryhmä ja tulosohjausryhmä\nAluehallintovirastojen suunnittelun ja ohjauksen yhteensovittamiseksi valtiovarainministeriö asettaa aluehallintovirastojen ohjausryhmän ja aluehallintovirastojen tulosohjausryhmän neljäksi vuodeksi kerrallaan.\nOhjausryhmän tehtävänä on käsitellä:\n1) aluehallintovirastojen ja elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskusten yhteinen strategia-asiakirja;\n2) tulossopimukset aluehallintovirastojen kanssa käytävien tulosneuvottelujen pohjaksi;\n3) aluehallintovirastoja koskeva kehys- ja talousarvioesitys;\n4) strategiset linjaukset, laajat kehittämishankkeet ja valtioneuvoston tai ministeriryhmien käsiteltävät asiakirjat.\nTulosohjausryhmän tehtävänä on valmistella ohjausryhmän käsiteltävät asiat strategia-asiakirjaa lukuun ottamatta sekä käsitellä ja yhteen sovittaa hallinnonaloja yhteisesti koskevia asioita ja hankkeita.\nOhjausryhmässä voivat olla edustettuina aluehallintovirastoista annetun lain 10 §:ssä mainitut ministeriöt sekä aluehallintovirastot. Tulosohjausryhmässä voivat olla edustettuina aluehallintovirastoista annetun lain 10 §:ssä mainitut ministeriöt ja siinä tarkoitetut keskushallinnon virastot, aluehallintovirastot, maakuntien liitot sekä aluehallintovirastojen henkilöstöä edustavat järjestöt. Aluehallintovirastoille, maakuntien liitoille ja aluehallintovirastojen henkilöstöä edustaville järjestöille voidaan asettaa kullekin yksi tai useampi yhteinen edustaja.\n16 § (1.7.2015/838)\n1) vastuualueen johtajalla sekä hallintojohtajalla ylempi korkeakoulututkinto, käytännössä osoitettu johtamistaito ja johtamiskokemus sekä tehtävän edellyttämä monipuolinen kokemus;\n2) 6 §:ssä tarkoitetun yksikön johtajalla ylempi korkeakoulututkinto, käytännössä osoitettu johtamistaito ja tehtävien edellyttämä perehtyneisyys virkaan kuuluviin tehtäviin.\nValtiovarainministeriö voi ennen tämän asetuksen voimaan tuloa määrätä virkamiehet hoitamaan 7 ja 8 §:ssä, 9 §:n 3 momentissa, 10 §:n 4 momentissa ja 11 §:n 3 momentissa tarkoitettujen yksiköiden päälliköiden tehtäviä.\nEnnen tämän asetuksen voimaantuloa Etelä-Suomen aluehallintovirastossa vireille tulleet hakemukset väestönsuojan rakentamisvelvollisuudesta vapauttamiseksi, jotka koskevat Ahvenanmaan maakunnassa sijaitsevaa rakennusta, käsitellään loppuun Etelä-Suomen aluehallintovirastossa.\nHakemus, joka on tullut vireille ennen tämän asetuksen voimaantuloa, käsitellään loppuun siinä aluehallintovirastossa, joka on ollut toimivaltainen tämän asetuksen voimaan tullessa voimassa olleiden säännösten mukaan.\nVähittäiskaupan sekä parturi- ja kampaamoliikkeen aukioloajoista annetun lain (945/2009) 3 §:n mukaista poikkeuslupaa koskeva asia, joka on vireillä tämän asetuksen voimaan tullessa, käsitellään loppuun siinä aluehallintovirastossa, joka on toimivaltainen tämän asetuksen voimaan tullessa voimassa olleiden säännösten mukaan.\nTämä asetus tulee voimaan 1 päivänä toukokuuta 2015. Sen 6 §:n 2 momentti, 13 §:n 2 momentti ja 13 a §:n 3 momentti tulevat voimaan kuitenkin vasta 1 päivänä elokuuta 2015.\nRuotsinkielistä varhaiskasvatusta koskeva asia, joka on vireillä tämän asetuksen 6 §:n 2 momentin voimaan tullessa, käsitellään loppuun siinä aluehallintovirastossa, joka on toimivaltainen tämän asetuksen 6 §:n 2 momentin voimaan tullessa voimassa olleiden säännösten mukaan.\nTämä asetus tulee voimaan 22 päivänä syyskuuta 2016.\nTämä asetus tulee voimaan 16 päivänä elokuuta 2017.\n1 § - Aluehallintovirastojen nimet, toimialueet ja toimipaikat2 § - Aluehallintovirastojen organisaatio ja tehtäväjako3 § 4 § - Johtavat virkamiehet5 § - Aluehallintovirastojen hallinto- ja kehittämispalvelut -vastuualue5 a § - Hallinto- ja kehittämispalvelujen hoitaminen6 § - Aluehallintovirastojen ruotsinkielinen opetustoimen palveluyksikkö7 § 8 § 9 § - Etelä-Suomen aluehallintoviraston toimialue ja toimivalta eräissä tehtävissä10 § - Lounais-Suomen aluehallintoviraston toimialue ja toimivalta eräissä tehtävissä11 § - Itä-Suomen aluehallintoviraston toimialue ja toimivalta eräissä tehtävissä12 § - Pohjois-Suomen aluehallintoviraston toimialue ja toimivalta eräissä tehtävissä13 § - Lapin aluehallintoviraston toimialue ja toimivalta eräissä tehtävissä13 a § - Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintoviraston toimialue ja toimivalta eräissä tehtävissä14 § - Aluehallintovirastojen strategisen suunnittelun ja tulosohjauksen sisältö ja menettelytavat15 § - Aluehallintovirastojen ohjausryhmä ja tulosohjausryhmä16 § - Virkojen kelpoisuusvaatimukset 17 § - Voimaantulo- ja siirtymäsäännösMuutossäädösten voimaantulo ja soveltaminen:20.1.2011/55:18.8.2011/963:1.12.2011/1200:20.9.2012/523:19.12.2013/1093:20.11.2014/954:16.4.2015/441:1.7.2015/838:30.12.2015/1742:15.9.2016/812:10.8.2017/520:23.5.2019/701:19.12.2019/1333:19.12.2019/1344:


Kolumni: Ratavääntö käy kuumana, Rinnekin meni retkuun – Hämeen Sanomat\nKolumni: Ratavääntö käy kuumana, Rinnekin meni retkuun\n9.4.2019 04:00 Viki Salonen\nIsojen raidehankkeiden ympärillä käydään nyt niin kovaa vääntöä, että ilma on sakeutunut välillä myös silkasta tuubasta.\nTodennäköisin seuraava pääministeri Antti Rinne (sd.) on jallitettu ajamaan Helsingin lähijunaliikenteen Pisararataa ykköshankkeeksi ohi merkittävien kaukojunahankkeiden. Toivottavasti Filatovin Tarja tai joku muu kertoo Rinteelle ensi tilassa, ettei helsinkiläisten himoitsema paikallispisara auttaisi kaukojunaliikennettä juuri lainkaan ja ettei sitä pidä vahingossakaan käsitellä valtakunnallisena hankkeena.\nRaideinvestointien järjestys voi ratketa lopulta siihenkin, ketkä poliitikot pääsevät tällä kertaa puolueidensa hallitusneuvottelijoiksi.\nPääratalobbarien ongelmana on tavoitteiden hajanaisuus. Helsinkiä ja eräitä muita kaupunkeja kiinnostaa lähinnä Pasilasta lentokentän kautta Keravalle ideoitu lentorata, Kanta-Hämettä Riihimäen ja Tampereen välinen lisäraide, Tamperetta tunnin matka-aika Helsinkiin ja Tampereen pohjoispuolella sijaitsevia paikkakuntia Pohjanmaan rata.\nVertailun vuoksi: Turussa kaikki ovat alusta asti tienneet tasan tarkkaan, mitä ollaan lobbaamassa.\nMyös asiantuntija-arvioissa on hajontaa. Jotkut ovat sitä mieltä, että pääradan lisäraide kannattaisi rakentaa Pasilan ja Keravan Kytömaan välille – ja että Riihimäen ja Tampereen välin merkittävään parantamiseen riittäisi jo muutama uusi ohituspaikka.\nJotkut eivät saa sanoa mitään. Todistin äskettäin huvittavaa episodia, jossa erään rata-asiantuntijan suu tukittiin, koska hänen näkemyksensä eivät noudattaneet työnantajan (eräs nimeltä mainitsematon rautateiden liikenteenohjauspalveluja tuottava valtionyhtiö) virallista linjaa.\nNiin löperö kuin ajatus hevon kuusessa kulkevasta Tampereen ja Helsinki-Vantaan välisestä pikaradasta onkin, sillä on kulisseissa edelleen vaikutusvaltaisia puolestapuhujia. Se oli yksi keskeinen syy siihen, miksi Helsinki ja Tampere halusivat sopia uuden ratahankeyhtiön alkuvaiheesta keskenään ilman Hämeen kaupunkeja.\nKaikkien Kanta-Hämeen edunvalvojien on ymmärrettävä vastustaa ehdoitta tätä Lauri Lylyn märkää unta. On myös tehtävä täysin selväksi, ettei uudelle suoralle ratalinjaukselle annettaisi sen tarvitsemia kaavoja.\nAsiasanatlobbaus päärata raidehankkeet Suomi-rata


Oulussa isketään joka kolmannelle työmaalle – varas vie rakennustyömaalta usein tonnien työkalut | Oulu | Kaleva.fi\nEtusivu Oulu Oulussa isketään joka kolmannelle työmaalle – varas vie rakennustyömaalta usein tonnien työkalut\nOulussa isketään joka kolmannelle työmaalle – varas vie rakennustyömaalta usein tonnien työkalut\nMerikontteja käytetään yleisesti rakennustyömaiden varastoina. Kuva Lehto Groupin uudisrakennustyömaalta Oulun Linnanmaalta. KUVA: Jarmo Kontiainen\nOulu 30.4.2017 9:39\nlaatiman ohjeistuksen mukaan työmaarakennukset ja varastokontit on kaksoislukittava.\nSeinärakenteiden on oltava murtosuojattuja ja kaikki aukot on varustettava kaltereilla.\ntyökalukontit nostetaan yöksi rakennusnosturin vaijerin varaan.\nTyömaa on valaistava niin, että kameravalvonta toimii.\nHälytysjärjestelmällä suojataan vähintään työmaarakennukset ja varastokontit.\nAjettavissa työkoneissa ei saa säilyttää avaimia.\ntai kuljetusalusta on lukittava niin, ettei sitä voi kiinnittää ajoneuvoon.\nRakennustyömaa on ammattivarkaan ehtymätön tavarapankki.\nKalliit sähkötyökalut, kuparijohdot ja kodinkoneet ovat pimeillä markkinoilla liukasliikkeistä valuuttaa.\n– Pääkaupunkiseudulla varkaat käyvät jokaisella rakennustyömaalla keskimäärin kerran ja Oulun seudullakin joka kolmannella, valottaa tilannetta Lehto Group Oy:n asunnot -palvelualueen johtaja Pasi Kokko.\nKokko muistaa kohteita, joihin varkaat iskivät kolmestikin. Aidat, hälyttimet, vartijat ja lukitut työkalukontit ovat hidaste, ei rosvovarma este.\n– Ammattimaiseltahan tuo touhu vaikuttaa. Rakennustyömaavarkauksissa liikkuvat todella suuret rahat. Eniten kiinnostavat kalliit sähkötyökalut, mutta kaikkea muutakin viedään. Varkaat osaavat kyllä arvioida hyvin paino–myyntihinta-suhteen.\nLehto Group suosii työmaillaan koneita, joihin sarjanumerot on stanssattu. Se saattaa haitata varastetun tavaran kauppaa, mutta iso osa saaliista kuljetetaan saman tien pois maasta.\nKun työmaalta katoaa vaikkapa tuhansien eurojen arvoinen timanttisaha tai erikoistyökalu, haitta ei jää tavaran rahallisen arvon menetykseen.\n– Kaikkia laitteita ei saa noin vain kaupan hyllystä. Pahimmillaan työt viivästyvät, ja se tietysti lisää kustannuksia.\nLue lisää 30.04.2017 Kalevasta.\nvalvontaa 1.5.2017 17:50\nvalvontaa on lisättävä...työttömiä on maamme täynnä..miten olisi uusi ammatti työkohde valvoja läpi vuorokauden ......\nHiphei 30.4.2017 21:44\nTämä on tätä suomalaisten viestiosaamista ... veronmaksajien eurot muille maille rötöskonstein.\nMtä? 30.4.2017 21:31\nMeidän firman työmaalla kävi myös varkaita. Poliisi ei tehnyt yhtään mitään asialle, ei yhtään mitään. Parin viikon päästä vehkeitä oli tori.fi sivuilla myynnissä. Oli nimi ja osoite. Mitä teki poliisi, ei yhtään mitään. Vaikka oli nimet ja osoitteetkin tiedossa.\nkoira paras vartija. 30.4.2017 20:31\nMoni hehkuttaa kameroita, höpö höpö onhan ne nähty ettei niistä ole juuri mitään hyötyä, näkeehän sen miten kävi Muhoksella hotellipalon ja viimeksi Metlan kiinteistön, kummassakin oli kamerat jossa näkyi tuhoipolttaja mutta polttajalla oli HUPPARI. Etsikää netistä ja tunnistakaa huppari tuhopolttaja.\nTullireino 30.4.2017 20:07\nRiittäis kun tulli kurkistaisi jokaisen maastalähtevän pakettiauton takakonttiin Helsingin satamassa. Varastetun tavaran virta menee Helsingin kautta Viroon. Ja tullin silmien edestä.\nPahapuhe 30.4.2017 19:23\nVirkavaltaa lisätään pahan puheen kitkemiseen. Ei ne jouda tyämaarosvoja jahtaamaan. Ettei vaan tulisi kellekään paha mieli...\nTeleskooppiTeuvo 30.4.2017 18:55\nNämä rosvottavat on hyvää tuottoa rakentajille , saavat korvaukset vakuutuksesta ja siirtävät ne vielä rakennuskustannuksiin. Sitten kun laitetaan hävikkiä senverran reilusti jotta saadaan "omavastuut", pysyy firma uusissa työkaluissa pitkiä aikoja.\nAlkuperäinen Vahti 30.4.2017 17:41\nLiekkö tulis halvemmaks palkata yököksi vahtimaan noita työmaita minimipalkalla. Lisiähän siinä toki joutuu maksamaan, mutta äkkiä tulee halvemmaksi ku ei työt viivästy eikä vakuutusmaksut oo niin korkeita.\npyoraillen 30.4.2017 16:39\nJuurikin ajettua ohi kuvan työmaalta ja katsellen rikottuja aitoja tuli sama mieleen. Mitenhän kauan kestää että tältäkin työmaalta viedään ajoneuvot ja työvälineet. Näytti sen verran tarjolla olevan kaikki tavara. Kuin sattumalta yön tunteina vastaan ajoi romuauto joka hidasteli myös tämän "näyteikkunan" kohdilla.\ntyökalujen "luonnollista" hävikkiä 30.4.2017 15:53\nPääkaupunkiseudulta on viime aikoina kuulunut kummia : Työntekijät ovat ottaneet laajamittaisesti käyttöönsä työnantajan\nmaksamia (oikeammin: veronmaksajien maksamia) työkaluja tai niihin verrattavia laitteita, lähinnä elektroniikkaa ilman että niille olisi työpaikkaa edes näytetty. Sama pätee moneen muuhunkin alueeseen, eikä tuo "sosialisointi" tai "kapitalistilta ottaminen" rajoitu toki elektroniikkaan. Suomikin on pikku mafiosojen maa, pienilta - ja joskus isommiltakin - varkauksilta ummistetaan silmät, koska "kaikkihan sitä kuitenkin tekevät" Luottamus hyvä kontrolli paras, kaikesta ei voi syyttä aina edes ulkopuolisia.\ntt 30.4.2017 15:45\nSinä ja minä maksetaan nämäki varkaudet eli vakuutus maksujen muodoissa ka tokihan nämäki lisätään talojen hintoihin\nAnomyymi 30.4.2017 15:44\nNoita Oululaisia GPS-paikantimia koneisiin piiloon niin jo löytyy työkalut ja varkaat.\nE-ucco 30.4.2017 15:26\nItäisemmässä Euroopassa on tavaralle kova kysyntä ja ammattilaiset hoitaa homman niiden hankinnasta Suomessa . Kiitos olemattoman rajavalvonnan Baltian suuntaan.\nharasoo 30.4.2017 14:27\nTavaroiden varastaminen työmaalta on erittäin yleistä eräässä naapurimaassamme. Vaikka työmaallamme oli paikalliset vartijat niin tavaraa lähti varastoista kuin vartiointia ei olisi ollutkaan.\nTullitarkastukset on huonosti hoidettu. 30.4.2017 13:46\nOlisikohan tullilla syytä ruveta tarkastelemaan mitä isoissa ajoneuvoissa kuljetetaan maasta pois eikä ainoastaan kyttä mitä suomeen tuodaan.\nKöhh 30.4.2017 13:38\nMiten varaastettua tavaraa voi kuljettaa pois maasta? Ai niin...vapaat rajat.... Hienoa!\nniinnnin 30.4.2017 13:17\nJoo, ja ne on levällään ku turusen eväät siivottavaksi.\nKekki 30.4.2017 13:15\nEri laisille työmaille valvontakamerat ja automaattiset hälytykset\nMauno Voutilainen (rekisteröitynyt käyttäjä) 30.4.2017 12:59\nOn nähtävä myös myönteinen aspekti, vorot ovat ilmeisen ahkeria, tai ne, kenelle työkalut edelleen kulkeutuvat, jossakin vaiheessa niitä käytetään työnteossa, muuten ei olisi mitään järkeä.\nRosvot kuriin 30.4.2017 12:38\nTapasin n.15 vuotta sitten erään suomalaisen rakennusurakoitsijan Costa Ricassa väliamerikassa, jossa hänellä oli pieni rakennusfirma. Hän kertoi, että suurin ongelma rakentamisessa oli se, että työmaalle ei voinut jättää mitään koneita eikä myöskään ylimääräisiä rakennus materiaaleja, koska ne hävisivät sen silijäntien. Joka päivä piti roudata vain se määrä esim. laattoja mitkä sinä kyseisenä päivänä ehti laatoittaa. Työkalut piti kuljettaa pakettiautossa mukana joka ikinen päivä. Tähän ollaan siis tultu myös täällä pohjolassa. Eikö näitä Viroon ja Venäjälle matkaavia autoja voisi tarkistaa kaikkia pein pohjaisesti ja vaatia joka ikisestä koneesta ja muusta materialista selkeät dokumentit. Aikaahan se veis, mutta seisokoot jonossa vaikka viikon päivät tai kaksi, niin eiköhän alkais tuo varasralli hiipuman. Tavarat takavarikkoon mistä ei dokumentteja löydy.


Sosiaalisen median kehittämissuunnitelma digitaaliselle markkinointitoimistolle - Theseus\nSosiaalisen median kehittämissuunnitelma digitaaliselle markkinointitoimistolle\nMaaninka, Essi (2018)\nOpinnäytetyön tarkoitus oli kehittää digitaalisen markkinointitoimiston sosiaalisen median kanavia niin, että yritys saa lisää näkyvyyttä sosiaalisessa mediassa, yrityksen positiivinen brändi- ja työnantajamielikuva vahvistuu ja yrityksen uudistunut ilme tulee asiakkaille tutuksi. Työn tavoitteena oli tehdä sosiaalisen median kehittämissuunnitelma markkinointitoimisto Valve Group Oy:lle, jotta käytössä olevat sosiaalisen median kanavat saadaan aktivoitua, sitoutuneiden seuraajien määrää kasvatettua ja liikennettä ohjattua edelleen yrityksen verkkosivuille. Tavoitteena oli myös tutkia, miten sosiaalisen median kanavia pystytään kehittämään, jotta yrityksen brändiuudistuksen myötä uusittu ilme tavoittaisi mahdollisimman monet asiakkaat ja mielikuva koko brändistä selkeytyisi.\nOpinnäytetyö rajattiin käsittelemään vain niitä sosiaalisen median kanavia, jotka yrityksellä ovat parhaillaan käytössä. Digitaaliselle B2B-markkinointitoimistolle sosiaalisen median kanavien laadulla ja näkyvyydellä on ensisijaisen tärkeä merkitys, sillä nykyaikaiset yritysasiakkaat odottavat usein yritykseltä saatavan markkinoinnin sisältävän myös sosiaalisen median kanavien markkinointisuunnitelmat.\nKehittämissuunnitelma ajoittuu vuoden 2017 syksyn ja 2018 kevään ajalle. Tutkimusmenetelmänä käytettiin teemahaastattelua ja benchmarkingia. Haastattelut toteutettiin yrityksen johdolle sekä markkinointitiimille. Samalla tarkkailtiin muiden samankaltaisten yritysten toimintaa sosiaalisessa mediassa ja tehtiin yritykselle nykytilakartoitus sekä kilpailijakartoitus.\nHaastatteluiden pohjalta saadut tutkimustulokset osoittivat, että brändiuudistuksen myötä yritys haluaa viestiä sosiaalisessa mediassa yhteneväisempää linjaa yrityksen eri osien kanssa, luoda hyvää työnantajamielikuvaa sekä kertoa yrityksen osaamisesta ja ammattitaidosta, jotta potentiaaliset asiakkaat kiinnostuisivat yrityksestä ja päätyisivät etsimään siitä lisää tietoa. Benchmarkingin kautta saatiin hyviä vinkkejä yrityksen sosiaalisen median toiminnan kehittämiseen ja julkaisukalenterin sekä sosiaalisen median strategian luomiseen.\nKehittämistoimenpiteet, joita sosiaalisen median osalta ehdittiin opinnäytetyön valmistumista ennen toteuttaa, olivat onnistuneita. Julkaisukalenterin avulla sosiaalisen median päivityksiä julkaistiin aktiivisemmin ja säännöllisemmin, ja uusia sitoutuneita seuraajia tuli keskimäärin enemmän edellisiin kuukausiin nähden. Kehittämisehdotuksiksi annettiin sosiaalisen median trendien seuranta, säännöllisen julkaisurytmin ylläpitäminen sekä uusien kanavien ja menetelmien käyttöön ottaminen.


Kulttuurifoorumi - yhdistysten ja kaupungin yhteistyöelin | Naantali\nKulttuurifoorumi - yhdistysten ja kaupungin yhteistyöelin\nKulttuurifoorumi on kulttuuriyhdistysten ja kulttuuripalveluiden yhteistyöelin. Sen tarkoituksena on lisätä kulttuuriyhdistysten ja kaupungin yhteistyötä tarjoamalla mahdollisuuden avoimelle keskustelulle ja paikalliskulttuurin kehittämiselle. Kulttuurifoorumilla ei ole virallista päätäntävaltaa. Foorumi on avoin kaikille kulttuuriyhdistysten jäsenille.\nKulttuurifoorumi kokoontuu muutaman kerran vuodessa ja tarpeen mukaan useamminkin, ja sen kutsuu kokoon kaupungin kulttuuripalvelut. Foorumissa käsitellään ajankohtaisia kulttuuria ja yhdistyksiä koskevia asioita. Yhdistykset voivat myös tuoda keskusteluun heille tärkeitä aiheita.\nTilaa Eemeli-yhdistysuutiskirje sähköpostiisi ja tiedät missä mennään!\nKokoontumisista ilmoitetaan pääsääntöisesti kulttuuri- ja vapaa-aikapalveluiden lähettämässä Eemeli-yhdistysuutiskirjeessä, joka on kaupungin suora tiedotuskanava yhdistyskentälle. Voit tilata Eemeli-yhdistysuutiskirjeen sähköpostiisi\nEemeli julkaistaan suurin piirtein parin kuukauden välein, ja useamminkin kun yhdistyksille tiedotettavaa asiaa ilmenee.\nKiinnostaako yhdistystoiminta harrastuksena?\nNaantalissa toimii lukuisia erilaisia yhdistyksiä, jotka varmasti iloitsevat uusista jäsenistä. Tutustu tarkemmin paikallisiin yhdistyksiin ja seuroihin ja niiden toimintaan ja ole yhteydessä!


Kotimaa Julkaistu 22.01.2012 21:42 (Päivitetty 27.01.2012 15:44)\n– Varmasti osallistun jollakin tavoin yhteiskunnalliseen keskusteluun, mutta en ole mikään poliitikko tästä eteenpäin. Olin nyt tämän aikaa poliitikko, mutta nyt siirryn enemmänkin sellaiseen asemaan, että hoidan perheasioita, hoidan lapsia, kirjoitan muistelmia ja olen kansainvälisesti hyvin aktiivinen, Lipponen selvittää.\nLipponen on itse erittäin pettynyt vaalitulokseen. Hänen mukaansa toisella kierroksella ei tule olemaan todellista vastapainoa kokoomuksen Sauli Niinistölle.\n– Minä olisin ollut ainoa vastapaino. Nyt äänestettiin tunteen pohjalta, eikä järjen. Nyt käytännössä varmistettiin Sauli Niinistön valinta. Toisesta kierroksesta ei tule mielenkiintoista, Lipponen kertoi katkerana.\nNiinistö ja Haavisto tasavertaisia Helsingissä Haaviston puoliso: Minulle hän on jo presidentti


Joy: Are you my life?\nMun pitää kyllä nyt ihan vakavissaan keksiä joku taktiikka jolla saan aina päivän vaatteista kuvat. Mun\nhuoneessa on aivan kauhee valo ja ainut kunnon koko peili koko talossa on liian pienessä tilassa. Toisessa sitten taas tulee valo suoraan takaa joka estää kunnollisten kuvien ottamisen.\nMun täytyy myöntää, että olen...itseasiassa viimeisen vuoden aikana melko laiskasti panostanut pukeutumiseeni. En oikein jaksa enään yhdistellä vaatteista. Harmi. Voisin huomenna ottaa itseäni niskasta kiinni ja keksiä jotain mahtavaa päälle laitettavaa.\nVähän vaan rajottuu valinnat kun mopo-kausi on taas alkanut ja hame päällä on niin vaikea ajaa. Enkä voi vastustaa kiusausta kun ovesta ulos tultaessa mopo seisoo odottaen. Liukua istuen kouluun vai kävellä rankka matka?\nMelkoinen dilemma, eikö? : D\nKuvassa mulla on siis jim&jill:istä ostetut farkku leggarit. Aluspaita on Zarasta, voin ottaa siitä joskus paremman kuvan koska toi ei oikein tuo sille kunniaa. Ja päälimmäinen paita on Gudrun Sjöden mallistosta, ostettu tilaamalla koska suomessa ei valitettavasti liikettä löydy.\nKaulassa on vielä huivi viritelmä.\nLähettänyt Nora klo 9.10\nTunnisteet: mopo, vaatteet


"Säilyttää Suomelle kriittiset yhteydet" – Finnair karsi lokakuun lentoja reippaalla kädellä | Paikalliset | Mäntsälän Uutiset\nFinnair lentää lokakuussa yhteensä 42 kohteeseen Euroopassa ja Aasiassa. Kai Skyttä\nFinnair karsii lokakuun liikenneohjelmastaan lentoja lähes kaikilta reiteiltä ja lentää lokakuussa keskimäärin 70-80 lentoa päivässä aiemmin suunnitellun noin kahdensadan päivittäisen lennon sijaan, kerrotaan tiedotteessa. Näin tehdään siksi, että lentomatkustuksen kysyntä on koronapandemian kehityksen ja matkustusrajoitusten vuoksi elpynyt hitaasti, eikä aiemmin julkaistua liikenneohjelmaa ole mahdollista toteuttaa lentojen vähäisen kysynnän vuoksi.\nPäivitetty liikenneohjelma näkyy Finnairin varauskoneessa finnair.fi-sivustolla ja matkatoimistojen käyttämissä varausjärjestelmissä. Finnair viestii perutuista lennoista suoraan asiakkaille, joilla on varaus kyseisille lennoille ja tarjoaa heille mahdollisuuksien mukaan korvaavan lennon. Asiakkaat voivat myös valita lipun hinnan takaisinmaksun, jos tarjottu lento ei sovi heille.\n– Haluamme säilyttää Suomelle kriittiset yhteydet Euroopan keskuksiin ja tärkeimpiin Aasian kohteisiimme, sillä yritykset tarvitsevat lentoyhteyksiä työmatkustukseen, sanoo Finnairin kaupallinen johtaja Ole Orvér tiedotteessa.\nFinnair lentää lokakuussa yhteensä 42 kohteeseen Euroopassa ja Aasiassa. Viikkovuoroja kuitenkin karsitaan lähes kaikilta reiteiltä ja aiemmin lokakuussa aloitettavaksi suunniteltuja lentoja muun muassa Bergeniin, Barcelonaan, Madridiin, Pietariin ja Stuttgartiin ei päästä aloittamaan. Kotimaassa Turun ja Tampereen reittejä ei lennetä lokakuussa.\nKaukolennot keskittyvät edelleen Tokioon, Souliin, Hongkongiin, ja Shanghaihin, jotka ovat myös tärkeitä rahtikohteita. Nanjingin reittiä lennetään syys-lokakuussa. Finnair jatkaa myös pelkästään rahtia kuljettavia lentoja New Yorkiin ja Singaporeen. Finnair päivittää liikenneohjelmaansa joustavasti kysyntätilanteen eläessä. Vuoden 2019 lokakuussa Finnair lensi noin 350 lentoa päivässä ja kohteita oli yli 100 Euroopassa, Aasiassa ja Pohjois-Amerikassa.\nMatkustusrajoitukset iskevät rankasti Vantaaseen – Finavian johtaja: Rajoitukset Suomessa tiukempia kuin muualla Euroopassa


Viralliset dokumentit, joita suomalaiset tarvitsevat ulkomailla - PhotoAiD.com\nViisumikuvat ja kuvat muita ulkomailla tarvittavia dokumentteja varten\nDigikuvat viisumeita varten\nKun suunnittelet matkustamista ulkomaille, sinun tulisi aina tarkistaa kohdemaan vaatimukset esimerkiksi viisumien suhteen. Maat, jotka vaativat viisumihakemusta, vaativat myös biometrista viisumikuvaa. On tärkeää toimittaa oikeanlainen viisumikuva, joka täyttää kaikki vaatimukset ja kriteerit. Jos kuva ei ole oikeanlainen, viisumihakemusta ei voida käsitellä ennen oikeanlaisen kuvan toimittamista.\nHankalaa viisumikuvien ottamisesta tekee maiden erilaiset vaatimukset. Suurin osa euroopan maista vaatii 35x45 mm kokoisen kuvan, mutta esimerkiksi Kiinan viisumi tarvitsee 33x48 mm kokoista kuvaa. Myös muut kriteerit voivat vaihdella maasta riippuen, kuten taustan väri.\nJos pidät viisumikuvien vaatimuksia hankalina toteuttaa, voit helpottaa oloasi ottamalla käyttöön tekoälyllä toimivan työkalun PhotoAiD:n! Sinun tarvitsee vain valita haluamasi dokumentti, ladata oma kuvasi palveluun, ja me hoidamme loput puolestasi! Takaamme, että kuva hyväksytään.\nViralliset suomalaiset dokumentit ulkomaille


Pohjankyrö - lehti | PÄÄKIRJOITUS 19.03.2020\nViidensadan hengen kokoontumisten kieltämisestä tultiin nopeasti alle kymmenen hengen tilaisuuksiin ja yli 70-vuotiaitten pakolliseen kotikaranteeniin.\nPeruttu, peruttu, siirretty, peruttu. Tilaisuuksia ja tapahtumia on peruttu, koska valtioneuvosto on niin määrännyt. Toki vastuulliset paikalliset tapahtumajärjestäjät osaavat itsekin vetää oikeat johtopäätökset.\nKorona on kamala monellakin, mutta erityisesti kahdella tapaa. Virus on näkymätön uhka, jonka käyttäytymistä ja etenemisen voimaa sekä tapaa ei vielä kunnolla tiedetä. Juuri sen vuoksi se on nyt pysäyttänyt yhteiskunnan. Siis uhka, ja pysäytys.\nOtammeko valtioneuvoston ja oman kunnan ohjeet todesta? Olennaista kansakunnan selviytymisen kannalta on ulkoisen näkymättömän uhan hyväksyminen ja sen mukana tuomien rajoitusten noudattaminen. Ohjeet ja jopa pakotteet on syytä ottaa todesta.\nVain yhteiskunnan toiminnan kannalta kriittisillä aloilla työskentelevien lapset saavat edelleen kouluissa lähiopetusta, muuten oppi annetaan nyt etänä kotioloissa. Se on iso mullistus perheille.\nKaupan hyllyt tyhjenivät valemedian ja somen ylilyöntien vuoksi. Paperitavarat ja makaroni loppuivat, mutta pian hyllyt taas täyttyivät.\nTilanne vaatii meiltä jokaiselta harkintaa. Hengityssuojaimien käyttöä ammattilaiset pitävät turhana, mutta käsienpesu korostuu arvoonsa. Sen tavan soisi jäävän koronan jälkeenkin käytäntöön.\nIsonkyrön kunta organisoi talkoita yli 70-vuotiaitten kotikaranteeniin ohjattujen avuksi asiointeihin. Mukana on jo toistakymmentä yhdistystä ja sitä kautta kymmenittäin, ellei sadoittain yksityisiä. Kriisi poikii myös uutta, ja hienoja asioita. Apurinkeihin on hyvä lähteä mukaan.


Laiva on täynnä: Nimikilpailu ratkennut - kirjoituksia maahanmuutosta, mediasta, sensuurista, rasismista, suvaitsevaisuudesta, suvaitsemattomuudesta\nKirjoittanut lot klo 12:16\nKiitos, kiitos! Tällainen peruspunaniska ottaa arvonimen ylpeänä vastaan! Muuten minuun törmää aika ajoin J H-a:n Vieraskirjassa nimimerkillä "Viljami". Odottakaas, kun eukko saa tietää! Hyvää kesää kaikille!\n15. heinäkuuta 2007 klo 14.10\n17. heinäkuuta 2007 klo 11.28\nKaalelaatikko.. Nerokas sanaleikki kertakaikkiaan ;D\n21. heinäkuuta 2007 klo 3.45


TalkandBake: Tekstuuria ja kiiltoa\nTekstuuria ja kiiltoa\nTämä kuumuus on tuonut pikakuivattajalle kuplimisongelman ja melkein joka kerta niitä tulee. Joskus ne ei kuvissa näy, mutta livenä kyllä. Tällä kertaa kuplat pääsivät myös kuviinkin -_-\nNimettömässä ja keskisormessa Avon Polished Plum -tekstuurilakkaa kolme kerrosta.\nVioletti tekstuuri, jossa näkyy kultaista ja punertavaa kimallusta, kynsillä punertava kimallus on enemmänkin violehtihtavaa.\nMuissa kynsissä essencen black is back, kaksi kerrosta. Ihan perusmusta, joka kuivuu kiiltäväksi. Pieni miinus siitä, että tämä sävy kuuluu 2 metrin hyllyyn, eli jos siun lähellä on vain 1 metrin hylly, sieltä löytyy vain valkoinen.\nKoristeena violetit ja pinkit strassit.\nTunnisteet: Avon, Essence, Project Polish, Project Polish 2018\nTeresa 6. elokuuta 2018 klo 8.05\nMä käytän Lumenen Nail Strengthener - lakkaa lähes aina ja aina lakkausten alla. Se aiheuttaa lakkauksiin kuplia, kun alkaa paksuuntua. Tuossakin on sama ongelma kuin useissa muissakin aluslakoissa, että sitä ei ehdi käyttää loppuun, ennen kuin paksuuntuu. Tuo Lumenen lakka ei varsinaisesti aluslakan nimellä ole, mutta on toiminut siinäkin puuhassa, kunhan ei ole tosiaan vanhaa.\nMimosa 6. elokuuta 2018 klo 11.08\nMie olen käyttänyt nyt Avonin ja essencen aluslakkoja. Avonit tuntuu melkein aina olevan hieman paksumpaa ja essencet lirua :D Sitä Lumenen CC -aluslakkaa käytin, mutta siitähän jäi käyttämättä noin 1/3 kun jämähti pulloon :S\nNanna/Kultainen Kynsilakka-blogi 15. elokuuta 2018 klo 12.31\nOnpa upeet! :o ♡\nMimosa 16. elokuuta 2018 klo 16.02\n▼ elokuuta 2018 (15)\nOstoksia - essence, Oriflame, Lumene, Tesco, Avon,...\nNatura Siberica Scalp Scrub\nKosmetiikkajemmojen kulutusjuhla, osa 34\nLumene - Hehkuva Ilta / Flaming Sky\nKynsilakkakokoelma - testaamattomat kynsilakat\n365 Days of Color - I Smell... Children\nVartalo- ja käsivoidekokoelma 2018\nCiaté - house of mirrors


rentoutua envy - GLOBElife ☎ - relax estetiikka\nSELLULIITTIHIERONTA KERMA ITSE\nLisäksi manteliöljy ja sheavoita, makeutta kaava sisältää sekoitus aktiivisia ainesosia kuten ananas uutetta, tammi ja vihreä tee tyhjennys ominaisuudet pystyvät aktivoimaan ihon mikroverenkiertoa, helpottaa salaojitus ylimääräistä nestettä.\nKIINTEYTTÄVÄ HIERONTA VOIDE\nLisäksi kosteuttava manteliöljy ja sheavoita, kaava sisältää yhdistelmä vaikuttavia ainesosia, myös humala, Korte, taikapähkinää ja Ginseng, jotka ansiosta muodostaa ominaisuudet voidaan aktivoida ihokudoksen, tuottaa kiinteyttävä vaikutus.\nSUOLAA HEHKUU ARGAN OIL\nSea salt exfoliating ominaisuuksia tapaa makeus ja kosteuttava auringonkukkaöljy, manteli ja Argan-öljyä, Laventeli eteerinen öljy rentouttava ominaisuudet. Hoidon jälkeen iho on heti sileä ja pehmeä kosketus poistuessa syrjäisimpien ihon kerros kuolleet solut.\npakkaus: 500 ml tölkeissä.\nAURINKO SUIHKU SHAMPOO\nPuhdistaa hiukset, poistamalla suolaa jäämien, klooria ja kuolleet ihosolut, jolloin ne pehmeällä Kiitos 2 in 1 Ilmastointi vaikutus.\nVEDENPITÄVÄ SUN ÖLJY\nSuojaa, kosteuttaa ja ravitsee hiukset alttiina UV-säteilylle, suola ja klooria. Suihkuta tuotetta ennen auringonottoa. Toista useita kertoja päivässä. Ravista ennen höyryssä. Vettä hylkivä.\nJÄLKEEN VAHA EMULSIO\nKaavan tarkoituksena on varovasti poistaa jäljellä vaha parranajon jälkeen. Lisäksi kosteuttava manteli öljyn ja voipuunvoi, sisältää sekoitus aktiivisia ainesosia kuten hunaja Pura, kurkku ja lime kosteuttava ja rauhoittava punoitusta iholle joilla valtaa yhdessä allantoiinia, joka auttaa elvyttämiseen ja uusiminen kudosten.\nVAHA ÖLJYN JÄLKEEN\nKaavan tarkoituksena on varovasti poistaa jäljellä vaha ihoa parranajon jälkeen. Kiitos auringonkukkaöljy, Macadamia ja Argan öljy ja rauhoittava eteerinen öljy Villa # 404 pehmittävä pystyy, ravitsee, rauhoittaa ja virkistää ihoa, vähentää mitään punoitusta, jossa se sileä ja jättää täysin puhdas.\nHIERONTA ÖLJY ORANSSI KASVI\nAlchemy arvokkaita kasviöljyjä tunnettu vaikutukset iholla. Kosteuttavat ominaisuudet manteliöljy ja auringonkukkaöljyä, yhdistettynä antioksidantti teho E-vitamiini neutraloi vapaita radikaaleja, varmista tuotteen rauhoittava ja rentouttava hieronta kanssa virkistävä tuoksu Orange eteerinen öljy.\nMAKEA MANTELI HIERONTAÖLJY\nManteliöljyä on sopii kaikille ihon, parantaa ihon sävy, kimmoisuutta, estää venyttää markkaa ja vähentää arpia.


Tasan 30 päivää muuttoon – postauksia päivittäin! – Kettukarkki\nTasan 30 päivää muuttoon – postauksia päivittäin!\nLähtölaskenta on alkanut! Muuttoon on ihan oikeasti enää kuukausi, ja kieltämättä vähän kämmenet hiessä saattaapi olla kun on niin paljon vielä tekemättä. Mutta oikeasti meillä on kaikki aika selkeää tässä projektissa, eli nyt vaan tehdään (ja teetetään).\nTutustumme siis ensimmäistä kertaa vanhaan hirsitaloon ja hirsitalon rakenteisiin, ja täytyy sanoa että tämän tyyppinen rakennustekniikka on jotenkin helposti omaksuttavaa ja järkeenkäypää. Tietoa on saatavilla paljon, ja olemmekin opiskelleet vanhan talon kunnostamista tässä kevään ja kesän mittaan aika huolella. Rakenne säilytetään hengittävänä edelleen, ja ilmanvaihtoon kiinnitämme erityistä huolellisuutta joka huoneessa. Onneksi apunamme on osaavia ammattilaisia.\nKoko ajan tulee mieleen uusia asioita, jotka täytyy muistaa (hae vessanpönttö, tilaa kaasuliesi, tilaa uusi jätelava pihaan… ), ja sitä on alituiseen johonkin vihkonnurkkaan tekemässä muistiinpanoja. Kiireellisimmät jutut meillä kirjoitetaankin kotona ylös suoraan keittiön seinälle.\nKoska tunnelma tiivistyy, ja kerrottavaa remontista on niin paljon, blogissa on nyt 1 postaus joka päivä muuttoon asti! Pysykää mukana siis!\nKeittiössä tällä hetkellä:\n– Suunnitelmaa viilataan keittiötoimittajan kanssa. Jääkaappi on jo tilattu (Festivo).\n– Lattia purettu ja suoristettu uusilla koolingeilla.\n– Viemärit ja vesiputket vedetty oikeille paikoille. Tähän tilaan ei tullut aiemmin vettä.\n– Lattialautojen asennus ja pintakäsittely.\n– Pintojen maalaus.\n– Keittiön asennus (tämä ei ehdi ennen muuttoa, retkimuonaa tiedossa siis).\n– Lieden valinta, liesituulettimen valinta, valaisimien valinta.\n– Vanha lattia purettu ja uusi mäntylauta odottaa paketeissaan asennusta.\n– Lattiaeristeet eli purut tsekattu – kuivaa on. Tähän lisätään puruja ja päälle vielä paremmin eristävää ekovillaa (vai mitä se olikaan).\n– Katon maalin poisto ja uudelleen maalaaminen.\n– Lattialautojen asennus ja pintakäsittely\n– Lattialistojen asennus.\n– Kaikki sähkötyöt.\n– Lämpöpattereiden asennus (tulee muuten hienot).\n– Täällä ollaan jo pitkällä, purkamista on tapahtunut aika huolella, ja nyt on jo vesipisteet ja viemäritkin paikoillaan. Kaato on rakennettu ja lattiaviemärin kohta toteuttu. Seiniä levytetään hyvällä tahdilla, ja alkaa lähtölaskenta laatoitukseen.\n– Lattialämmityskaapelin asennus\n– Kaikki asennustyöt (toivon erityisesti pöntön olevan paikoillaan muuttopäivänä…).\n– Tämä tila (ex-keittiö) valmistuu siis samaan tahtiin viereisen kylpyhuoneen kanssa, sillä molemmissa on tärkeät vesipisteet. Tässä huoneessa oli paljon fiksaamista, kuten välikaton tukihirsien kunnon tutkiminen ja osittainen uusiminen.\n– Hyvin paljon piikkaamista.\n– Yläkerran viemäröintien sijainnin miettiminen välikatossa.\n– Vanhojen 60-lukulaisten ja vanhempienkin vesiputkien poistaminen.\n– Hirsiseinien päälle on asennettu Ekovilla hengittävä ilmansulku.\n– Ilmansulkupaperin päälle on asennettu hengittävä Tuulileijona tuulensuojalevy.\nVielä tulossa työlistalla:\n– Lattian eristäminen.\n– Lautalattian asennus.\n– Kattopaneelien maalaus ja kiinnittäminen.\n– Kalusteiden asentaminen.\n– Pyyhekuivaimen asennus.\n– Seinien maalaus tai tapetointi.\nSellaista meidän työmaalla tänään. Yläkerrasta on turha puhuakaan, sillä siihen ehditään keskittyä vasta muuton jälkeen. Kohtuullisen iso savotta meinaan odottaa sielläkin.\nProject management headquarters\nEniten tulen kaipaamaan\nEx-keittiö, tuleva kodinhoitohuone\nReply\tSatu 02.07.2017 at 2:15 pm\nOnpa ihana päästä seuraamaan teidän remonttia ☺


Meren rannalla Raaseporissa - Kaupunki - Helsingin Sanomat\nMeren rannalla Raaseporissa\nMerestä pilkistää pieni luoto. Kaksi joutsenta keinuu aalloissa. Anne ja Dave Knaster juovat aamukahvinsa saaristolaismökin terassilla, täysin erilaisissa maisemissa kuin Helsingin Töölössä. Pariskunta hankki satavuotiaan saaristolaismökin 92-vuotiaalta mummolta Raaseporista viitisen vuotta sitten.\nVenettä soutaa Anne Knaster, keulassa Dave Knaster. Taustalla punamullalla maalattu saaristolaismökki. (KUVA: Tapio Vanhatalo)