BUILDERNEWS BUILDERCOM OY:N TIEDOTUSLEHTI Rakennetun ympäristön tiedonhallinnan- ja toiminnanohjauksen - PDF\nBUILDERNEWS BUILDERCOM OY:N TIEDOTUSLEHTI Rakennetun ympäristön tiedonhallinnan- ja toiminnanohjauksen\nDownload "BUILDERNEWS BUILDERCOM OY:N TIEDOTUSLEHTI 2014. Rakennetun ympäristön tiedonhallinnan- ja toiminnanohjauksen"\n1 BUILDERCOM OY:N TIEDOTUSLEHTI 2014 BUILDERNEWS Rakennetun ympäristön tiedonhallinnan- ja toiminnanohjauksen järjestelmät Asiakas-case: Kokonaisvaltaista tiedonhallintaa Savon koulutuskuntayhtymässä Buildercom Oy ja Tilaajavastuu Oy yhteistyössä harmaata taloutta vastaan Buildercom mukana kesän 2014 asuntomessuilla Jyväskylässä\n2 PÄÄKIRJOITUS Rakennetun ympäristön tiedonhallinnanja toiminnanohjauksen järjestelmät Kiinteistöjen ja infra-rakenteiden omistajat ovat hankkineet vuosien saatossa käyttöönsä lukuisia eri tarkoituksiin suunniteltuja toiminnanohjaus- ja tiedonhallintajärjestelmiä. Tiedonhallintajärjestelmien yhteensopivuudesta toistensa kanssa ei kuitenkaan ole kannettu huolta, vaan on hankittu yksittäisiä järjestelmiä pienten osa-alueiden hallitsemista varten. Organisaatioissa kenenkään intressissä ei ole ollut huolehtia tietoteknisestä kokonaisarkkitehtuurista. Nykysuuntaus on toinen: nyt hankitaan laajoja kokonaisuuksia, joilla hallitaan suurta osaa siitä tiedosta, jolla toimintaa ohjataan. Lisäksi järjestelmäintegraatiot ovat yleistyneet. Ei haluta luopua pitkään käytössä olleista järjestelmistä, joita on ajan myötä räätälöity omia tarpeita varten. Omat toimintaprosessit on muokattu sellaisiksi, että ne tukeutuvat käytössä oleviin tietoteknisiin järjestelmiin. Tietomallit ja niissä olevan tiedon hyödyntäminen Johtavat rakennuttajat vaativat suurten hankkeittensa suunnittelemista tietomallintamalla. Silti malleihin kertyvän tiedon hyödyntäminen koko hankeen elinkaaren ajalla on vielä kehitysvaiheessa. Malleissa olevaa tietoa kyetään hyödyntämään laajasti hankkeiden alkuvaiheessa ja niistä saadaan helposti lähtötiedot kustannusten määrittämistä varten. Yhdistelmämallien avulla suunnitelmat voidaan sovittaa toisiinsa, ja suunnitelmien keskinäiset ristiriidat poistaa. Toisaalta mallien avulla hankkeita on helppo visualisoida. Lisäksi ne ovat oiva apu hankkeiden lupakäsittelyvaiheissa. Mallien sisältämää tietoa hyödynnetään heikosti kiinteistöjen tai infra-kohteiden käytön ja ylläpidon aikana. Rakennetun ympäristön omistajilla on erilliset järjestelmät sekä käytön että ylläpidon aikaista tiedonhallintaa ja toiminnanohjausta varten. Tietomallit ja nämä muut käytössä olevat järjestelmät on saatava vaihtamaan tietoja keskenään. Järjestelmät on saatava integroiduksi siten, että eri tietolähteissä oleva tieto on käytettävissä, pyrittiinpä tietoon käsiksi minkä järjestelmän kautta hyvänsä. Viime aikoina on erityisesti noussut esille tietomallien ja erilaisten kiinteistötietojärjestelmien yhteen liittäminen. Suunnitteluvaiheessa malliin taltioitunut tieto halutaan integroida tai siirtää kiinteistötietojärjestelmään automaattisesti. USA:sta Britannian kautta meillekin rantautunut COBie-standardi on mahdollisesti avain tietomalleissa olevan tiedon hyödyntämisessä kiinteistötietojärjestelmissä. Buildercom Oy tutkii ja kehittää asiakkaittensa ja ohjelmistotoimittajien kanssa menetelmiä ja käytäntöjä hyödyntää tietomallien tietoja omissa palveluissaan. Tietomallitiedon hyödyntäminen palveluissamme on tuotekehityksemme prioriteettilistalla kärkipaikalla. Mobiliteetin hyödyntäminen päivittäisessä projektien hallinnassa ja kiinteistönhoidossa Rakennus- ja saneerausprojektit ovat nykyään nopeatempoisia ja projekteista vastaavilla on useita projekteja me- 2\n3 neillään samalla kertaa. Perinteisiä työmaatukikohtia perustetaan vain suuriin hankkeisiin, joitten kesto on vuosi tai enemmän. Toisaalta kiinteistönhoito on jo vuosia ollut siihen erikoituneitten toimijoitten tekemää ja yhdellä kiinteistönhoitajalla on lukuisia kohteita hoidettavanaan. Siksi tekeminen pitää kyetä dokumentoimaan liikkeellä ollessa ja tehtävät on voitava vastaanottaa mobiililaitteeseen. Liikkuva työ vaatii siihen tarkoitetut työkalut ja taustajärjestelmät. Mobiilisti käytettävät tietotekniset palvelut tulevat tulevaisuudessa olemaan tietotekniikkapalveluntarjoajille välttämätön osa palvelutarjontaa. Näin ollen osa palveluista on oltava sellaisenaan käytettävissä mobiilisti. Osalle palveluista tehdään erillisiä mobiiliversioita tai appletteja, joilla palveluita käytetään. Tärkeä osuus on myös offline-toiminnallisuudella. Suurena haasteena tulee olemaan erilaisten mobiililaitteiden nopea kehittyminen. Laitekirjo on valtava ja käyttöjärjestelmistä on käytössä useita versioita yhtäaikaisesti. Siksi palveluntarjoajat joutuvat tekemään vaikeita valintoja siitä, mitä käyttöjärjestelmiä ja millaisia laitteita tuetaan. Buildercom Oy tekee mittavaa tuoteuudistusta palvelujensa uudistamiseksi. Uudistuksen yhtenä johtavana perusajatuksena on ollut huomioida työn luonteen muuttuminen liikkuvaksi. Tulemme huomioimaan tuotekehityksessämme mahdollisimman laajasti markkinoilla olevat eri käyttöjärjestelmät sekä päätelaitteet mobiiliominaisuuksia kehittäessämme. Matti Luhtanen, toimitusjohtaja\n4 KIRJOITTAJA: ELINA PORKKA Kokonaisvaltaista tiedonhallintaa Savon koulutuskuntayhtymässä Savon koulutuskuntayhtymä (jäljempänä myös Sakky) on perustettu v ja tällä hetkellä kuntayhtymä koostuu Savon ammatti- ja aikuisopistosta, Varkauden lukiosta ja Savon oppisopimuskeskuksesta. Näiden rinnalla toimivat organisaation tukipalvelut sekä kiinteistöyksikkö. Kuntayhtymällä on yhteensä n kerros-m 2 kiinteistömassa kuudella eri paikkakunnalla. KIINTEISTÖMASSAA YHTEENSÄ KERROS M 2 6 PAIKKAKUNNALLA Kiinteistöyksikkö teki hankintapäätöksen sähköisen huoltokirjajärjestelmän hankkimisesta v. 2006, jolloin markkinoille alkoi tulla ensimmäisiä sähköisiä huoltokirjoja. Sakkylla pidettiin tärkeänä sitä, että kaikki kiinteistötiedot löytyisivät keskitetysti yhdestä paikasta. Lisäksi haluttiin mahdollisuus alkaa seurata huoltotoiminnan laatua. Sakkylla ulkoalueiden hoito ja siivous on pääosin ulkoistettu, mutta ns. sisäpuoliset työt, kuten talotekniikka, iv-nuohous, keittiölaitehuollot ja käyttäjäpalvelut on katsottu järkevämmäksi hoitaa omana työnä. Käyttäjäpalvelut ovat iso osa organisaation toimintaa, joka näkyy kiinteistöjen käyttäjille: opiskelijoille, asiakkaille ja yhteistyökumppaneille. Ari Orsjoen, kiinteistöjohtajan, mukaan kiinteistöyksikön tavoite on tarjota täyden palvelun toimintaa ja tässä FacilityInfo on apuna. Kiinteistöpäällikkö Toni Helin kertoo, että uutena asiana huoltokirjaan on liitetty koulutusmateriaalille oma paikka. Käymme kaikki säännöllisesti päivittämässä kiinteistötietojamme eri koulutuksissa ja niissä hankitun tiedon jakaminen on ollut puutteellista. Jatkossa kaikki pääsevät tutustumaan uusimpiin tutkimustuloksiin ja viimeisimpään tietoon ohjelman kautta, Toni täsmentää. HUOLTOKIRJAJÄRJESTELMÄN VALINTA Sakkylla tehtiin vertailua eri järjestelmien välillä ja tärkeimmiksi tekijöiksi nousivat Buildercomin FacilityInfon myötä mahdollisuus linkittää tietoja huoltokirjasta suoraan kiinteistöissä meneillä oleviin projekteihin sekä palvelupyyntöjen käsittelyn helppous. Järjestelmää valitessa Sakkylla pidettiin tärkeänä meriittinä myös muita Buildercomin asiakkaita. Huoltokirjan käyttäjinä olivat jo vuonna 2006 esimerkiksi Helsingin kaupunki ja Senaatti-kiinteistöt, joilla on paljon kiinteistömassaa. Orsjoen mukaan se vahvisti käsitystä siitä, että myös savolaisten kiinteistötiedot pysyvät järjestelmässä varmassa tallessa eikä järjestelmän kehitystyö ole jäänyt paikalleen. Isoilta kiinteistönomistajilta tulee varmasti painetta kehittää järjestelmää ja toimintamalleja eteenpäin, joten hyötyjä tulee sitä kautta meillekin, perustelee Orsjoki. MIKSI SÄHKÖINEN JÄRJESTELMÄ? Sähköisen huoltokirjan käyttöönotto on mahdollistanut koulutuskuntayhtymässä sen, että kiinteistöhuollon ammattilais- 4\n5 BUILDERNEWS 2014 Sekä Ari Orsjoki (vas.) että Toni Helin ovat tyytyväisiä Buildercomin palveluihin niin kiinteistöjen ylläpidossa kuin rakennushankkeiden tiedonhallinnassa ja toiminnanohjauksessa. ten hiljainen tieto tulee myös järjestelmän kautta kerättyä. Tämä on kaikkien etu siinä vaiheessa, kun talossa vaihtuu tekijät, mutta välttämättömät tiedot huolellisen kiinteistönpidon kannalta ovat kuitenkin varmassa tallessa. Tiedonvaihto tulee olemaan merkittävässä osassa lähivuosina, kun henkilökunnassa tapahtuu paljon ikäpolven vaihdosta, toteaa Orsjoki. Toni Helin, kiinteistöpäällikkö, puolestaan jatkaa: huoltokirja teettää nyt hieman työtä, mutta on varmasti vaivan väärti jatkossa, kun kaikki tiedot ovat aina saatavilla ja ajan tasalla. Erityisesti keittiölaitehuolloissa huolto-ohjeiden, kytkentäkaavioiden ja varaosaluettelon löytyminen heti on tehostanut huoltotyötä huomattavasti. Kun yhdestä keittiöstä tarjotaan ateriat 2000 opiskelijalle, ei homma saa pysähtyä. PALVELUT HYÖDYKSI RAKENNUSHANKKEISSAKIN Huoltokirjan lisäksi koulutuskuntayhtymä on laajentanut Buildercomin palveluiden käytön myös rakennuttamisen puolelle. Uusi palvelusopimus hyödyttää yhä useampaa henkilöä isossa organisaatiossa. Aineisto, joka projektipankkiin kertyy hankkeiden tiimoilta leviää palvelun kautta yhä useamman henkilön tietoon ja on siellä koko ajan useamman tahon käytettävissä myös kiinteistönhoidossa, selventää Orsjoki. Aiemmin ongelmaksi koettiin se, että vain yksi tai kaksi henkilöä oli perillä asioista ja muut jäivät paitsioon. Nyt kaikki informaatio on käytössä, vaikka joku olisi poissakin, ja asiat pystytään silti hoitamaan, hän jatkaa. Kun hinta ja laatu ovat kohdallaan, niin se on sekä palveluun tilaajan että tuottajan etu, toteaa Orsjoki yhteistyöstä Buildercomin kanssa. Koulutuskuntayhtymän toimintaan sopivia tietojärjestelmäratkaisuja on kehitetty yhdessä asiakkaan tarpeista lähtien Buildercomin asiantuntijoiden kanssa alusta alkaen. OPISKELIJOITA\n6 KIRJOITTAJA: ELINA PORKKA, KUVA: TOMI SETÄLÄ Räätälöinnillä toimiva ratkaisu kunnossapidon urakointiin RTA-Yhtiöt tarjoaa luotettavaa ja ammattitaitoista palvelua 40 vuoden kokemuksella. Yrityksen liikevaihto on noin 4 milj. euroa ja se tarjoaa rakennuttajaasiakkailleen osaavan henkilöstön ja nykyaikaisen kaluston maarakennuksen ja kunnossapidon tarpeisiin. Yhtiöihin kuuluvan Maarakennusliike Raimo T.A. Virtasen kunnossapitopäällikkö Pauli Raudanpäälle tietotekniikka on tärkeä työväline. Hän arvostaa nykyaikaista teknologiaa, joka on helpottanut ja nopeuttanut päivittäisiä rutiineja. Tavallisesti yrityksen urakat ovat pitkiä, 4 5 vuoden mittaisia kunnossapitourakoita. Dokumentoinnin on oltava huolellista ja säännöllistä urakan alusta loppuun, mistä seuraa melkoinen määrä työtä ja muistettavaa. Tilanteeseen etsittiin ratkaisua pohtimalla sopisiko rakennuspuolelta tuttu sähköinen työmaapäiväkirja myös kunnossapidon tarpeisiin. - Palvelua räätälöitiin Buildercomin kanssa siihen malliin, että sopiihan se. Siitä alkaa olla jo pari vuotta kun internetpohjainen työmaapäiväkirja otettiin meillä käyttöön. Eipä mennyt miettiminen hukkaan, sillä nyt päiväkirja palvelee meitä hienosti ja sen käyttö on sujunut jouhevasti, Pauli Raudanpää toteaa. PARAS TYÖMAAPÄIVÄKIRJA KUNNOSSAPITOURAKKAAN Työmaapäiväkirja helpottaa päivittäistä työskentelyä monella tavalla. Pauli Raudanpää löytää nopeasti kolme itselleen tärkeintä hyötyä: 1. Päiväkirjaa täyttää mielellään, sillä sen käyttö on tehty helpoksi. 2. Kuvat voi ottaa suoraan työmaalla tabletilla ja ne ovat automaattisesti oikean merkinnän kohdalla. 3. Tilaaja on tyytyväinen raportointiin. Sähköinen työmaapäiväkirja on paras väline kunnossapitourakoiden työkaluksi. RTA-Yhtiöt pääkaupunkiseudulla ovatkin ottaneet työmaapäiväkirjan ja tabletit päivittäisiksi työkaluikseen. TYÖAIKA SÄÄSTYY OLENNAISEEN Sähköisen työmaapäiväkirjan ansiosta Raudanpään ei tarvitse olla läsnä jokaisella työmaalla. Hän näkee reaaliajassa työkoneeltaan tai tabletilta, mitä työmaalla on tehty ja jopa sen, miltä siellä näyttää. - Kuvan ottaminen on tabletilla näppärää ja kuva menee suoraan päiväkirjaan oikealle sivulle, Raudanpää kiittelee. Raudanpään päivät eivät enää kulu puhelimessa, sillä työmaan valvojat ja työnjohtajat voivat työmaapäiväkirjasta tarkistaa asiat, joista ennen joutuivat soittelemaan. - Puheluiden vähentyminen on ollut iso juttu, kun jokaista asiaa päivittäin ei enää kysytä minulta. Tiedot voi jokainen katsoa itse päiväkirjasta silloin, KOKEMUSTA KUNNOSSAPIDOSTA 40 VUOTTA TYÖMAAPÄIVÄKIRJAN HYÖDYT 1 HELPPO KÄYTTÄÄ 2 3 KUVAT TABLETILLA SUORAAN OIKEAN MERKINNÄN KOHDALLE SELKEÄ RAPORTOINTI TILAAJALLE 6\n7 BUILDERNEWS 2014 Buildercom Oy ja Tilaajavastuu Oy yhteistyössä harmaata taloutta vastaan Kunnossapitopäällikkö Pauli Raudanpäälle tabletti on jo jokapäiväinen työkalu. kun tietoja tarvitsee, Raudanpää huomauttaa. Myös kunnossapitourakoiden tilaajalta on tullut hyvää palautetta RTA-Yhtiöiden toiminnasta. - Helsingin kaupunki vaatii urakoitsijoiltaan internet-pohjaisen työmaapäiväkirjan käyttöä. Kaupunki on ollut erittäin tyytyväinen meidän päiväkirjaamme, sillä valvoja pystyy kuittaamaan työt suoraan sen kautta. Kaupunki onkin sanonut, että meillä on käytössä paras kunnossapidon päiväkirja! Raudanpää myhäilee. HYVÄ YHTEISTYÖ BUILDERCOMIN KANSSA JATKUU Säännöllinen yhteydenpito on Buildercomilla arvossaan, sillä siten voidaan varmistaa asiakkaan tyytyväisyys palveluun ja mahdollisimman nopea reagointi kehitystarpeisiin. - Kasvotusten on aina mukavampi jutella kehitysideat ja muut asiat läpi, toteavat Raudanpää ja hänen asiakasvastuuhenkilönsä Pekka Rohula Buildercomilla. - Meille Buildercomissa on tärkeää, että asiakas saa sellaisen työvälineen, joka tekee työstä helpompaa ja tehokkaampaa. Siinä on RTA-Yhtiöillä onnistuttu, sillä ainakin Pauli Raudanpää kollegoineen ovat palveluun tyytyväisiä, Pekka Rohula kertoo. Heinäkuussa voimaantuleva laki rakennusalan tiedonantovelvollisuudesta velvoittaa rakentamistyötä tilaavat yritykset ja itsenäiset ammatinharjoittajat ilmoittamaan Verohallinnolle kuukausittain työmaakohtaisia tietoja ostamistaan rakennusurakoista. Buildercomin ja Tilaajavastuun yhteistyön tavoitteena on tarjota rakennusalan yrityksille yhteinen, selkeä toimintamalli uusien lakisääteisten ilmoitusten hoitamiseksi. Buildercom ja Tilaajavastuu ovat allekirjoittaneet keskinäisen sopimuksen, jonka puitteissa EVRY Jydacom Oy toimii veronumero.fi-palvelun tarjoaman, toimialan yhteisen Työmaarekisterin jälleenmyyjänä. Tällä tavalla asiakkaat voivat jatkossa hankkia kaikki ilmoittamiseen tarvittavat järjestelmät yhdestä paikasta. Tällä hetkellä Buildercomin järjestelmän ja Suomen Tilaajavastuun tarjoaman Luotettava kumppani -palvelun välille kehitetään myös automaattista rajapintaa. Jatkossa yritykset rakentavat järjestelmien välille myös muut tarvittavat automaattisesti toimivat rajapinnat. Tällä tavalla käyttäjäyritys voi hallinnoida tietojaan yrityksen omassa järjestelmässä ja halutessaan samanaikaisesti hyödyntää koko toimialan yhteisiä rekisteritietoja, kuten esim. VALTTI-korttien ja työmaarekisterin ja -avaimen tietoja. Jatkossa myös työaikaleimaukset saadaan jaettua yhteisen työmaarekisterin kautta työmaan eri osapuolille. Rakennusalalla on nyt hyvä vauhti rakentamisen arvoketjun läpinäkyvyyden kehittämiseksi uudelle tasolle. Harmaan talouden kitkeminen on kansantaloudellisestikin iso asia, sitä on jopa 35 prosentissa alan yrityksistä. Rakentamisen arvo oli vuonna 2013 noin 28,8 miljardia euroa, Suomen Tilaajavastuun toimitusjohtaja Lars Albäck kertoo Kauppalehdessä Suomen Tilaajavastuu Oy ja Buildercom Oy haluavat yhteistyössä olla rakentamassa toimialalle yhteisiä toimintamalleja ja työkaluja, joilla voidaan vahvistaa harmaan talouden torjuntaa ja hoitaa uudet lakisääteiset ilmoitusvelvollisuudet mahdollisimman helposti. KIRJOITTAJA: ELINA PORKKA 7\n8 KIRJOITTAJA: ELINA PORKKA, KUVA: SUOMEN ASUNTOMESSUT Buildercom mukana kesän 2014 asuntomessuilla Jyväskylässä Vuoden 2014 asuntomessut järjestetään Jyväskylän Äijälänrannassa Messualueelle rakentuu 37 pientaloa, yksityinen päiväkoti sekä 13-kerroksinen tornitalo Jyväsjärven rantaan. Jyväskylän asuntomessualueen rakentamisessa yhtenä teemana on ollut moderni arkkitehtuuri yhdistettynä luonnonläheiseen kaupunkiasumiseen. Toisena teemana on puu-tarha, joka juontaa juurensa alueen vahvasta taimisto- ja puutarhahistoriasta. Alueen koko on n. 30 ha ja asukkaita sinne mahtuu Buildercom on ollut mukana Jyväskylän asuntomessuhankkeessa projektin alusta lähtien, sillä rakentajien työkaluna on ollut perinteisten sahan ja vasaran lisäksi myös projektipankki. Asuntomessut Jyväskylässä 2014 hankkeen projektipäällikkö Anu Hakala kertoo, että projektipankin käytöllä oli kaksi selkeää tavoitetta. Halusimme tarjota rakentajille tietoturvallisen paikan saada talteen koko rakentamisen aikainen dokumentaatio rakennusteknisine kuvineen ja suunnitelmineen. Lisäksi projektipankki on ollut myös meidän kannalta erinomainen foorumi tiedon jakamiseen rakentajien kesken. Myös projektikoordinaattori Pirkko Flinkman näyttää vihreää valoa projektipankille asuntomessuhankkeissa, sillä se tarjoaa messutoimistolle, rakentajille sekä yhteistyökumppaneille laajemmat käyttömahdollisuudet kuin perinteisemmät extranet-palvelut. Projektipankin suurimmat hyödyt tulevat ilmi käytännössä sähköpostit eivät tukkeudu isoista liitetiedostoista ja kuvista ja lisäksi kaikki aineisto on aina saatavilla verkosta käsin paikasta riippumatta. Projektipankin ilmoitustaulun avulla on kätevää tiedottaa kaikkia hankkeen osapuolia kerralla. Lisäksi meille jää talteen tieto siitä, mitä informaatiota on jaettu, kenelle ja ketkä sen ovat lukeneet, Pirkko täsmentää. Rakentajat ovat voineet tallentaa palveluun kaikki dokumentit arkkitehtisuunnitelmista kokousmuistioihin ja pöytäkirjoihin saakka. Hankkeen päätyttyä heillä on automaattisesti käytössä valmis loppudokumentaatio koko rakennusprojektista. Myös Jyväskylän asuntomessutoimistolle tämä on iso etu. Etenkin minulle projektikoordinaattorina on tärkeää, että koko projektin dokumentaatio on selkeästi koottuna nyt, kun hanke päättyy, niin meillä on kaikki materiaali valmiina arkistoitavaksi projektipankin ansiosta, Pirkko kiittelee. Asuntomessutoimisto on myös saanut kiitosta toiminnastaan aktiivisen tiedottamisen ja hyvin järjestetyn tiedonjaon ansiosta. Jyväskylän kaupungin organisaatiossa tunnuksia projektipankkiin on jaettu siten, että yhteydenpito eri osapuolien välillä on mahdollisimman sujuvaa. Tämä on helpottanut esimerkiksi aluevalvojan työtä. Asuntomessutoimiston osalta työt alkavat olla loppusuoralla, sillä messut au- keavat yleisölle Hektisestä messuarjesta huolimatta sekä Anulla että Pirkolla on vielä virtaa tsempata rakentajia viimeistelytöihin. Odotukset ovat korkealla, sillä Jyväskylän Äijälänranta on asuntomessualueena ainutlaatuinen ympäristö, jonka laadukkaaseen ja kestävään rakentamiseen on ahkerasti panostettu. LUE LISÄÄ JYVÄSKYLÄN ASUNTOMESSUISTA OSOITTEESSA: Buildercom Oy Matarankatu 2, JYVÄSKYLÄ Äyritie 12 A, VANTAA Buildernews Buildercom Oy:n tiedotuslehti rakennus- ja kiinteistöalan ammattilaisille. Toimitus: Buildercom Oy Taitto: Katse Design Kansikuva: Anu Hakala, Asuntomessut Jyväskylässä 2014 Valokuvat: Buildercom Oy Painos: 1300 kpl Painopaikka: Kirjapaino Kari Oy\nBUILDERNEWS BUILDERCOM OY:N TIEDOTUSLEHTI 2015. Lainsäädännön ja viranomaistoiminnan. ympäristön tiedonhallintaan\nBUILDERCOM OY:N TIEDOTUSLEHTI 2015 BUILDERNEWS 2 4 7 8 Lainsäädännön ja viranomaistoiminnan vaikutus rakennetun ympäristön tiedonhallintaan Case SRV: Projektinhallinta Kalasataman megahankkeessa Palvelumme\nBuildercomin palvelut käytössä Vuoden 2010 Työmaalla! Buildercom haasteet seuraavalle kahdelle vuodelle. Buildercom tuoteuudistus 2010 2012\n1 2011 Buildercomin palvelut käytössä Vuoden 2010 Työmaalla! Buildercom haasteet seuraavalle kahdelle vuodelle Buildercom tuoteuudistus 2010 2012 BUILDERNEWS 1 2011 2 Buildecomin palvelut käytössä Vuoden\nBUILDERNEWS BUILDERCOM OY:N TIEDOTUSLEHTI Lainsäädännön ja viranomaistoiminnan vaikutus rakennetun. ympäristön tiedonhallintaan\nBUILDERNEWS BUILDERCOM OY:N TIEDOTUSLEHTI 2015 2 Lainsäädännön ja viranomaistoiminnan vaikutus rakennetun ympäristön tiedonhallintaan 4 Case SRV: Projektinhallinta Kalasataman megahankkeessa 7 Palvelumme\nAO HARJUN KAMPUKSEN PERUSKORJAUS JA LAAJENNUS. projektinhallinnan haasteet ja ratkaisut\nAO HARJUN KAMPUKSEN PERUSKORJAUS JA LAAJENNUS projektinhallinnan haasteet ja ratkaisut Kiinteistöliikelaitos Jyväskylän koulutuskuntayhtymän Kiinteistöliikelaitos on kuntayhtymän kiinteistöistä vastaava\nBUILDERNEWS BUILDERCOM OY:N TIEDOTUSLEHTI 2016 PÄÄKIRJOITUS ASIAKASLÄHTÖINEN TIETOJÄRJESTELMIEN KEHITYSTYÖ\nBUILDERNEWS BUILDERCOM OY:N TIEDOTUSLEHTI 2016 PÄÄKIRJOITUS ASIAKASLÄHTÖINEN TIETOJÄRJESTELMIEN KEHITYSTYÖ 4 CASE TERVE TALO Terve talo -tarkastuksen avulla terveellinen lopputulos 6 TIETOMALLIT rakentamisessa


Slouppi • View topic - Kiipeily varusteita Italiasta...\nIt is currently Thu Apr 25, 2019 00:05\nKiipeily varusteita Italiasta...\nPost subject: Kiipeily varusteita Italiasta...\nPosted: Fri Mar 09, 2007 20:52\nZau, Tiedustelisin mahtaako kukaan olla tuonut tai onko tietoutta, missä\nhinnoissa kiipeilyvarusteet Italiassa liikkuvat ?!?\nPosted: Fri Mar 09, 2007 21:53\nRiippunee jonkin verran kiipeilykamojen merkistä, mutta itse ainakin toin la sportivan tossut, jotka arcon tehtaanmyymälässä kustaansivat jotakuinkin 80 euron luokkaa ja samaiset tossut suomen kaupoissa näyttää maksavan rapean huntin verran. Toki italiasta jonkin verran halvemmalla saa muutakin kuin italialaista kiipeilykamaa ja uskoisin ihan mututuntumalta veikaten kamojen olevan keskimäärin 10-20% suomalaisia hintoja alempana. Tämä on siis ihan täysin veikkaus, mutta fakta on se että jonkin verran hinnat joka tapauksessa ovat siellä alempana.\nPosted: Fri Mar 09, 2007 22:08\nKiitos tiedoista, työmatkani suuntautuu sinne joten ajattelin vapaa-ajalla\nPosted: Mon Mar 12, 2007 10:13\nArcossa lienee Euroopan halvimmat hinnat, tsekkejä lukuunottamatta? Muualla Italiassa hinnat vaihtelee ja voivat olla ihan samaa tasoa kuin suomessa.. ? Valikoimaa voi toki olla enemmän, ja siten voi tehdä myös joitain "löytöjä".\nPost subject: kokemuksia Torinosta\nPosted: Mon Mar 12, 2007 11:18\nJoined: Thu Apr 27, 2006 11:10\nViime vuoden syksyllä löysin Torinosta vain yhden kiipeilyliikkeen, Ronco Alpinismon , mutta en tosin käyttänyt niiden etsimiseen liiemmin aikaa. Hintataso oli silloin 10-20% suomalaista alempana, loppusumma pyöristettiin mukavasti alaspäin ja muutamissa tuotteissa oli hyviä alennuksia, mm. 59 € Anazasi Velcrot lähti mukaan.\nPosted: Mon Mar 12, 2007 11:54\nJoined: Tue Mar 06, 2007 08:00\nCämpin kamoja saa halvalla jos joku niitä haluu ostaa\nPosted: Mon Mar 12, 2007 12:33\nRoomassa löytyy RRTrek, VIA CORFINO, 25-25 A (ei ihan keskustassa, mutta metrolla pääsee). Suht pieni kauppa, mutta ainakin Sportivan kengät saa halvalla (esim miura 85 e). http://www.ilrifugioroma.com/


Sagrada Familia on maailman omaperäisin kirkko | Kulttuuri | Kaleva.fi\nEtusivu Kulttuuri Sagrada Familia on maailman omaperäisin kirkko\nSagrada Familia on maailman omaperäisin kirkko\nKulttuuri 13.4.2006 13:05\nVaikka turistit parveilevat Espanjassa Kanarian saarilla ja Andalusiassa, maan suosituin turistikohde löytyy pohjoisen Barcelonasta. Arkkitehti Antoni Gaudin ällistyttävä jättikirkko Sagrada Familia vetää ihmisiä puoleensa kuin hunaja mehiläisiä.\nSagrada Familian kuuluisia torneja onkin luonnehdittu hunajakennon muotoisiksi. Erikoisen pyöristyvät muodot olivat keskeinen osa Gaudin (1852-1926) muotokieltä, sillä hän vihasi suoria viivoja.\nKun matkailija saapuu yhä keskeneräisen Sagrada Familian eteen, hänelle käy niin kuin kaikille muillekin. Valtaisa, mystinen katedraali mykistää katsojan.\nSuurkirkon ohuet, puumaiset pilarit kohoavat auringonmuotoisten kivilehtien läpi holvin, jonka siipimäiset muodot kimaltelevat vihreän ja kullan väreissä. Valo suodattuu pyhätön goottilaisten ikkunoiden läpi valkoisille, pehmeästi aaltoileville seinille.\nSagrada Familia on kiistatta maailman omintakeisin kirkko. Sen vetovoima on myös erittäin suuri: paikalle hakeutuu joka päivä noin 5 000 vierailijaa.\n- Sagrada Familia on Espanjan turistikohteiden ykkönen, muistuttaa kirkon rakennusta valvovan säätiön johtaja Joan Rigol i Roig.\nGaudi oli tässä päätyössään niin paljon aikaansa edellä, että temppeli vaikuttaa futuristiselta vielä kahdeksan vuosikymmentä suunnittelijansa kuoleman jälkeen.\nArkkitehtuurin outo taikuri\nBarcelonan väki kutsuu pyhättöään nimenomaan temppeliksi, ei kirkoksi. Terminä kirkko on heidän mielestään liian raskas kuvaamaan ihmeellisen ilmavaa, jollakin tavalla metsää muistuttavaa rakennusta, jossa kivet tuntuvat elävän ja hengittävän.\nGaudin töiden pyöreät, liki valuvat muodot ovat voineet vaikuttaa myös Katalonian maalaustaiteen mestariin Salvador Daliin.\nAntoni Gaudia on kuvailtu arkkitehtuurin Danteksi. Häntä pidetään alansa taikurina, joka pystyi muuttamaan myös asuntotalot fantasian linnoiksi tai maurilaispalatseiksi. Ei olekaan ihme, että turisti osaa tunnistaa heti Barcelonan keskustassa myös pari Gaudin piirtämää kerrostaloa.\nSilti juuri Sagrada Familia nousee Gaudin töistä joka suhteessa yli muun. Temppeli on muodostunut vapaamielisen, vauraan ja innovatiivisen Barcelonan symboliksi.\n"Jumalanpalveluksiin kolmessa vuodessa"\nVaikka suurkirkko on edelleen selvästi keskeneräinen, sen pääjulkisivu valmistui jo Gaudin aikana. Tämä julkisivu kuvaa ihmis- ja eläinhahmoineen Kristuksen syntymää.\nKuvakieleltään yksinkertaisempi Kristuksen kärsimyshistoriaa kuvaava julkisivu saatiin sekin hiljattain valmiiksi. Sen viimeisteli kuvanveistäjä Josep Maria Subirachs, joka käytännössä asui kirkon sisällä vuosien ajan - kuten Gaudi itsekin teki noin vuosisata sitten.\n- Kun temppelin kolmesta julkisivusta kaksi on valmiina, käymme nyt käsiksi holvin sisäpuoleen, kertoo arkkitehti Jordi Fauli i Oller.\nHän on eräs 150 ammattilaisesta, jotka tällä erää rakentavat kirkkoa.\nSagrada Familian vuonna 1882 alkanut rakennustyö rahoitetaan lahjoituksilla ja turisteilta perittävillä pääsymaksuilla. Tästäkin syystä on mahdotonta arvioida, milloin giganttinen pyhättö on lopulta kokonaan valmiina.\n- Sagrada Familia on kirkko ihmisiä varten. Poliittiset paineet vaikuta tähän hankkeeseen, Fauli i Oller painottaa.\nHän kuitenkin ennustaa, että kirkonmenot voitaisiin aloittaa suurtemppelissä kolmen vuoden kuluessa.\n- Sagrada Familian messu tulee olemaan täysin erilainen kuin mikään muu jumalanpalvelus. Valo suodattuu sisään 250 kattoikkunasta, ja tuhannen hengen kuoron laulu kaikuu alas holvista 15 metrin korkeudelta, Gaudin työn jatkaja maalailee.


TOIMEENTULOTUKIOHJEET POLVIJÄRVI , - PDF\nTOIMEENTULOTUKIOHJEET POLVIJÄRVI ,\nDownload "TOIMEENTULOTUKIOHJEET POLVIJÄRVI 2010-2012,"\n1 1 TOIMEENTULOTUKIOHJEET POLVIJÄRVI , 1 SÄÄNNÖKSET Suomen perustuslain 19 :n 1 momentissa turvataan oikeus välttämättömään toimeentuloon ja huolenpitoon. Toimeentulotukiasian käsittelyssä on huomioitava seuraavat säännökset muutoksineen: Laki toimeentulotuesta 1412/1997 muutoksineen. Asetus toimeentulotuesta 66/1998. Hallintolaki 434/2003. Laki sosiaalihuollon asiakkaan asemasta ja oikeudesta 812/2000. Sosiaalihuoltolaki 710/1982. Laki kuntouttavasta työtoiminnasta 189/2001. Laki lapsen elatuksesta 704/1975. Avioliittolaki 234/1929 muutoksineen Laki maahanmuuttajien kotouttamisesta ja turvapaikanhakijoiden vastaanotosta 493/1999. ohjeena pidetään myös: Sosiaali- ja terveysministeriön opas toimeentulotuen soveltajille 2007:11 2 OIKEUS TOIMEENTULOTUKEEN JA TOIMEENTULOTUEN HAKEMISMENETTELY Toimeentulotuki on sosiaalihuoltoon kuuluva viimesijainen taloudellinen tuki, jonka tarkoituksena on turvata henkilön ja perheen toimeentulo ja edistää itsenäistä selviytymistä. Toimeentulotuen avulla turvataan henkilön ja perheen ihmisarvoisen elämän kannalta vähintään välttämätön toimeentulo. Toimeentulotuen tarve selvitetään, arvioidaan ja ratkaistaan yksilö- ja perhekohtaisen elämäntilanteen, taloudellisen ja sosiaalisen tilanteen perusteella. (1 1 mom) Jokaisella on velvollisuus kykynsä mukaan pitää huolta itsestään ja omasta elatuksestaan sekä, siinä laajuudessa kuin avioliittolaissa (234/1929), lapsen elatuksesta annetussa laissa (704/1975) ja muussa laissa säädetään, puolisonsa sekä alaikäisten lastensa ja ottolastensa elatuksesta. Pääsääntöisesti alaikäisen lapsen elatuksesta vastaavat lapsen vanhemmat. (2 2 mom) Jokaisella on oikeus saada toimeentulotukea, jos hän on tuen tarpeessa eikä voi saada toimeentuloa ansiotyöllään, yrittäjätoiminnallaan, toimeentuloa turvaavien muiden etuuksien avulla, muista tuloistaan tai varoistaan, häneen nähden elatusvelvollisen henkilön huolenpidolla tai muulla tavalla (esim. hakija saa avustuksia elantoon, asumiseen ja koulutuskustannuksiin vanhemmiltaan tai muulta omaiselta). (2 1 mom) Ei-kiireellinen toimeentulotuki haetaan hakijan vakituisesta oleskelukunnasta. Kiireellinen toimeentulotuen avuntarve arvioidaan siinä kunnassa, jossa hakija oleskelee kiireellisen avuntarpeen syntyhetkellä. (14 ) Mikäli toimeentulotuen tarve aiheutuu hakijan ollessa laitoksessa tai muussa palveluasumisyksikössä (yksityinen/julkinen) määräaikaisessa asumismuodossa toisessa kunnassa, toimeentulotuen myöntää hakijan vakituinen oleskelukunta/asuinkunta.\n2 2 Pääsääntöisesti tämä on se kunta, josta hakija on terveydenhuollon tai sosiaalihuollon viranomaisen lähetteellä/päätöksellä sijoitettu määräaikaiseen hoitoon tai kuntoutukseen. Mikäli toimeentulotuen tarve aiheutuu hakijan ollessa toistaiseksi, esim. palveluasumisyksikössä toisessa kunnassa, toimeentulotuen myöntää se kunta, missä palveluasumisyksikkö sijaitsee. Sillä seikalla ei ole merkitystä, menikö henkilö asumispalveluyksikköön itsellisesti vai esim. jonkun kunnan lähetteellä. Oleellista on, että asumista ei ole määritelty määräaikaiseksi ja asuminen on jatkuvaa, esim. vuokrasuhteeseen perustuvaa (KHO , taltio 1766 ja , taltio 1767). Mikäli hakija tai hänen perheenjäsenensä asuu vakituisesti tai oleskelee vakituisen luonteisesti kahdessa kunnassa, tulee toimeentulotuen tarpeessa olevan henkilön hakea toimeentulotukea siitä kunnasta, missä kustannukset ovat syntyneet tai aiheutuneet vakinaisesta tässä kunnassa oleskelusta. Kun hakijalla aiheutuu toimeentulotuen tarpeeseen johtaneita kustannuksia molemmissa kunnissa oleskelusta, joutuu hän hakemaan tuen myös molemmista kunnista. Menojen, esim. asumismenojen, tulee olla toimeentulotukilain kannalta välttämättömiä ja kohtuullisia eikä hakijalla ole mahdollisuutta oleskella vain yhdessä kunnassa oleskeluperusta (esim. opiskelu) huomioiden. (14 2 mom) Toimeentulotukea haetaan kirjallisesti, sähköisesti tai muulla toimeentulotukiviranomaisen hyväksymällä tavalla. Hakijan on kuitenkin tultava henkilökohtaisesti paikalle, jos se on tarpeen toimeentulotukiasian selvittämiseksi (Hallintolaki 12 :n 1 momentti). Asiakkaan tai hänen laillisen edustajansa on annettava toimeentulotukiviranomaiselle kaikki ne tiedot, joita viranomainen tarvitsee toimeentulotuen tarpeen määrittämiseksi. (17 ) Mikäli hakija antaa tahallisesti vääriä tietoja, asiasta voidaan tehdä rikostutkinta ja näihin tietoihin perustuva aiheetta saatu toimeentulotuki voidaan periä hakijalta takaisin. (20 ) Puutteellinen hakemus viivästyttää asian käsittelyä tai hakemus voidaan joutua hylkäämään Toimeentulotuen rakenne ja määräytyminen Toimeentulotuki jakaantuu perustoimeentulotukeen ja täydentävään toimeentulotukeen sekä ehkäisevään toimeentulotukeen. Perustoimeentulotukeen on sisällytetty pääosa toimeentulotuella katettavista menoista sekä perusosan lisäksi muun muassa kaikki terveydenhuoltomenot ja jokapäiväiseen asumiseen liittyvät menot. Asumismenojen osalta sosiaali- ja terveyslautakunta määrittää kohtuulliset asumismenot jäljempänä tässä ohjeistuksessa. Täydentävässä ja ehkäisevässä toimeentulotuessa huomioidaan henkilön / ruokakunnan / perheen erityisistä olosuhteista ja syistä tarpeellisiksi katsottavat menot kohtuullisuusharkintaan perustuen, jotka aina tulee kirjata ja perustella. Ehkäisevän toimeentulotuen tarkoituksena on edistää henkilön ja perheen sosiaalista turvallisuutta ja omatoimista suoriutumista sekä ehkäistä syrjäytymistä ja pitkäaikaista riippuvuutta toimeentulotuesta. Toimeentulotuen rakenne ja suuruus on pyritty muodostamaan siten, että toimeentulotuki kattaa tukea tarvitsevien riittävän peruskulutuksen Toimeentulotuen määräytymisaika ja määräytyminen laskelmien perusteella Toimeentulotuki määrätään pääsääntöisesti kuukaudelta kerrallaan. Toimeentulotuki voidaan tarpeen mukaan myöntää ja maksaa kuukautta lyhyemmältä tai pidemmältä ajalta. Toimeentulotuen perusteena olevia 7 ja 7 c :ssä tarkoitettuja menoja sekä 11 ja 12 :ssä tarkoitettuja tuloja ja varoja laskettaessa menot, tulot ja varat otetaan huomioon siltä ajanjaksolta, jota koskevana toimeentulotuki määrätään.\n3 3 Perustoimeentulotukipäätös perustuu pääsääntöisesti kuukausikohtaiseen toimeentulotukilaskelmaan ja siitä näkyy aina eritellysti mitä tuloja ja mitä menoja hakijalle on kyseiselle kuukaudelle huomioitu. Lisäksi päätöksen perusteluissa hakijalle kerrotaan tekstinä sellaiset laskelmaan liittyvät perusteet, joita ei ole voitu ilmaista laskelman tulo- ja menoselitteisiin varatussa tilassa. Toimeentulotuen määrä on toimeentulotuesta annetun lain 6 :n mukaan määriteltyjen toimeentulotuessa hyväksyttävien menojen sekä käytettävissä olevien tulojen ja varojen erotus. Tulot ja varat otetaan huomioon ensin toimeentulotuesta annetun lain 7 :ssä tarkoitettua perustoimeentulotukea myönnettäessä. Kun perus- ja /tai täydentävän toimeentulotuen laskelmat ovat miinusmerkkisiä, saa hakija summan mukaisen määrän perus- tai täydentävää toimeentulotukea, ellei olosuhteista muuta johdu. Kun perus- ja /tai täydentävän toimeentulotuen laskelmat ovat plusmerkkisiä, niin toimeentulotukihakemus pääsääntöisesti hylätään, ellei olosuhteista muuta johdu. Jos toimeentulotukilaskelma osoittaa tuloylijäämää, siirretään ylijäämää enintään kaksi kuukautta perustoimeentulotuen laskelmiin, ellei asiakkaan olosuhteista muuta johdu. Kohtuullisesta palkkatulosta syntynyttä ylijäämää ei pääsääntöisesti siirretä. Mikäli tuloylijäämä johtuu kertaluonteisesti saadusta tulosta (yli 2000 euroa) ja siihen liittyvästä varojen tarkastelusta takautuvasti, voidaan tuloylijäämä siirtää toistuvasti, kunnes tuloylijäämätilanne lakkaa, mikäli se katsotaan kohtuulliseksi eikä vaaranna hakijan välttämätöntä toimeentuloturvaa. Asiakkaalta pyydetään tarvittaessa selvitys siitä, mihin varat ovat kuluneet. Toimeentulotuessa tehdään aina erilliset päätökset perustoimeentulotuen, täydentävän ja ehkäisevän toimeentulotuen osalta Ansio- ja eläketulot, etuudet ja muut satunnaiset tulot (Laki toimeentulotuesta ) Tuloina otetaan huomioon henkilön ja perheenjäsenten käytettävissä olevat tulot ja varat. Tuloilla tarkoitetaan kaikkia henkilön tai perheen käytettävissä olevia tuloja tulolähteestä riippumatta. Tässä suhteessa ei ole merkitystä sillä, ovatko tulot veronalaisia tai verottomia. Huomioon otettavia tuloja ovat esimerkiksi palkka-, eläke- ja pääomatulot, etuudet, vakuusyhtiöiden korvaukset sekä yksityisistä ja julkisista lähteistä saatavat avustukset. Toimeentulotuki on sosiaalihuoltoon kuuluva viimesijainen taloudellinen tuki ja toimeentulotuen hakijaa tulee ohjeistaa hakemaan ensisijaisesti hänelle kuuluvat etuudet. Mikäli toimeentulotuen hakija yksilöllisestä ohjauksesta huolimatta ei ole kolmen kuukauden aikana ryhtynyt toimenpiteisiin elatusavun saamiseksi eli ei ole laittanut vireille elatussopimuksen vahvistamista tai käräjäoikeuden käsittelyä päätöksen saamiseksi, elatusapuna otetaan tulona huomioon elatustuen suuruinen määrä. Kaikki asiakkaan tilillä näkyvät tilisiirrot kuten avustukset, lahjat, lainat ja pikaluotot otetaan pääsääntöisesti tulona huomioon 50 euron ylittävältä osalta. Laina otetaan tulona huomioon ja takaisinmaksu hyväksytään toimeentulotuen menona, mikäli se on käytetty toimeentulotukeen oikeuttaviin menoihin (esimerkiksi vuokran maksun turvaamiseksi). Asiakkaan on pystyttävä osoittamaan, että lainaraha on maksettu takaisin lainanantajalle. Lainan takaisinmaksua ei huomioida menona, mikäli se on käytetty toimeentulotukeen kuulumattomiin menoihin (esimerkiksi sakon maksaminen ajallaan). Vakituisessa ansiotyössä pysyminen on ensisijainen toimenpide suhteessa toimeentulotukeen. Kun hakija jää esimerkiksi vuorotteluvapaalle, osa-aikalisälle tai palkattomalle virkavapaalle ja tämä toiminta aiheuttaa toimeentulotuen tarpeen, hakijalle ei muodostu pääsääntöisesti\n4 4 oikeutta toimeentulotukeen. Hakija ohjataan päätöksessä palaamaan vakituiseen työsuhteeseensa. Tarvittaessa voidaan alentaa perusosaa enintään 40 % yksilöllisen harkinnan perusteella, mikäli se harkintaan kohtuulliseksi (Laki toimeentulotuesta 2 ja 10 ). Ansiotuloihin sovelletaan toimeentulotukilakiin ajalle tehtyä väliaikaista muutosta (L 951/2006, mom.). Em. lakimuutoksen perusteella vähintään 20 % ansiotuloista, kuitenkin enintään 150 euroa kuukaudessa toimeentulotuen saajataloutta kohden jätetään tulona huomioimatta toimeentulotukea laskettaessa. (lakimuutosta ehdotettu jatketavaksi vuoteen 2014 saakka). Alaikäisten lasten satunnaisia kesä- ja viikonloppupalkkoja ei huomioida lainkaan tuloiksi. Alaikäisten lasten säännölliset ansio- ja muut tulot huomioidaan siltä osin kuin ne kattavat hänen perusosamenonsa. (11 kohta 2 ja 7 a ja c :t). Toimeentulotukilain 11 :n 2 mom. 3 kohdan mukaan tuloja, siltä osin kuin ne vastaavat työmatkamenoja ja muita työssäkäynnistä aiheutuvia menoja, ei oteta tulona huomioon. Tämä tarkoittaa sitä, että tositteen mukaiset edullisimman matkustustavan mukaiset työmatkakulut ja muut työssäkäynnistä aiheutuvat menot (työvaatteet, työvälineet enintään 100 euroa /vuosi) vähennetään perustoimeentulotukilaskelmassa ensin laskelmaan laitettavasta palkkatulosta. Laskelmaselitteessä ja päätöksen perusteluosiossa on asiasta mainittava. Mikäli työmatkakustannukset esitetään sen jälkeen kun perustoimeentulotukea koskeva laskelma ja päätös on jo tehty, voidaan työmatkakulu korvata tositteen mukaan ilman uutta korjattua laskelmaa perustoimeentulotuen päätöksellä. Pääsääntöisesti työmatkamenona huomioidaan matkahuollon seutulippua vastaava summa, jos hakija on päivätöissä. Vuorotyössä oleville tai niille, jotka osoittavat, etteivät pysty julkisilla kulkemaan voidaan hyvittää bensakulut 0,21 /km tai kohtuullisuusharkinnan mukaan Veronpalautukset /jäännösverot Pitkäaikais- ja toistuvaisasiakkaille tulona huomioidaan veronpalautukset yksinäisellä 70 euroa ja perheellä 100 euroa ylittävältä osalta. Avio- /avopuolisoiden osalta mahdollinen jäännösvero vähennetään puolison saamasta veronpalautuksesta. Jäännösveroja ei muuten huomioida toimeentulotuessa hyväksyttäväksi menoksi. Hakija ohjataan jäännösveron suhteen hakemaan verottajalta /kunnalta veronmaksun lykkäystä, huojennusta tai poistamista Työttömyysturvan huomioiminen tulona Ansiosidonnainen päiväraha-, peruspäiväraha- ja työmarkkinatukitulo huomioidaan tulona 20 maksupäivältä kuukaudessa, kun maksu on säännöllistä. Pitkäaikaistyöttömällä on vuoden aikana yksi sellainen kalenterikuukausi, jonka aikana hänelle maksetaan kaksi 20 päivän päivärahasuoritusta. Työttömyyspäiväraha jaetaan tällöin kuukausittaisiin eriin siten, että keskimääräisenä kertoimena käytetään 21,5 päivää. Jaksotus aloitetaan, kun henkilö on tosiasiallisesti saanut kaksi työttömyyspäivärahasuoritusta saman kuukauden aikana. Mikäli hakija saa soviteltua päivärahaa tai muuten tulot vaihtelevat, hakijalle katsotaan tuloksi tosiasialliset tulot. Tällöin tuloja ja menoja voidaan arvioida tukea myönnettäessä pitemmältä aikaväliltä kuin mille tukea haetaan Varat Varoina otetaan huomioon henkilön ja perheenjäsenten toimeentulotukea myönnettäessä käytettävissä olevat varat. Varoina ei kuitenkaan oteta huomioon esim. henkilön tai perheen käytössä olevaa vakinaista asuntoa eikä tarpeellista asuinirtaimistoa. (12 )\n5 5 Säästöjä ovat mm. hakijan tiliotteella hakemuskuukautta edeltävän kuukauden viimeisen päivän säästössä oleva saldo, joka on käytettävissä hakijan hakemuskuukaudelle. Tällöin tulee huomioida, että hakijalla tulee olla hakemuskuukauden alussa rahavarat vuokranmaksuun ja muihin hänen toimeentulotuessa huomioitaviin menoihin sekä sellaisiin maksuvelvoitteisiin, joihin hän on sitoutunut eikä voi niitä välittömästi purkaa. Tilillä saa olla ns. arkkuraha. Jos hakija on toimeentulotuen saamiseksi käyttänyt pankkitileillään välittömästi ennen toimeentulotuen hakemiskuukautta olleet varat sellaisiin menoihin, jotka eivät ole välttämättömiä eivätkä toimeentulotuessa huomioitavia menoja, tarkastellaan hakijan varoja takautuvasti 2.7 luvussa mainitulla tavalla. Tällöin mm. selvitetään, oliko hakijalla oma valinta käyttää rahojaan vai liittyikö niihin hakijaa sitovia pakollisia maksuvelvoitteita. Alaikäisen säästöjä ja varoja ei siltä osin oteta huomioon, kun ne on yksilöllisen ja eritellyn suunnitelman ja kohdentamisasiakirjojen (pankin asiakirjoja, lahjakirja, testamentti) mukaan tarkoitettu lapsen itsenäistymisvaroiksi ja ovat enintään 2000 euroa. Tällainen päätös edellyttää sosiaalityöntekijän harkintaa. Muutoin alaikäisen säännölliset käyttävissä olevat varat kuten säännölliset tulotkin huomioidaan siltä osin kuin ne kattavat hänen perusosamenonsa (11 kohta 2 ja 7 a ja c :t). Tukea myönnettäessä voidaan tuki määrätä perittäväksi takaisin sellaisesta varallisuudesta, joka ei ole tarpeen tuen hakijan toimeentulon turvaamiseksi. Kiinteän, muussa kuin omassa asuinkäytössä olevan omaisuuden realisointiajaksi määritellään enintään 6 kk. Määritellyn realisointiajan jälkeen tehtävät perus- ja täydentävän toimeentulotuen päätökset tehdään perinnällä. Verotusarvoltaan alle 500 euron suuruista kiinteää omaisuutta ei edellytetä pääsääntöisesti realisoitavaksi. Jos omaisuuden realisointi on erityisen vaikeaa tai kohtuutonta (esim. omaisuus perikunnan yhteinen) voidaan tilapäisesti myöntää toimeentulotukea ja myönnetystä toimeentulotuesta tehdään takaisinperintä varallisuudesta (Laki toimeentulotuesta ). Edunvalvojan on säännöllisesti tai pyydettäessä toimitettava luettelo niiden asiakkaiden omaisuudesta (omaisuusluettelo ja tiliotteet), joille edunvalvoja on hakenut toimeentulotukea. Tähän omaisuuteen tehdään perintäpäätös, jos toimeentulotukea on myönnetty Tulojen jaksottaminen ja takautuva tarkastelu Toimeentulotukilain 15 :n mukaan tulot ja varat otetaan huomioon siltä ajanjaksolta, jota koskevana toimeentulotuki määrätään. Tulo, tulonlähteestä riippumatta, voidaan kuitenkin jakaa eriin (jaksottaa) otettavaksi huomioon useampana toimeentulotuen määräämisen ajanjaksona, jos se tulon kertaluonteisuus taikka sen saamisen peruste tai käyttötarkoitus huomioon ottaen on kohtuullista. Tällainen tilanne on esimerkiksi silloin, kun henkilö tai perhe saa suuren kertakorvauksen, esimerkiksi perinnön, omaisuuden myyntitulon, vakuutuskorvauksen, veikkausvoiton tai muun näihin verrattavan tulon. Tilanteessa, jossa asiakas hakee toimeentulotukea ensimmäistä kertaa tai edellisestä asiakkuudesta on kulunut aikaa, tulee arvioitavaksi se, kuinka paljon asiakkaalla on varoja käytettävissään ajalle, jolle hän hakee toimeentulotukea. Viranhaltija arvioi asiakkaan tilanteen tapauskohtaisesti ja määrittää kohtuullisen käytettävissä olevien varojen määrän. Arvioinnissa huomioidaan se, onko asiakas hoitanut velvoitteensa tekemiensä sopimusten mukaisesti. Tällaisia menoja voivat olla esimerkiksi tosiasiassa maksetut kulutusluotot. Uudet asiakkaat ohjataan pääsääntöisesti sosiaalityöntekijän luo palvelutarpeen arvioon pitkäaikaisen toimeentulotuen tarpeen ehkäisemiseksi.\n6 6 Ansiotulo, joka ei ole ollut toimeentulotukipäätöstä tehtäessä tiedossa, voidaan ottaa jälkikäteen huomioon, jos toimeentulotukea haetaan päätöstä seuraavien kahden ensimmäisen kalenterikuukauden aikana, mikäli menettely harkitaan kohtuulliseksi. Päätöksen perusteluosioon kirjataan jälkikäteinen ansiotulon huomioimismahdollisuus. (15 3 mom) Opintolaina jaksotetaan pääsääntöisesti toimeentulotuen myöntöajanjaksolle, vaikka se nostettaisiin kerralla tai sitä ei nosteta ollenkaan oikeudesta huolimatta. Opintolaina voidaan huomioida myös nostettavissa olevan suuruisena kertaeränä, mikäli siihen on perusteet (KHO , taltio 629). Yrittäjyyteen sisältyy yritysriski, minkä vuoksi yrittäjän on varauduttava tuloissa tapahtuviin muutoksiin. Tällöin arviointikautena voi olla koko tilikausi (tilikauden tuotto jaetaan kuukautta kohden). Toimeentulotuki voidaan määrittää takautuvasti, mikäli hakijalla on osoittaa erityisiä syitä hakea tukea takautuvasti. Tällöin hakijan tulee esittää samalta ajalta tositteisiin perustuen tulo- ja varallisuustiedot, toimeentulotukeen oikeuttavat menonsa sekä muut tarvittavat tositteet (mm. tilitiedot) ja erityisesti omassa käytössä olevien varojen määrä. Mikäli yrittäjällä on mahdollisuus saada yrityksestään vähintään peruspäivärahaa vastaava tulo, voi toimeentulotuen myöntäminen olla yrittäjälle perusteltua. Kannattamatonta yritystoimintaa ei tueta toimeentulotuella pitkäaikaisesti (2-3kk max.) Tulot, joita ei oteta huomioon (11 ) Toimeentulotukea myönnettäessä ei äitiysavusta, kansaneläkkeen hoitotukea, vammaistukea, lapsen hoitotukea, työttömyysturvalaissa tai julkisesta työvoimapalvelusta annetussa laissa tai kuntoutusrahalain 24 a :ssä tarkoitettua ylläpitokorvausta ja kuntouttavaan työtoimintaan osallistuvalle maksettavaa toimintarahaa oteta huomioon. Vastaavasti myöskään menoerät, joita nämä etuudet on tarkoitettu kattamaan, eivät kuulu toimeentulotuessa huomioitaviin menoihin. Kansaneläkelain (347/1956) mukainen hoitotuki on tarkoitettu sairauden tai vamman johdosta tarvittavan hoidon ja palvelun tai erityiskustannusten korvaukseksi. Vammaistukea on lain (L vammaisetuuksista 570/2007) mukaan oikeus saada sairaudesta tai vammasta johtuvan avuntarpeen, haitan ja erityiskustannusten perusteella. Mikäli hakija saa kansaeläkelain mukaista hoitotukea tai vammaistukea, tulee toimeentulotukihakemukseen liittää Kelan päätökset kokonaisuudessaan. Mikäli hakijaa saa edellä mainittujen lakeihin perustuen tukea menoihin, joita voitaisiin huomioida toimeentulotuessa, niin menoja huomioidaan toimeentulotuessa vain siltä osin kuin ne ylittävät saadut tuet (L toimeentulotuesta 8 ). Vähäisiksi katsottavia kertaluonteisia alle 50 euron /kk suuruisia avustuksia ja ansioita ei katsota tuloksi. Lasten, alle 18 v satunnaisia kesä- ja viikonloppupalkkoja ei huomioida lainkaan tuloksi. Alle 18-vuotiaan lapsen säännöllisiä tuloja ei oteta huomioon siltä osin kuin ne ylittävät hänen toimeentulotuessa hyväksyttävät menot (perusosameno ja muut tarpeelliset toimeentulotuessa huomioitavat menot). Matkakorvauksia ei oteta tulona huomioon siltä osin kuin ne vastaavat työmatkamenoja. Sitä osaa tuloista, mikä on ulosottoviranomaisen toimesta ulosmitattu suoraan palkasta tai henkilön muusta tulosta, ei huomioida tulona. Ulosottoviranomaisen vahvistama maksusuunnitelman mukainen suoritus huomioidaan laskelmassa menona, kun se on korvaava menettely palkan ulosmittaukseen. Hakijan omasta tahdosta ja vapaaehtoisesti suorittamia ulosottomaksuja ei huomioida toimeentulotuessa menona.\n7 Toimeentulotuen myöntäminen perintää vastaan (Laki toimeentulotuesta ) Toimeentulotuki tai osa siitä voidaan periä takaisin. Päätös perinnästä tehdään pääsääntöisesti samalla kun toimeentulotukipäätöskin. Perintä voidaan liittää niin perustoimeentulotukipäätökseen kuin täydentävän toimeentulotuen päätökseenkin. Perintä voidaan tehdä tulossa olevaa etuutta vastaan, jolloin etuuden maksaja suorittaa etuuden sosiaalitoimelle ja sosiaalitoimi palauttaa mahdollisen liikaperinnän hakijalle. Mikäli perintä epäonnistuu ja hakija saa etuuden itselleen perinnästä huolimatta, voidaan saatu etuus huomioida hakijalle tuloksi maksupäivän jälkeiselle ajalle, mikäli olosuhteista ei muuta johdu. Mikäli hakijalla on kiinteää varallisuutta, mutta se ei ole hänen käytettävissään, toimeentulotukea myönnetään pääsääntöisesti perinnällä tätä varallisuutta vastaan, mikäli se katsotaan kohtuulliseksi. 3 OPISKELIJAT Opiskelijan ensisijainen toimeentulojärjestelmä on opintotukilain (65/1994) mukainen opintotuki: opintolainan valtiontakaus, opintoraha ja asumislisä. Opintotuki on tarkoitettu kattamaan opiskeluaikaiset opinto- ja toimeentulokustannukset. Toimeentulotuella ei voi päätoimisesti opiskella. Mikäli hakijana on opiskelija, jolla on jo ammatillinen tutkinto, jolla voi työmarkkinoilla työllistyä tai hän on ansiotyössä, josta opintovapaalla, niin hänelle ei synny pääsääntöisesti toimeentulotukioikeutta, ellei toisen tutkinnon ammattitutkinnon suorittamiseen ole erityisiä syitä. Tilapäisesti toimeentulotukea voidaan myöntää, mutta tuentarpeen jatkuessa hakija ohjeistetaan päätöksessä tarpeen mukaisesti. Mikäli toista tutkintoa suorittava opiskelija ei noudata ohjeistusta, voi se johtaa perusosan alentamiseen. (2 ja 10 ) Opintolaina jaksotetaan pääsääntöisesti toimeentulotuen myöntöajanjaksolle, kun opiskelija on sen nostanut. Opintolaina voidaan huomioida myös nostettavissa olevan suuruisena kertaeränä, mikäli siihen on perusteet. Tilanteessa, missä opiskelija ei ole hakenut tai nostanut opintolainaa, vaikka hänellä on siihen oikeus eikä hänellä ole esittää erityisiä syitä, huomioidaan koko käyttämätön opintolaina hänelle tuloksi. (KHO , taltio 3854 ja , taltio 629) Mikäli opiskelija ei saa maksuhäiriömerkinnän takia valtion takauspäätöstä tai ei saa takauspäätöksestä huolimatta lainaa pankista, ei lainaa voida tuloksi huomioida. Opiskelijoilla on mahdollisuus hakea toimeentulotukeen nähden ensisijaista etuutta 0 %:n veronpidätystä opintorahan ennakonpidätykseen, mikäli hänellä tulot jäävät alle opiskelijan verotettavan tulorajan. Opintoraha huomioidaan bruttomääräisenä, mikäli hakija ei ole antanut selvitystä, ettei ole oikeutettu 0 veroprosenttiin. Mikäli opiskelijan opintoetuuksiin ovat vaikuttaneet vanhempien tulot ja varallisuus, tulee vanhempien osallistumisesta opiskelijan elatukseen ja koulutuskustannuksiin pyytää hakijalta erillinen selvitys. Mikäli toimeentulotuen hakija saa tosiasiallisesti säännöllisesti vanhemmiltaan tuloja tulolähteestä riippumatta tai muuta elatusta, otetaan nämä huomioon hakijan käytettävissä olevana tulona, esimerkiksi voidaan katsoa vanhempien elatusvastuun kattavan ruokamenojen osuuden 49 % kotona asuvan opiskelijan toimeentulotuen määrästä. Mikäli vanhemmilta saatu avustus on satunnaista ja tilapäistä, huomioidaan siitä 50 euroa ylittävä osuus kuukaudessa. Opiskelijan vanhempien ollessa vähävaraisia (=toimeentulotukiasiakkaita) ja opiskelijan asuessa vanhempiensa taloudessa, ei opiskelijaa velvoiteta nostamaan opintolainaa (koskee alaikäisiä ja lukiolaisia). Jälkihuoltonuorten ei myöskään oleteta nostavan opintolainaa. Vanhempiensa luona asuvat täysi-ikäiset ammattiopintoja suorittavat sekä itsenäisesti asuvat lukiolaiset ja ammattiopintoja suorittavat opiskelijat velvoitetaan nostamaan opintolaina iästä huolimatta, ellei esitetä erityisiä sosiaalisia tai muita syitä nostamattomuuteen. Mikäli opiskelija on nostanut opintolainan, huomioidaan se\n8 8 kaikissa tilanteissa tuloksi. Opiskelevia lapsiperheiden vanhempia ei velvoiteta nostamaan opintolainaa. Itsenäisesti asuvan alle 18 vuotiaan opiskelijan toimeentulotuen hakee ensisijaisesti huoltaja, joka toimittaa päätöksentekoa varten tarvittavat selvitykset ja tositteet. Opiskelijan ensisijainen tehtävä on kesäajallakin opiskella, mikäli hänellä on siihen oikeus ja opintotuet saatavilla. Mikäli opiskelijalle tarjotaan toimeentulotuen vastikkeeksi ansiotyötä ja hän kieltäytyy siitä ilman erityisiä syitä, voidaan hänen perusosaansa alentaa enintään 40 % toimeentulotukilain 2, 2 a ja 10 pykälään perustuen. Mikäli opiskelija ei opiskele kesällä, on hänen haettava kunnan kesätöitä, jos on kys. paikkaan oikeutettu tai haettava muita kesätöitä. Opiskelijan hakiessa toimeentulotukea kesäajalle tilanteessa, jossa hän ei ole nostanut opiskelukuukausille valtion takaamaa opintolainaa, johon hänellä olisi ollut oikeus ja joka on edelleen nostettavissa, voidaan nostamatta jäänyt opintolaina huomioida hakijalle käytettävissä olevaksi tuloksi. Laskelmaan huomioidaan opintolainan kuukausiosuus, ellei hakijan olosuhteista muuta johdu (Laki toimeentulotulotuesta 2 ja 15 ). Opintolaina on pääsääntöisesti nostettavissa asti ammattikorkeakouluissa ja yliopistoissa. Mikäli opintolainaa em. tapauksessa ei ole haettu, voidaan hakija velvoittaa vielä asti hakemaan opintolainan valtiontakaus niille kuukausille, joille takaus on mahdollista vielä saada. Mikäli opiskelija jättää toimeentulotukihakemuksen 1.6. tai sen jälkeen ja opinnot jatkuvat eikä opiskelija ole käyttänyt opintolainaoikeuttaan, vaikka siihen on oikeus, selvitetään mahdollisuus opiskella päätoimisesti kesäajalla ja /tai toimeentulotuen vaihtoehtona pyritään tarjoamaan kunnan kesätyöpaikka. Toimeentulotukipäätökseen lisätään kehotus hakea laina seuraavaksi lukuvuodeksi. Mikäli hakijan päätöksessä on aiemmin ollut maininta tästä opintolainan ensisijaisuudesta, voidaan perusosaa alentaa 20 % viranhaltijan päätöksellä. Viimeistään seuraavana kesänä norminalennus näissä tilanteissa pääsääntöisesti tehdään. Perusteluna se, että opiskelija on laiminlyönyt mahdollisuutensa huolehtia omasta elatuksestaan. ToTuL 2 ja 10. Mikäli opintolainan valtiontakausta ei ole haettu ja sen vuoksi opiskelijaa avustetaan täydellä normilla, huomioidaan vanhempien mahdollisesti antamat avustukset kokonaan tuloksi. Jos koko kevään opintolainasumma on nostettu tammikuun jälkeen, voidaan kesälle huomioida tuloksi tätä lainaa (käytettävissä oleva tulo), jollei hakijalla ole hyväksyttävää syytä siihen, mihin laina on kulunut. Jos talvelle on opintolaina huomioitu tuloksi joka kuukaudelle, ei sitä voida enää kesällä huomioida. Polvijärvellä erityistä ovat itsenäisesti asuvat lukiolaiset. Osalla koulumatka kotoa lukioon on pitkä, ja bussiyhteydet huonot. Nämä seikat vaikuttavat harkintaan lukiolaisten toimeentulotuessa vanhempien elatuskyvyn lisäksi. Polvijärvellä asuvien Joensuussa/Outokummussa koulua käyvien toimeentulotuesta voidaan harkinnan mukaan hyvittää seutulipun omavastuuhinta Kelan koulumatkakorvauksen vähennyksen jälkeen. Myös perheellisten opiskelijoiden kohdalla käytetään tilannekohtaista harkintaa lainanoton kohtuullisuudesta. Opiskelijaa tuetaan pääsääntöisesti täysimääräisellä perustoimeentulotuella yksi kuukausi seuraavissa erityistilanteissa edellyttäen, ettei hänellä ole jo ammattitutkintoa jolla työllistyä työmarkkinoilla. Samalla päätöksessä hakijaa ohjeistetaan yksilöllisesti, kuinka tulee toimia, kun: - opiskelijasta itsestään johtuvista syistä opinnot ovat viivästyneet kohtuuttomasti ja opintotuki lakkautettu.\n9 9 - hakija on aloittanut opiskelun, johon ei ole oikeutta saada opintososiaalisia etuuksia eikä ole varmistanut koko opiskeluajalle riittävää toimeentuloturvaa (uusi ammattitutkinto, aikuislukio, avoin yliopisto). Mikäli opiskelija ei ole viranhaltijan nimenomaisesta viranhaltijapäätökseen kirjatusta yksilöidystä ohjauksesta huolimatta toiminut annetun ohjeistuksen mukaisesti ja saanut järjestettyä opintotukietuuksia korvaava rahoitusta opinnoilleen tai hakeutunut toimeentulotukeen nähden ensisijaisten etuuksien tai sosiaalityön palvelusuunnitelman piiriin, niin tällöinkään opiskelijaa ei voida jättää täysin ilman toimeentulotukea. Edellä mainitussa tapauksessa perusosaa voidaan alentaa kaksi kuukautta enintään 20 % viranhaltijan päätöksellä. Mikäli opiskelija tämän jälkeenkin on kieltäytynyt järjestämästä toimeentuloturvaansa muulla hänen realistiset kykynsä huomioivalla tavoin kuin toimeentulotuella, niin perusosaa voidaan alentaa enintään 40 % viranhaltijan päätöksellä kaksi kuukautta kerrallaan. Uusi alentamispäätös voidaan tehdä välittömästi edellisen jälkeen, ellei olosuhteista, jotka viranomainen tarkistaa muuta johdu. Yksityistä koulutusta, johon ei voi saada opintotukea ei pääsääntöisesti tueta eivätkä koulutuksen maksut ole toimeentulotuessa hyväksyttäviä menoja, ellei siihen ole erityisiä syitä ja ellei se perustu sosiaalityön palvelusuunnitelmaan. Hakija ohjataan hakeutumaan koulutukseen, joka on opintotuen piirissä tai rahoittamaan opintonsa muulla tavalla kuin toimeentulotuella. 4 YRITTÄJÄT Kun yrittäjä asioi kirjallisesti ja päätöksentekijä arvioi, että yrittäjän tulottomuus tai pienituloisuus tulee jatkumaan ja että yritystoiminta on kannattamatonta, tulisi tehdä palvelutarvearvio. Yrittäjää, jonka yritystoiminta jatkuu kannattamattomana, voidaan avustaa yleensä vain lyhytaikaisesti korkeintaan 3 kk:n ajan. Määräajan jälkeen edellytetään hakijan saavan kohtuullisen toimeentulonsa yritystoiminnalla tai hakeutuvan työmarkkinoille työnhakijaksi lopetettuaan yritystoiminnan tai saavan toimeentulonsa muulla tavoin. Jos yrittäjä jatkaa kannattamatonta yritystoimintaansa yksilöidystä päätösohjauksesta huolimatta ja joutuu sen vuoksi edelleen toimeentulotuen tarpeeseen, voidaan hänen perusosaansa alentaa aluksi kaksi kuukautta enintään 20 % perusteella, että hän on itse laiminlyönyt elatustaan ja aiheuttanut sen, että työtä tai työvoimapoliittista toimenpidettä ei voida hänelle tarjota. Kun yrittäjä toistuvasti laiminlyö em. velvollisuutensa, perusosaa voidaan alentaa enintään 40 % kaksi kuukautta kerrallaan, mikäli se katsotaan kohtuulliseksi. (L toimeentulotuesta 2, 2 a ja 10 ). Yritystoimintaan usein kuuluvia kausiluontoisia tuloja voidaan jaksottaa pitemmälle ajanjaksolle, pääsääntöisesti koko vuodelle kohtuullisuusharkintaa käyttäen. Asiassa tulee ottaa huomioon myös yrittäjän ja hänen perheensä muut olosuhteet ja niiden vaikutus yrityksen tulokseen. 5 VANGIT Vankilassa saatava valtion toimivaltaan kuuluva ylläpito on vangin ensisijainen toimeentulojärjestelmä. Vanki voi kuitenkin joutua toimeentulotuen tarpeeseen, jolloin hänellä on oikeus toimeentulotukeen samoin perustein kuin muillakin tuen tarpeessa olevilla. Ellei vangilla ole käytettävissään muita tuloja tai varoja ja hänellä on perusosalla katettavia menoja, joita hän ei ole voinut kattaa vankilasta saadulla ylläpidolla, voi olla perusteltua maksaa vangille käyttövaroja (97 euroa /kk) toimeentulotukena. Vaateavustuksia voidaan harkita vangin olosuhteet huomioon ottaen.\n10 10 Koevapautuksessa olevan vangin toimeentulotukiasian käsittelee se kunta, jossa hakija koevapautuksessa asuu toimeentulotukea haettaessa, ellei olosuhteista muuta johdu. Vangin asumiskustannukset voidaan ottaa huomioon harkinnan mukaan lyhyen tuomion aikana. Mikäli vangilla on oma asunto ja oikeus asumistukeen ennen vankeusrangaistusta, Kela maksaa asumistuen rangaistuksen alkamisesta seitsemännen kuukauden alkuun saakka. Lyhyenä tuomiona voidaan pitää pääsääntöisesti kuusi kuukautta kestävää vankeusrangaistusta. Mikäli vankeusaika on tiedossa heti rangaistuksen alkaessa ja se on yli kuusi kuukautta, asumiskustannukset hyväksytään toimeentulotuen menona sille ajalle, joka tarvitaan asunnon irtisanomiseksi ja tyhjentämiseksi. Mikäli vanki on perheellinen ja mikäli muu perhe hakee toimeentulotukea, perhettä ei ohjata asunnon vaihtamiseen, ellei perhe itse niin halua. Kohtuullisia asumismenoja arvioitaessa perheen henkilölukuun lasketaan myös vankeusrangaistuksessa oleva perheenjäsen. 6 PERUSTOIMEENTULOTUEN MENOT Perustoimeentulotuki kattaa toimeentulotuen perusosan ja muut perusmenot toimeentulotuesta annetun lain 7 a :n ja 7 b :n mukaisesti Perusosa, joka on normitettu (Laki toimeentulotuesta 7 a ja 9 ) Perusosalla katettaviin menoihin kuuluvat ravintomenot, vaatemenot, vähäiset terveydenhuoltomenot sekä henkilökohtaisesta ja kodin puhtaudesta, paikallisliikenteen käytöstä, autopaikasta, sanomalehden tilauksesta, televisioluvasta, puhelimen ja Internetin käytöstä ja harrastus- ja virkistystoiminnasta aiheutuvat menot sekä vastaavat muut henkilön ja perheen jokapäiväiseen toimeentuloon kuuluvat menot Alennettu perusosa Jokaisella on velvollisuus kykynsä mukaan pitää huolta itsestään ja omasta elatuksestaan, minkä vuoksi henkilöllä on mm. velvollisuus hakea kaikkia niitä etuuksia, joihin hänellä on oikeus ja ilmoittautua työttömäksi työnhakijaksi, ellei hän ole järjestänyt itselleen toimeentulotukeen nähden ensisijaista riittävää toimeentuloturvaa. Mikäli hakija ei ole yksilöllisestä ohjauksesta huolimatta hakenut ensisijaisia etuuksia tai ilmoittautunut työttömäksi työnhakijaksi voidaan hänen perusosaansa alentaa enintään 40 % 2kk jaksoissa(laki toimeentulotuesta 2 ja 2 a 217/1999 ja 1294/20023). Elatusapu/-tuen puuttuessa perusosaa ei alenneta. Mikäli toimeentulotuen hakija yksilöllisestä ohjauksesta huolimatta ei ole kolmen kuukauden aikana ryhtynyt toimenpiteisiin elatusavun saamiseksi eli ei ole laittanut vireille elatussopimuksen vahvistamista tai käräjäoikeuden käsittelyä päätöksen saamiseksi, elatusapuna otetaan tulona huomioon elatustuen suuruinen määrä. Kun opiskelija ei hae eikä nosta opintolainaa, kun hänellä on siihen oikeus, niin perusosa-alennusta ei sovelleta, vaan hakematon / nostamaton opintolaina huomioidaan hänelle tuloksi (L toimeentulotuesta 1-2, KHO , Taltio 3854 ja , taltio 629). Perusosan suuruutta voidaan alentaa toimeentulotukilain 2 ja 10 perusteella enintään 20 prosentilla sellaisen henkilön osalta, jonka toimeentulotuen tarve aiheutuu siitä, että: 1) henkilö on ilman perusteltua syytä kieltäytynyt yksilöidystä ja todistetusti tarjotusta työstä tai sellaisesta työvoimapoliittisesta toimenpiteestä, joka kohtuullisen pitkän ajan turvaisi hänen\n11 11 toimeentulonsa tai jos hän on laiminlyönnillään aiheuttanut sen, ettei työtä tai työvoimapoliittista toimenpidettä ole voitu tarjota; 2) maahanmuuttajien kotouttamisesta ja turvapaikanhakijoiden vastaanotosta annetussa laissa (493/1999) tarkoitettu maahanmuuttaja ilman perusteltua syytä kieltäytynyt kotouttamissuunnitelman laatimisesta tai osallistumasta kotouttamissuunnitelmassa yksilöidysti sovittuihin, työllistymistä edistäviin toimenpiteisiin taikka jos hän on laiminlyönnillään aiheuttanut sen, ettei kotouttamissuunnitelmaa ole voitu laatia; 3) kuntouttavasta työtoiminnasta annetun lain (189/2001) 3 :ssä tarkoitettu henkilö on kieltäytynyt osallistumasta aktivointisuunnitelman laatimiseen; tai 4) kuntouttavasta työtoiminnasta annetun lain 3 :n 1 momentissa tarkoitettu henkilö on ilman työttömyysturvalain 8 luvun 7 :ssä tarkoitettua pätevää syytä kieltäytynyt kuntouttavasta työtoiminnasta taikka keskeyttänyt tai omasta syystään joutunut keskeyttämään kuntouttavan työtoiminnan. Perusosan suuruutta voidaan alentaa 2 ja 10 1 momentissa säädettyä enemmän, kuitenkin yhteensä enintään 40 prosenttia: 1) jos henkilön toistuvasta 1 momentissa tarkoitetusta menettelystä on pääteltävissä, ettei hän halua ottaa vastaan työtä tai osallistua julkisesta työvoimapalvelusta annetussa laissa (1295/2002), maahanmuuttajien kotouttamisesta ja turvapaikanhakijoiden vastaanotosta annetussa laissa tai kuntouttavasta työtoiminnasta annetussa laissa tarkoitettuihin toimenpiteisiin; tai 2) jos henkilö sen jälkeen, kun hänen toimeentulotuen perusosaansa on alennettu 20 %, kieltäytyy ilman perusteltua syytä työvoimapoliittisesta toimenpiteestä tai jos hän toiminnallaan aiheuttaa sen, ettei työvoimapoliittista toimenpidettä voida tarjota ja hän tämän lisäksi kieltäytyy ilman perusteltua syytä 2 momentissa tarkoitetusta suunnitelman mukaisesta toimintakykyä edistävästä toiminnasta. Edellä toimeentulotukilain 2 ja 10 :ssä tarkoitettu perusosan alentaminen voidaan tehdä vain edellyttäen, että alentaminen ei vaaranna ihmisarvoisen elämän edellyttämän turvan mukaista välttämätöntä toimeentuloa eikä alentamista voida pitää muutenkaan kohtuuttomana. Alentaminen voi olla kestoltaan enintään kaksi kuukautta kerrallaan kieltäytymisestä tai laiminlyönnistä lukien. Perusosan alentamisen tarvetta ja määrää harkitaan tapauskohtaisesti ottaen huomioon tuen hakijan ja hänen perheensä olosuhteet kokonaisuutena. Huomioitava, että alentaminen voi olla mainittuja vähäisempi tai alentaminen tulee jättää kokonaan tekemättä. Perusosan alentamisen yhteydessä on aina laadittava, mikäli mahdollista, yhdessä toimeentulotuen hakijan ja tarvittaessa yhteistyössä työvoimaviranomaisten ja muiden viranomaisten kanssa suunnitelma toiminnasta asiakkaan itsenäisen suoriutumisen edistämiseksi. Hakijan kieltäytyessä yhteistyöstä työvoima- tai sosiaaliviranomaisen kanssa suunnitelman laatimiseksi ja hän ei saavu sosiaalityöntekijän varatulle ajalle eikä ilmoita perusteltua syytä, tulkitaan hakijan toiminta perusosan alennusperusteeksi (2, 2 a ja 10 :n). Varatulle ajalle saapumatta jättäminen ei yksin riitä perusteeksi perusosan alentamiselle.\n12 Muut perusmenot Perusosalla katettavien menojen lisäksi muina perusmenoina otetaan tarpeellisen suuruisina huomioon: 1) asumistukilain 6 :ssä tarkoitetut asumismenot; 2) taloussähköstä aiheutuvat menot; 3) kotivakuutusmaksu; sekä 4) vähäistä suuremmat terveydenhuoltomenot Asumismenot Toimeentulotuessa asumismenoja huomioitaessa tarkoituksena on viimesijassa turvata henkilön/perheen asuminen. Asumismenojen tarpeellista suuruutta harkittaessa otetaan huomioon kohtuullista asumistasoa vastaava kustannustaso paikkakunnalla. Ruokakunnan jäsenten itse maksamat asumismenot huomioidaan pääsääntöisesti kuukausikohtaisesti maksettuja tositteita vastaan tai vuokra ja sähkölaskut sekä muut asumismenot maksetaan suoraan laskuttajille. Kun asunnossa asuu eri perheisiin kuuluvia henkilöitä tai on muutoin erityinen syy jakaa asumismenoja henkilöiden kesken, jaetaan nettoasumiskustannukset pääluvun mukaisesti, ellei olosuhteista muuta johdu. Mikäli asumiskuluja jaetaan, viranhaltijan tulee tarkistaa asuntoon tehty asumistukipäätös, mikäli sellainen on tehty. Uudelle (ei aikaisempaa asiointia) toimeentulotukiasiakkaalle annetaan riittävä aika (3 kk) hakeutua edullisempaan asuntoon, ennen kuin asumismeno voidaan ottaa tukea myönnettäessä kohtuullistettuna huomioon. Mikäli opiskelijalle on tarjottu asuntolapaikka, opiskelijaa velvoitetaan ensisijaisena asumisensa turvaamisen keinona ottamaan tarjottu asuntolapaikka vastaan. Vuokra-asunnossa asumistukilain 6 :ssä tarkoitettuja asumismenoja ovat: vuokra erikseen maksettavat lämmityskustannukset vesimaksut asunnosta saunamaksu sähkö autopaikkamaksua ei hyväksytä Kohtuulliseksi katsottavat asumismenot (kaikki asumismenot: vuokra, sähkö, vesi, auraus jne.) ovat Polvijärven kunnassa max. 500 /kk yksinasuvalla, max.600 /kk kahden hengen taloudella jne. Yksi lisähenkilö asumisyksikössä korottaisi maksimi asumismenoa aina 100 /kk, mutta max /kk isoltakin perheeltä. Arvioitaessa sopivia asumismenoja huomioidaan, mikä olisi edullisin asumismuoto perheelle. Autopaikkamaksua ei hyväksytä menoksi. Asumisoikeusasunnossa käyttövastike/vuokra otetaan menona huomioon, muttei asuntolainan korkoja, ellei siihen erityisiä syitä toimeentulotukilain 7 c perusteella. Osaomistusasunnossa vuokra otetaan huomioon, muttei rahoitusvastiketta eikä asunto-lainan korkoja, ellei siihen ole erityisiä syitä toimeentulotukilain 7 c perusteella. Sähkön kohtuulliset lukemalaskut huomioidaan perustoimeentulotuen laskelmassa alkuperäisen laskun eräpäivän mukaisesti pääasiassa täysimääräisenä. Tasauslaskuja tarkastellaan suhteessa vuoden sähkölaskuihin ja asiakkaan maksukykyyn. Asumismenojen hyväksymisessä voidaan käyttää kohtuullisuusharkintaa.\n13 13 Kohtuulliset taloussähkömenot kuussa 1 henkilön taloudessa enintään 35 euroa 2 henkilön taloudessa enintään 45 euroa 3-5 henkilön taloudessa enintään 50 euroa 6- henkilön taloudessa enintään 60 euroa Omistusasunnossa tarkoitettuja menoja ovat: - normaali hoitovastike (rahoitusvastike vain, jos Kela hyväksyy asumistuessa, pääomavastiketta ei hyväksytä) - ylimääräisestä hoitovastikkeesta hyväksytään vain todettu korko tai se, mitä asumistukipäätöksessä on hyväksytty - erikseen maksettavat lämmityskustannukset (puut, öljy, sähkö) - vesimaksut - asunnon hankkimiseksi tai perusparantamiseksi otettujen henkilökohtaisten lainojen vuotuisista koroista aiheutuvat menot edellyttäen, että tuen hakijalla on tulojensa ennakkopidätyksessä huomioitu asuntolainojen korot ja että perhe asuu asunnossa. - kiinteistön hoitomenot, joita ovat mm. - taloussähkö, - koti-irtaimisto- ja palovakuutus (oikeusturva- ja vastuuvakuutusta ei hyväksytä), - tontin vuokra, - kiinteistövero, - jätehuolto, - nuohous, polttopuut kuutio per kuukausi Voidaan huomioida joko eräpäivän mukaan tai kk osuus, tilanteesta riippuen. Omistusasunnon kohtuulliset asumismenot ovat samat kuin kohtuullinen vuokra + taloussähkö. Maksimi asumiskulu yllä sisältää kaikki asumisesta aiheutuvat kulut Poste Restante ja muut vailla vakituista osoitetta olevat Kun vailla vakituista asuntoa oleva hakee aktiivisesti asuntoa ja mikäli hänelle on aiheutunut ylimääräisiä asunnonhankintakuluja, voidaan kohtuulliset menot eriteltyjä maksutositteita vastaan huomioida hänelle täydentävänä toimeentulotukena, mikäli muutoinkin on oikeus toimeentulotukeen. Toimeentulotuen perusosa määräytyy pääsääntöisesti toimeentulotukilain 9 1 mom. 2 kohdan mukaisesti. Mikäli toimeentulotuen hakija on väestörekisteritietojen mukaan asunut vanhempiensa luona ja sieltä muuttaa Poste restante osoitteeseen, niin pääsääntöisesti perusosa määräytyy vanhemman luona asuvan perusosan mukaisesti, ellei ole esitetty erityisiä syitä Vähäistä suuremmat terveydenhuoltomenot Vähäiset terveydenhoitomenot (ei lääkärin määräystä) sisältyvät perusosaan. Tämän ylimenevältä osin sairauden hoitoon määrätyt lääkkeet (resepti esitettävä), lääkinnälliset tarvikkeet, proteesit ja apuvälineet sekä hammashuollosta ja silmälaseista aiheutuneet kustannukset huomioidaan menona perustoimeentulotukilaskelmaan. Apuvälineiden osalta tulee selvittää onko asiakkaalla mahdollisuus saada niitä lääkinnällisen kuntoutuksen palveluna. Jos reseptivapaisiin lääkkeisiin tai lääkkeisiin tai lisäravintovalmisteisiin, joihin ei tule Kela-korvausta, myönnetään toimeentulotukea, tulee asiakkaan toimittaa lääkärinlausunto ja hoitosuunnitelma sairauden hoidosta ja kestosta sekä lääkkeen /lisäravintovalmisteiden välttämättömyydestä. E-pillerit tai muut lääkärin määräämät ehkäisyvälineet huomioidaan menona. Potenssilääkkeet, laihdutuslääkkeet ja tupakasta vieroittamislääkkeet tai\n14 14 nikotiinivalmisteet hyväksytään menoksi vain Kelan hyväksymään perussairauden hoitoon tai jos lääkäri on lausunnollaan todennut ne terveydentilan kannalta välttämättömiksi. Toimeentulotukena korvataan vain apteekin lääkkeiden vaihtamista koskevan lain perusteella määrittämä edullisin vaihtoehto paitsi, jos lääkäri on kieltänyt lääkkeen vaihdon. Ensisijaisesti hyväksytään terveydenhuoltomenot julkisessa terveydenhuollossa annetusta hoidosta ja sieltä määrätyistä sairauden hoitoon tarkoitetuista reseptilääkkeistä. Ajokorttia varten tarvittavia lääkärintodistuksia ei huomioida menona. Oppilaitoksia varten tarvittavat lääkärintodistukset puolestaan huomioidaan. Julkisen terveydenhuollon palvelujen ensisijaiskäyttövelvoite koskee myös hoidontarpeen arviointia tilanteessa, missä julkinen terveydenhuolto ei voi itse järjestää tarvittavaa hoitoa, mutta arvioi hoidon välttämättömyyden mm. eri terapiapalvelujen osalta, vaikka itse palvelun tuottaisikin muu taho kuin julkinen terveydenhuolto. Yksityisen terveydenhuollon käytöstä johtuneet menot voidaan ainoastaan erityistilanteessa ja kertaluonteisesti huomioida toimeentulotuessa, mikäli esimerkiksi erikoishoidon tarve ja hoidon kiireellisyys tai asiakkaan hoitosuhteen jatkuvuus perustellusti sitä edellyttävät. Tällöin asiakkaan on esitettävä aina hoitavan lääkärin lausunto tällaisen hoidon tarpeesta sekä selvitys siitä, ettei julkisia terveydenhuoltopalveluja ole ollut saatavilla kiireellisen hoitotarpeen ilmetessä. Päätöksessä asiakas tulee ohjeistaa käyttämään julkisia terveydenhuoltopalveluja. Joissakin tapauksissa voidaan yksityisestä lääkärikäynnistä hyvittää julkisen terveydenhuollon taksaa vastaava määrä. Tapauksissa, joissa palvelua ei ole Polvijärven tk:ssa saatavilla, voidaan maksaa yksityisen lasku kokonaan (harkinta ja tilannekohtaisuus) Sosiaali- ja terveydenhuollon asiakasmaksut Huomioidaan pääsääntöisesti julkisen sosiaali- ja terveydenhuollon asiakasmaksu, ellei ole esittää erityisiä syitä käyttää yksityisiä palveluja. Laitoshoidon aikana vähennetään ravintomenojen osuus perusosasta 49 % kun asiakas on osastolla yli viikon. Menettelytapa toimeentulotuen laskemisessa, kun laitoshoito on pitkäkestoinen: 1) tehdään laskelma ko. kuukaudelle, jos hoitojakso tiedetään etukäteen. Laskelmassa otetaan huomioon sekä hoitopäivälaskun vaikutus että perusosan vähennys samalle kuukaudelle. 2) jos hakija on saanut toimeentulotukipäätöksen ennen hoitojaksoa, tehdään korjauslaskelma jälkikäteen. Hoitopäivät ja vähennykset huomioidaan ko. kuukaudelle 1. kohdassa esitetyllä tavalla. Normaalisti hoitopäivälaskut ym. terveydenhoitomenot huomioidaan laskun eräkuukautena. Sosiaali- ja terveydenhuollon asiakasmaksuista annetun lain (221/2003) 11 :n mukaan sosiaalihuollon palveluista määrätty maksu ja terveydenhuollon palveluista henkilön maksukyvyn mukaan määrätty maksu on jätettävä perimättä tai sitä on alennettava siltä osin kuin maksun periminen vaarantaa henkilön tai perheen toimeentulon edellytyksiä tai henkilön lakisääteisen elatusvelvollisuuden toteutumista. Palvelun tuottava kunta tai kuntayhtymä voi päättää, että maksun perimättä jättämistä tai alentamista sovelletaan myös muihin maksuihin. Tämä menettely asiakasmaksun alentamiseksi on ensisijaista toimeentulotukeen nähden.\n15 Erityiset terveydenhoitokustannukset Hammasproteesien hankinnasta ja huollosta aiheutuneet kohtuulliset kustannukset huomioidaan menona eriteltyjä maksutositteita /laskua vastaan. Suuremmissa hoidoissa esitettävä kustannusarvio ennen toimenpidettä. Teetetään kunnallisen hammashoidon kautta. Perussilmälasit tai piilolinssit huomioidaan toimeentulotukilaskelmassa terveydenhuoltomenona kolmen vuoden välein, ellei silmälääkäri tai optikko määrää lausunnossaan silmälaseja uusittaviksi edellistä useammin erityisistä terveydellisistä syistä. Silmälaseihin annetaan maksusitoumus, mieluiten hankittava Instru Optiikka Oy:sta (Joensuussa Instrumentarium ja Nissen). Maksusitoumukseen kirjataan Ms laseihin Polvijärven kunnan kanssa tehdyn sopimuksen mukaisesti. Silmälasit hyvitetään pitkäaikaisille toimeentulotuen saajille Instrun kanssa sovitun hinnaston mukaan, muille, joilla ei kuukausittaista vajetta ttt-laskelmalla, sosiaalityöntekijöiden harkinnan mukaan. Yksityisen silmälääkärin palkkion omavastuuosuus voidaan huomioida laskelmaan menoksi, mikäli optikko ei ilmoituksensa mukaan voi muutoin määrätä silmälaseja. Silmälasimenona huomioidaan 1-tehot 109,- 2-tehot 177,- monitehot 243,- +10,- näöntarkastus Fysikaalisen hoidon tarpeessa oleva asiakas ohjataan ensisijaisesti Kuntoneuvolaan. Yksityisen antama fysikaalinen hoito korvataan, mikäli Kuntoneuvolan antama ohjaus ei ole riittävä. Tällöin vaaditaan lääkärin lausunto hoidon välttämättömyydestä sekä lähete. Fysikaalinen hoito hyväksytään harkinnan mukaan lähinnä työkyvyn ylläpitoon pääsääntöisesti työssä tai koulutuksessa oleville. Harkinnan mukaan myös työvoimapoliittisessa koulutuksessa oleville sekä erityistilanteissa, kuten leikkauksen jälkihoito tai perussairauden hoito. Psyko- ja lyhytkestoisen terapian kulut korvataan toimeentulotuessa omavastuun osalta ainoastaan, kun julkisessa terveydenhuollossa on arvioitu hakijan osalta välttämätön hoidon tarve ja annettu lähete psyko- ja lyhytterapiaan. Menot huomioidaan tällöin Kelan korvauspäätös huomioiden omavastuun osalta pääsääntöisesti jälkikäteen maksutositteita vastaan. Julkisessa terveydenhuollossa syntyneet kustannukset hedelmättömyyshoidosta huomioidaan toimeentulotukilaskelmassa menona Työmatkamenot Toimeentulotukilain 11 :n 2 mom. 3) kohdan mukaan tuloja, siltä osin kuin ne vastaavat työmatkamenoja ja muita työssäkäynnistä aiheutuvia menoja, ei oteta tulona huomioon. Työmatkamenot huomioidaan pääsääntöisesti edullisimman julkisen kulkemistavan mukaisesti (seutulippu). Oman kulkuneuvon käyttämisestä aiheutuvat menot voidaan ottaa huomioon esimerkiksi silloin, kun oman kulkuneuvon käyttö työmatkoilla on välttämätöntä työtehtävien, puuttuvien tai hankalien liikenneyhteyksien, sairauden tai vamman vuoksi. Jos matkakulut maksetaan kilometrien mukaan, on korvaus 0,21 /km. Hakijan on haettava tulojen ennakonpidätyksen alentamista työmatkakulujen vuoksi ja meno huomioidaan tämän jälkeen. Kuntouttavasta työtoiminnasta ja työpajatoiminnasta aiheutuvia matkakuluja huomioidaan\n16 16 menona edullisimman matkustustavan mukaan. Työssäkäynnistä aiheutuvia muita menoja voivat olla mm. välttämättömät työvaatteista ja työvälineistä aiheutuvat menot enintään 100 euroa /vuosi Muut matkat Lasten tapaamisista aiheutuvat matkakulut korvataan edullisimman vaihtoehdon mukaan. Henkilöautoa käytettäessä korvataan 0,21 /km. Jos lapsi käy säännöllisesti tapaamassa toista vanhempaansa toisella paikakkunnalla, katsotaan, että vanhemmat laittavat kulut puoliksi. Huomioidaan puolet kuluista. Oikeudenkäyntiin liittyviin matkoihin ei myönnetä toimeentulotukea riippumatta siitä, onko kysymyksessä kantaja, vastaaja tai todistaja. 7 TÄYDENTÄVÄN TOIMEENTULOTUEN MENOT Toimeentulotuesta annetun lain 7 c : Täydentävää toimeentulotukea myönnettäessä otetaan huomioon tarpeellisen suuruisina erityismenot, joita ovat: 1) lasten päivähoitomenot; 2) muut kuin 7 a ja 7 b :ssä tarkoitetut asumisesta aiheutuvat menot; sekä 3) henkilön tai perheen erityisistä tarpeista tai olosuhteista johtuvat, toimeentulon turvaamiseksi tai itsenäisen suoriutumisen edistämiseksi tarpeelliseksi harkitut menot. Henkilön tai perheen erityisenä tarpeena tai olosuhteena voidaan pitää esimerkiksi pitkäaikaista toimeentulotuen saamista, jatkuvaa pienituloisuutta, pitkäaikaista tai vaikeaa sairautta sekä lasten harrastustoimintaan liittyviä erityisiä tarpeita. Tarpeenmukaista täydentävää toimeentulotukea voidaan myöntää pääsääntöisesti toistuvais- ja pitkäaikaisasiakkaille sekä muille pienituloisille asiakkaan toimittamaan tarveselvitykseen perustuen, mikäli muutoin on oikeus toimeentulotukeen ja ratkaisu edesauttaa henkilön ja perheen itsenäistä suoriutumista vastaisuudessa. Täydentävän toimeentulotuen maksut ovat pääsääntöisesti kertaluontoisia Päivähoitomenot ja iltapäiväkerhon maksut tmv. Toimeentulotuessa voidaan tilapäisesti huomioida 1-2 kuukauden ajan lasten päivähoitomenoja ja iltapäiväkerhomenoja. Mikäli asiakkaalla on toistuva toimeentulotuen tarve, ohjataan asiakasta hakemaan sosiaali- ja terveydenhuollon asiakasmaksuista annetun lain 11 :n mukainen vapautus päivähoito- /iltapäiväkerhomaksuista tai yksityisen palvelun osalta hakeutumaan julkisen palvelun piiriin, mikäli tuen tarve jatkuu ja tarve aiheutuu päivähoito- tai iltapäiväkerhomaksuista. Seurakunnan kerhotoiminnasta voi myös saada maksuvapautuksen. Rippikoululeirilaskuja tai muita rippikoulusta aiheutuvia lapsen kuluja ei hyvitetä toimeentulotuesta Lastenvaunut /rattaat /yhdistelmävaunut /muut lasten tarvikkeet Tukea myönnetään luotettaviin hankintatositteisiin tai kustannusarvioon perustuen enintään rattaisiin 100 euroa, lastenvaunuihin 150 euroa, yhdistelmävaunuihin 250 euroa ja lapsen sänkyyn 60 euroa. Lasten välttämättömiin muihin tarvikkeisiin enintään 80 euroa. Auton turvaistuimia on vuokrattavissa, joten niitä ei pääsääntöisesti huomioida. Vuokraamiskuluihin voidaan antaa pieni avustus. Ostoissa suositaan kierrätyskeskuksia yms.\n17 Lasten luonapito Lasten luonapitokuluina huomioidaan toimeentulotukilaskelmaan kustannuksia enintään 4 vuorokaudelta (8 /pvä) kuukaudessa lapsen iästä riippumatta, kun hakijalla on esittää luotettava selvitys toteutuneista luonapitovuorokausista, yleensä toisen vanhemman allekirjoitettu todistus. Pääsääntöisesti menot huomioidaan jälkikäteen. Matkakulut huomioidaan pääsääntöisesti edullisimman kulkuneuvon mukaan puoleksi vanhempien kesken. Jos luonapito ylittää tavanomaisena pidettävän luonapitoajan (joka toinen viikonloppu 4-6 vrk/kk ja puolet lapsen loma-ajoista) tulee pääsääntöisesti sen vanhemman, jonka luona lapsi asuu ja joka saa lapsilisän ja elatustuen/-avun, vastata lapsen elantomenoista ns. tavanomaisena pidettävän luonapitoajan ylimenevältä ajalta ellei erityisistä, erikseen perustelluista syistä muuta johdu. Tapaamisoikeussopimus pyydetään esittämään, mikäli sellainen on tehty. Täydentävässä toimeentulotuessa voidaan huomioida vanhemman ja lapsen yhteydenpidosta vanhemmalle johtuvia kohtuullisia matkakuluja selvitystä ja kulutositteita vastaan, kun lapsi on sijoitettuna kodin ulkopuolelle viranomaispäätöksellä eikä hän saa niihin muuta kautta korvausta Lasten (ja aikuisten) harrastusmenot Lasten ohjattuun harrastusten (1 harrastus/lapsi/vuosi) tukemiseen voidaan huomioida kohtuullinen, sosiaalityöntekijän harkitsema summa asiakkaan esittämän tarveselvitykseen ja tositteisiin perustuen (max.150 /vuosi). pääsääntöisesti lapsille, joiden vanhemmat ovat pitkäaikaisia sosiaalityönasiakkaita tai joihin kohdistuu lastensuojelullinen huoli. Muutoin jokapäiväiset harrastusmenot kuuluvat perusosalla katettaviin menoihin. Aikuisten harrastusmenoihin voidaan tukea myöntää kohtuullisessa määrin kuntoutuksellisin perustein Huonekalut ja kodinkoneet Toimeentulotukea voidaan myöntää välttämättömiin kodin tarvikkeisiin, mikäli hakija ei voi muulla kohtuullisella tavalla rahoittaa hankintoja. Erityisenä perusteena kotiirtaimistoavustuksen myöntämiselle on pitkään jatkunut asunnottomuus tai hakijalla ei ole lainkaan koti-irtaimistoa ja voidaan arvioida, ettei hän itse ole aiheuttanut tilannetta eikä hänellä ole ollut mahdollista varautua hankintoihin eikä hänellä ole myöskään mahdollisuutta hankkia kodin irtaimistoa lähiaikoina. Hakijan tulee esittää tarveselvitys ja eritelty kustannusarvio aiotuista hankinnoista ennen päätöksentekoa. Alkuavustus koti-irtaimistoon: - yksin asuva enintään 250 euroa - perhe enintään 350 euroa Lisäksi voidaan erikseen myöntää ruokakuntakohtaiseen tarveselvitykseen perustuen ja tositteita vastaan koti-irtaimistoon tai kodinkoneisiin avustusta edullisimman vaihtoehdon mukaisesti enintään: pölynimuri 50 euroa, pyykinpesukone, jos taloyhtiössä ei ole pesukonetta 150 euroa (lähinnä lapsiperheille), lasten sänky 50 euroa, aikuisten sänky 80 euroa, ja vastaaviin välttämättömiin hankintoihin kierrätyshintatason mukaisesti.\n18 Vuokravakuus / Vuokravakuussitoumus Kiireellisessä asunnontarpeessa olevalle henkilölle / perheelle voidaan hyväksyä yhden (1) kuukauden kohtuullista vuokraa vastaava maksusitoumus vuokranantajalle. Rahavakuus annetaan vain hyvin perustellusta syystä. Vakuutta ei pidä käyttää viimeisen asumiskuukauden vuokran tai vuokrarästien maksamiseen, mikä tulee tuoda ilmi asiakkaalle päätöksessä. Mikäli vuokranantaja laskuttaa vakuuteen perustuen Polvijärven sosiaalitoimelta vuokrarästejä, voidaan kyseinen summa periä asiakkaalta itseltään. Vuokrarästejä ei huomioida menona toimeentulotuessa. Vuokravakuussitoumus myönnetään pääsääntöisesti yhden kerran, useammat kerrat perustellusti Muuttokustannukset Muuttokustannuksiin voidaan myöntää toimeentulotukea tarveselvityksen perusteella (erittely, mistä kustannukset aiheutuvat ja kustannusarvio), mikäli perhetilanne, työnsaanti tai opiskelu sitä edellyttää eikä korvausta makseta muun lain (esim. Työvoiman liikkuvuusavustus) nojalla tai hakija ei saa muulla tavalla hoidettua muuttokulujaan. Muuttokulut myönnetään kohtuullisuusharkinnan mukaan tositteita vastaan. Apumiesten kustannukset hyväksytään vain perustelluista syistä. Muuttoavustussummia: kunnan sisäinen, jos muutto perusteltu max. 50 tai muutto muualle max.100. Isommat summat perustellusti harkintapalaverin kautta Erityisistä tarpeista aiheutuvat vaatehankinnat Mikäli henkilöllä on sellaisia erityisiä kohtuullisia vaatekuluja, jotka eivät kuulu perusosalla katettaviin menoeriin, eikä menoja korvata muun lain perusteella, voidaan niihin myöntää täydentävää toimeentulotukea. Hakijan tulee esittää tarpeestaan ja vaatimuksistaan selvitys ja kustannusarvio ja sitä tukeva lääkärin tai muun viranomaisen lausunto erityisestä tarpeesta vaatekulujen osalta. Pääsääntöisesti kohtuulliset kulut huomioidaan jälkikäteen maksutositteita vastaan. Naisten romanihameeseen myönnetään enintään 300 euroa joka toinen vuosi, mikäli asiakkaalla on sosiaalitoimen asiakkuus ja pitkäaikainen toimeentulotuen vaje. Muissa tapauksissa harkintapalaverin kautta. Muu romaninaisen vaatetus, kuten röijyt ja puserot, kuuluvat perusosalla katettaviin menoihin kuten myös miesten romanivaatetus Hautauskustannukset Hautauskustannuksina huomioidaan kohtuulliset kustannukset siltä osin kuin vainajan jättämät varat eivät riitä hautajaiskuluja kattamaan. Mikäli vainaja oli varaton, myönnetään hautajaiskuluihin edullisimman mukaan: arkku, vaatetus, arkkuun laitto, kukat arkun päälle, vainajan kuljetus ja hautapaikka /polttohautaus. Toimeentulotukiasiakkaan hautajaisiin myönnetään kaikkineen max. 500 maksusitoumus. Mikäli vainaja ei ollut toimeentulotukiasiakas, on perukirja esitettävä sen valmistuttua mahdollista takaisinperintää varten. Päätöksessä tulee olla maininta mahdollisesta perinnästä. Asiakkaan kuoleman jälkeen erääntyvät laskut jäävät kuolinpesän velaksi ja merkitään perukirjaan. Niihin ei myönnetä toimeentulotukea. Seurakunnan kuluihin ei myöskään myönnetä toimeentulotukea. Omaiselle voidaan myöntää toimeentulotukea kukkalaitteeseen 40 euroa, kun vainaja on äiti, isä, veli, sisko tai isovanhempi. Kukkakimppuun voidaan myöntää tukea 26 euroa, kun vainaja on täti, setä, eno tai serkku.\n19 Opintolainan korot ja muut opiskelusta aiheutuvat kulut Opintolainan korkoihin ei pääsääntöisesti myönnetä toimeentulotukea. Opintolainan korkoihin voi joissain tilanteissa saada Kelan opintotukikeskuksen korkoavustusta. Mikäli koron maksaminen on edellytys uuden lainan saamiselle, korkokulut hyväksytään. Sosiaalityöntekijä voi lisäksi hyväksyä opintolainan korot osana suunnitelmallista sosiaalityötä. Tutkinnon suorittamisen kannalta pakollisiin, oppilaitoksen vaatimiin oppikirjoihin ja muihin pakollisiin opiskelutarvikkeisiin, joihin sisältyvät mm. työvaatteet voidaan harkita avustusta. Pääsykokeisiin liittyviin maksuihin ja niihin liittyviin mahdollisiin matkakustannuksiin voidaan myöntää pääsääntöisesti yksi pääsykoemaksu sekä matkustuskulut edullisimman vaihtoehdon mukaisesti, mikäli hakijalla ei ole jo ammatillista tutkintoa työllistyä työmarkkinoille. Ylioppilaskirjoitusmaksuja ei hyvitetä toimeentulotuesta Passit ja kansalaisuushakemukset Passin hankkimisesta aiheutuneet kulut hyväksytään menoksi ulkomaalaisille, joilla on vähintään vuoden oleskelulupa. Oleskeluvasta ja sen uusimisesta aiheutuvat kulut huomioidaan toimeentulotuessa tositteita vastaan, mikäli muut toimeentulotuen myöntämisen edellytykset ovat olemassa. Kansalaisuushakemuksesta aiheutuvat kulut voidaan huomioida toimeentulotuen pitkäaikaisasiakkailta tositteita vastaan Erityisruokavaliot Erityisruokavaliosta aiheutuvia kohtuullisia lisäkustannuksia voidaan ottaa menona huomioon pääsääntöisesti enintään 50 euroa /kk siltä osin kuin korvausta ei saada muun lain perusteella ja henkilö on osoittanut luotettavan selvityksen erityisestä tarpeestaan. Lapsille myönnetään maksusitoumus lääkärin määräämiin apteekista saataviin erityisravintoihin, vaaditaan lääkärintodistus. 8 EHKÄISEVÄ TOIMEENTULOTUKI Toimeentulotuesta annetun lain 13 :n mukaan kunta myöntää päättämiensä perusteiden mukaan ehkäisevää toimeentulotukea lain 1 :n 2 momentissa mainittujen tavoitteiden saavuttamiseksi. Lainkohdan mukaan ehkäisevän toimeentulotuen tarkoituksena on edistää henkilön ja perheen sosiaalista turvallisuutta ja omatoimista suoriutumista sekä ehkäistä syrjäytymistä ja pitkäaikaista riippuvuutta toimeentulotuesta. Ehkäisevä toimeentulotuki on suunnitelmallisen sosiaalityön väline akuutteihin kriisitilanteisiin tai niiden ehkäisemiseen tai hakijan taloudellisen ja sosiaalisen elämäntilanteen hallintaan saattamiseksi. Ehkäisevää tukea voidaan myöntää myös henkilölle tai perheelle, joka ei muutoin olisi toimeentulotukeen oikeutettu, mikäli ennalta ehkäisevän tuen myöntämisellä voidaan esimerkiksi ehkäistä pitkäaikaisen toimeentulotukiasiakkuuden syntyminen. Ehkäisevän toimeentulotuen myöntäminen edellyttää yleensä aina palvelusuunnitelman laatimista yhdessä asiakkaan kanssa. Ehkäisevää toimeentulotukea voidaan myöntää yleensä tuen saajan aktivointia tukeviin toimenpiteisiin, koulutuksen loppuun suorittamiseen työmarkkina-aseman parantamiseksi, työllistymistä tukevan uuden pätevyyden tai ammatin saamiseksi, asumisen turvaamiseksi rästivuokriin, ylivelkaantumisesta tai taloudellisen tilanteen äkillisestä\n20 20 heikentymisestä aiheutuvien vaikeuksien lieventämiseksi sekä muihin tuen saajan omatoimista suoriutumista edistäviin tarkoituksiin. Ehkäisevän toimeentulotuen tarkempia myöntämisperusteita ja tuen euromääräisiä rajoja ei ole tarkoituksenmukaista tarkemmin määritellä, koska ehkäisevän toimeentulotuen myöntäminen perustuu yksilökohtaiseen harkintaan eikä sitä myönnetä kaavamaisesti. 9 KÄSITEMÄÄRITTELYJÄ Pitkäaikaistyötön Pitkäaikaistyöttömällä tarkoitetaan henkilöä, joka on ollut yhtäjaksoisesti 12 kk työttömänä työnhakijana työvoimatoimistossa. Toimeentulotuen pitkäaikaisasiakas ja jatkuva pienituloisuus Pitkäaikaisella toimeentulotukiasiakkuudella tarkoitetaan vähintään vuoden (12 kk) kestänyttä yhtäjaksoista asiakkuutta hakemuskuukautta edeltävänä aikana (hakija saanut toimeentulotukea). Jatkuvalla pienituloisuudella tarkoitetaan, että toimeentulotuen hakijaruokakunta on hakemuskuukautta edeltävänä aikana ollut vähintään vuoden (12kk) Kelan minimietuuksilla (esim. työmarkkinatuella tai lasten kodinhoidontuella) tai muilla pienillä tuloilla toimeentulo-tukioikeuden laukeamatta, mutta kuukausittainen tuloylijäämä on ollut vähäinen (alle 20 /kk). Toimeentulotuen toistuvaisasiakas Toimeentulotuen toistuvaisasiakkuudella tarkoitetaan vähintään kuuden kuukauden asiakkuutta hakemuskuukautta edeltävänä aikana vuoden sisällä (saanut toimeentulotukea).


Palvelut - Itä-Suomen yliopiston ylioppilaskunta (ISYY)\nISYYn jäsenenä voit käyttää ylioppilaskunnan omia palveluita ja joitakin ylioppilaskunnan sidosryhmien palveluita. Osa ISYYn palveluista sisältyy jäsenmaksuun ja osan saat käyttöösi erillisellä maksulla. Voit käyttää kaikkia palveluita ja olet tervetullut kaikkiin tapahtumiin kotikampuksestasi riippumatta!\nKeskeisimpiä ISYYn palveluista ovat opiskelijakortti sekä lukuvuosi- ja lukukausitarra, jotka oikeuttavat monenlaisiin opiskelija-alennuksiin mm. kampuksen opiskelijaravintoloissa, julkisissa kulkuvälineissä sekä lukuisissa liikkeissä ja verkkokaupoissa ympäri Suomen. Suosittelemme lämpimästi käyttämään opiskelija-alennuksia aina, kun niitä on tarjolla!\nMillaisia palveluita ISYY tarjoaa jäsenilleen?\nAlla on kattava lista ISYYn omista palveluista sekä ISYYn sidosryhmien palveluista. Nämä palvelut ovat käytössäsi, kun olet ilmoittautunut läsnäolevaksi opiskelijaksi Itä-Suomen yliopistoon ja maksanut ISYYn jäsenmaksun. Palveluista löydät enemmän tietoa ISYYn nettisivuilta.\nOpiskelijakortti sekä lukukausi- ja lukuvuositarra\nISYYn jäsenenä sinulla on mahdollisuus hankkia opiskelijakortti, joka on pätevä osoitus siitä, että olet opiskelija. Kortissa tulee olla lukukausi- tai lukuvuositarra, jonka saat ISYYn toimistolta.\nVoit todistaa opiskelijastatuksesi myös sähköisellä opiskelijakortilla. Sekä muovisen, että sähköisen opiskelijakortin saat Frankin kautta.\nISYYn toimistot palvelevat sinua Joensuun ja Kuopion kampuksilla neljänä päivänä viikossa ympäri lukuvuoden. Toimistoilta löydät henkilökunnan, joka auttaa ja neuvoo opiskelijoita monilla eri opiskelijaelämän osa-alueilla.\nOta rohkeasti yhteyttä ja tule käymään toimistolla, ISYYn henkilökunta on täällä sinua varten!\nISYY järjestää runsaasti opiskelijoiden hyvinvointia tukevia tapahtumia sekä teemaviikkoja ja teemapäiviä. Tulevista tapahtumista tiedotetaan ensisijaisesti tapahtumakalentereissa ja Ajankohtaista-osiossa.\nNettisivuilta löydät myös tietoa vuosittain toistuvista tapahtumistamme.\nSYKETTÄ-liikuntapalvelut tarjoaa monipuolisia ja edullisia liikuntamahdollisuuksia Itä-Suomen yliopiston opiskelijoille ja henkilökunnalla molemmissa kampuskaupungeissa. Palveluiden käyttäminen edellyttää voimassa olevaa SYKETTÄ-tarraa. Tarran voit ostaa esimerkiksi ISYYn toimistoilta tai SYKETTÄ-verkkokaupasta.\nToimistolta (Joensuussa ja Kuopiossa) voit lainata maksutta erilaisia liikuntavälineitä muun muassa sisäpeleihin, ulkoliikuntaan ja talviurheiluun. Listan lainattavista välineistä löydät Vapaa-aika -osiosta.\nYlioppilaiden terveydenhoitosäätiön (YTHS) palveluihin oikeutetut ammattikorkeakoulu- ja yliopisto-opiskelijat maksavat terveydenhoitomaksun Kelalle. Terveydenhoitomaksun maksettuasi voit käyttää Ylioppilaiden terveydenhoitosäätiön palveluita kaikissa YTHS:n toimipisteissä Suomessa. Tätä etua kannattaa käyttää hyväksi koko opiskeluajan, sillä esimerkiksi suunterveyden ja mielenterveyden palvelujen käyttö on opiskelijoille helppoa ja edullista.\nOpiskelijoiden edunvalvonta on olennaisimpia ylioppilaskunnan tehtävistä ja tärkeä palvelu opiskelijoille. ISYYn edunvalvonta on laaja kokonaisuus, johon voit myös itse osallistua.\nISYYn häirintäyhdyshenkilöt auttavat, jos olet kohdannut epäasiallista kohtelua kampuksella tai opintojesi yhteydessä.\nISYYllä on käytössään useita viestintäkanavia, joista saat olennaista tietoa ISYYn palveluista sekä opiskelijoita koskevista ajankohtaisista asioista. Suosittelemme lämpimästi seuraamaan ISYYn viestintää, silloin saat varmasti tiedon juuri sinua kiinnostavista palveluista.\nISYYssä työskentelee kaksi kansainvälisten asioiden koordinaattoria. Heidän puoleensa voit kääntyä, jos olet kiinnostunut kansainvälistymisestä kotimaassa tai ulkomailla.\nPalvelut järjestöille, esimerkiksi yleisavustukset ja toiminta-avustukset\nAine- ja kampusjärjestöt ovat itsenäisiä yhdistyksiä, jotka voivat hakea ISYYltä avustusta toimintaansa tai hankkeeseen. Järjestöt voivat myös vuokrata ISYYn omistamia tiloja.\nKampuksilla toimii useita kerhoja, jotka ovat ISYYn alaisia yhteisöjä. Kerhotoiminta on kaikille jäsenille avointa ja jäsenet voivat myös itse perustaa kerhoja.\nMahdollisuus hakea hallopediksi ja vaikuttaa ISYYssä\nISYY jäsenenä sinulla on mahdollisuus hakea hallinnon opiskelijaedustajaksi useisiin yliopiston toimielimiin. Lisäksi voit hakeutua ISYYn hallitukseen tai tiimeihin ja asettua ehdolle edustajistovaaleissa sekä tietysti äänestää.\nIsyy.fi: Lainaa liikuntavälineitä\nIsyy.fi: Kansainväliset palvelut\nIsyy.fi: Palvelut järjestölle\nKela.fi: Korkeakouluopiskelijan terveydenhoitomaksu 1.1.2021 alkaen\nYths.fi: Ylioppilaiden terveydenhoitosäätiö\nKesän 2022 Studentian bändivuorojen haku on auki!


Laki julkisista hankinnoista ja käyttöoikeussopimuksista uudistettiin Suomessa vuoden 2016 lopulla. Uudistuksen johdosta lakiin otettiin omat erillisset säännökset sosiaali- ja terveyspalveluille sekä muille erityisille ...\nPerinteisenä työsuhteen muotona on tavallisesti pidetty toistaiseksi voimassa olevaa kokoaikaista työsuhdetta. Työsuhteen muodot ovat kuitenkin muuttuneet voimakkaasti viime vuosikymmenten aikana. Epätyypilliset työsuhteet, ...\nSaatavien arvopaperistaminen on suhteellisen nuori ilmiö rahoitusmarkkinoilla. Sillä tarkoitetaan järjestelyä, jossa tulevaisuuteen kohdistuvia saatavia muunnetaan jälkimarkkinakelpoisiksi arvopapereiksi. Yksinkertaisesti ...\nMaailma muuttuu ja verotuksen täytyy muuttua sen mukana. Digitalisaatio on muuttanut arkemme ja kulutustottumuksemme. Se muuttaa perinteisiä liiketoimintamalleja ja luo uusia arvoketjuja. Verkkoalustat, kuten hakukoneet, ...\nTässä tutkielmassa tarkastellaan sitä, millaisia reunaehtoja Euroopan unionin valtiontukia koskeva sääntely asettaa Suomessa sosiaaliseen asuntotuotantoon myönnetyille tuille, erityisesti ns. pitkälle korkotukimallille. ...


� Juddmonte Farms, kuva: 2, 3\nenglantilainen t�ysiveriori - mustanruunikko, 169cm\nsynt. CAS IV, USA - maahantuoja: MSC Race Horses\n4 x G1 voittaja hiekalla, voitot matkoilta 4-9f\n22: 10-8-3-0, 283 000� + $1,760,000\nvoittoprosentti: 45%, sijoitusprosentti: 95%\nBurnin' Sneakers oli ehdottomasti aikansa paras Prismaticin sprintteriori kunnes onnettomuus lopetti sen kisauran. Nyt j�nnitet��n p�rj��v�tk� oriin j�lkel�iset yht� hyvin tai paremmin kuin is�ns�.\nOstin Burnin' Sneakersin, tutummin Snackin, Music Race Horsesin Sannalta USA:sta oriin ollessa kolmivuotias. Ori oli jo t�ll�in n�ytt�nyt kyntens� kilparadoilla ja ostohetkell� sen statistiikat olivatkin 17: 7-7-3, joten tiesin ett� ori pystyy kyll� juoksemaan (mik�li sen vain haluaa). Yhdest� paketista ei kuitenkaan voi l�yty� aivan kaikkea. Snack on perinyt luonteensa tuliselta ja hankalalta em�lt��n Hot Hotilta, jonka nimikin kertoo paljon.\nHoitaessa Snack osaa olla todellinen maanvaiva. Se py�rii karsinassaan ymp�riins� kuin hyrr� eik� sitten mill��n suostuisi seisomaan hetke�k��n paikallaan. V�lill� ori luimistelee ja mulkoilee hoitajaansa kuin aikeissa purra t�t�. Ori ei t�h�n menness� ole kuitenkaan purrut ket��n, joka ei ole erityisemmin oikein kerj�nnyt puremista �rsytt�m�ll�, se l�hinn� vain uhoaa.\nSnackin kavioiden putsaaminen on luultavasti kaikkein hankalin homma koko hoitamisessa. Mik�li oriin saa pysym��n paikallaan edes hetken, se saattaa p��tt��kkin ettei sit� tietty� kaviota nyt putsatakkaan. Silloin kannattaa suosiolla siirty� toiseen jalkaan ja j�tt�� t�m�, jonka alun perin ajatteli putsata, my�hemm�ksi.\nTreeneiss� Snack on t�ytt� dynamiittia. Heti kun ori p��see radoille, siit� tulee aivan mahdoton: se haluaisi vain juosta. Snack pysyy h�din tuskin k�siss� radan l�heisyydess�k��n ja kun pit�isi menn� hitaammin, ori l�hinn� hyppii pystyyn ja yritt�� ry�st�yty� k�sist�. Kisoissa Snackilta l�ytyy kyll� vauhtia, mutta kaikkein t�rkein asia oriin kilpailussa on sen l�ht�. Snack ei ole kertaakaan h�vinnyt kisoja, joissa se on p��ssyt heti l�hd�ss� niskan p��lle.\nSUKUTAULU, is�linja: evm\n*GBR, rautias, 166cm\nArctic Tern Sea-Bird II\n*USA, musta, 168cm Storm Boot Storm Cat\nBegin Hatchet Man\nJ�LKEL�ISET, yhteens� 11\n2009 ori Barclay SWA (ratsu) Go For It\n2009 tamma RTW Hot Blooded Swing\nCAS XI tamma Sasnak Nectarin (ratsu) Neptune's Flight\nCAS XIV tamma Wild Tyme RVC Grace Slick\nCAS XV tamma Noir Jais RVC Grace Slick\nCAS XVIII ori Hot Notes RVC Hum A Tune\nCAS XIX ori Burnin' Second CTB Demi-Sec GA\nCAS XX tamma Flaming Star RVC Court And Spark\nCAS XXI tamma Anticipation Feig Above The Line\nCAS XXI ori Sneak Out Feig Celeritas\nCAS XXI tamma Splendido Feig Gaia CTB\n2-VUOTISKAUSI / 3: 2-1-0-0, 156 000�\nKilpaillut 2-vuotiskautensa MSC Race Horsesin omistuksessa\n1st at SAI (ASRA) - 7f G2 D - $50,000 + 10p\n2nd at Gold Stone - 6f G3 D -$50,000 + 5p\n3rd at SAI (ASRA) - 7f G2 D - $40,000 + 8p\n2nd at Gold Stone - 6f G2 D - $50,000 + 8p\n2nd at SAI - 8f G3 D - $90,000\n3rd at SAI (ASRA) - 7f G3 D - $40,000 + 8p\n1st at SAI (ASRA) - 7f G3 D - $50,000 + 10p\n1st at SAI - 8f G3 D - $100,000\n1st at SAI (ASRA) - 2yo/+ oriit 5f Allowance D - $50,000 + 10p\n1st at Gold Stone - 4f Allowance - 30p\n1st at Gold Stone - 4f Maiden - 30p\n2nd at Gold Stone - Maiden - 8p\n3-VUOTISKAUSI / 7: 2-1-3-1, 1 815 000�\n3rd Prismatic Racehorses - 3yo/+ 8f G1 T - 80 000�\n1st Sasnak Racehorses - 3yo/+ 9f G1 D - $200,000\n2nd at Gold Stone - 9f G2 D - $50,000 + 8p\n2nd at SAI (ASRA) - 7f G2 D - $45,000 + 9p\n2nd at SAI (ASRA) - 7f G2 T - $45,000 + 9p\n4-VUOTISKAUSI / 5: 3-1-0-0, 183 000� + $1,050,000\n2nd Tom Fool Handicap (BC Sprint Prep) - 3yo+ 7f G1 D - 57 000�\n1st SAI - 7f G1 T - $50,000 + 5p\n1st Breeders' Cup Sprint - 3yo/+ 6f G1 D - $1,000,000\n1st Sasnak Racehorses - 3yo/+ 9f G1 T - 126 000�\n6th Dubai Golden Shaheen - 3v/+ 6f G1 D - LOUKKAANTUNUT Arvokisamenestys\nTom Fool Handicap (G1) toinen\n0/8 Grade 1 voittajia\nWild Tyme RVC\nHumana Distaff toinen