Historiaa - Oulun Insinöörit ry\nInsinöörien yhdistystoiminnan juuret ovat Tampereella. Vuonna 1919 Tampereen teknillisen opiston insinöörit perustivat Tampereen teknilliset ry:n insinöörien yhdyssiteeksi valvomaan jäsentensä etuja ja seuraamaan maan teollisuuden ja tekniikan kehitystä. Suurimmat haasteet olivat insinöörien aseman vakiinnuttaminen ja insinööri-nimikkeen virallistaminen. Tampereen Teknilliset ry:n maltillinen mutta sitkeä työ palkittiin vähitellen. Insinöörit alkoivat saada arvostusta yhteiskunnassa ja työelämässä osaavina teoriaa soveltavina insinööreinä. Vuonna 1941 insinöörin arvonimi virallistettiin asetuksella teknillisen oppilaitoksen käyneiden arvonimeksi. Tampereen Teknilliset ry:n perustamisen jälkeisinä vuosina yhdistyksen jäsenet hajaantuivat vähitellen eri puolille Suomea, joten osallistuminen Tampereella järjestettyyn yhdistystoimintaan oli vaikeaa. Tämän vuoksi alettiin perustaa alaosastoja eri puolille Suomea. Ouluunkin kaavailtiin tiettävästi alaosastoa jo 1930-luvun lopussa, mutta talvi- ja jatkosota siirsivät alaosaston perustamisaikeet sotien jälkeiseen aikaan.\n1 ALAOSASTOVUODET 1945–1954\nPieni alaosasto toimii aktiivisesti, aatteellisesti ja itsenäisesti\nTammikuussa 1945 sodasta palanneet Oulun alueella toimineet insinöörit kokoontuivat keskustelemaan alaosaston perustamisesta Ouluun. 28 000 asukkaan kaupunki oli sotien jälkeen pahoin raunioituneena, mutta usko tulevaisuuteen oli vahva. Kokoukseen päätettiin kutsua kaikki Oulun alueella toimineet insinöörit. Perustava kokous pidettiin Oulussa Hotelli Arinassa 5.3.1945. Kokoukseen osallistui 13 insinööriä, joista 12 liittyi heti alaosaston jäseneksi. Toiminta lähti vilkkaasti käyntiin. Ensimmäisen vuoden aikana pidettiin jo kuusi kokousta, vierailtiin voimalaitostyömaalla Muhoksella ja Oulu Oy:n Patenniemen tehtailla sekä järjestettiin pikkujoulut Hotelli Tervahovissa. Perustamisvuoden toiminta näytti suuntaa seuraavillekin vuosille. Tyypillisimmiksi toimintamuodoiksi vakiintuivat kuukausikokoukset, ekskursiot yrityksiin ja teollisuuslaitoksiin sekä esitelmätilaisuudet. Esitelmien tarkoituksena oli pitää insinöörit ajan tasalla sodanjälkeisessä teollistuvassa ja teknistyvässä yhteiskunnassa. Vain politiikka oli esitelmätilaisuuksissa ja alaosastossa yleensäkin kielletty aihe. Sivistämistyön lisäksi alaosaston toimintaan kuuluivat myös erilaiset huvitilaisuudet. Pikkujoulujen lisäksi insinöörit kokoontuivat esimerkiksi yhteisiin vapunviettotilaisuuksiin sekä elokuvailtoihin. Toiminta oli leimallisesti aatteellista, koska insinöörien asema sodanjälkeisessä jälleenrakennusyhteiskunnassamme oli vahva. Tarvetta nykyisenkaltaiseen työmarkkinalliseen edunvalvontaan ei ollut ammattikunnan pienuuden ja yleisen alhaisemman koulutustason vuoksi. Alaosaston jäsenmäärä pysyi insinöörien vähäisestä määrästä johtuen vaatimattomana. Vuoteen 1953 mennessä jäsenmäärä nousi kuitenkin vähitellen 57 insinööriin.\nVaikka alaosasto olikin kiinteä osa valtakunnallista pääyhdistystä, toiminta oli varsin itsenäistä. Yhteydenpito osapuolten välillä oli jo pitkien välimatkojenkin vuoksi vähäistä. Sen sijaan alueyhteistyötä harjoitettiin aktiivisesti. Pääyhdistys sen sijaan koettiin jopa rasitteena, sillä alaosastot joutuivat keräämään useiden vuosien ajan ylimääräistä rakennusrahastomaksua pääyhdistyksen toimitilahankkeen vuoksi. Oulussa alaosaston toimintamahdollisuuksia ei muutenkaan pidetty parhaina mahdollisina. Tämän vuoksi Oulussa suunniteltiin irtautumista itsenäiseksi yhdistykseksi. Tarkoituksena oli perustaa riippumaton Pohjois-Pohjanmaan Insinöörit ry. Hanke kuitenkin kariutui, koska pääyhdistyksen muututtua liittomuotoiseksi vuonna 1954 alaosastot rekisteröityivät itsenäisiksi Insinööriliiton jäsenyhdistyksiksi.\nYleinen Insinööriyhdistys ry:n Oulun insinöörit vuonna 1952\nOulun Insinöörit ry toimi vuosina 1945–1946 nimellä Tampereen teknilliset ry:n Oulun alaosasto. Vuonna 1946 alaosaston nimi muuttui Yleinen Insinööriyhdistys ry:n Oulun alaosastoksi valtakunnallisen pääyhdistyksen nimenmuutoksen yhteydessä. Vuosi 1952 oli Oulun alaosaston kahdeksas toimintavuosi. Vuoden aikana järjestettiin kuusi kuukausikokousta, joihin osallistui keskimäärin 16 osaston jäsentä. Kokouksissa käsiteltiin lähinnä osaston sisäisiä asioita ja luettiin pääyhdistyksen lähettämiä kirjelmiä. Kokousten yhteydessä pidettiin seuraavat esitelmät: ”Onko teknillinen opisto Oulussa tarpeellinen?” ja ”Oulun kaupungin katurakennustoiminta”. Kokouksien yhteydessä tutustuttiin Osuuskunta Karjapohjolan tuotantolaitoksiin, Pohjolan Sähkö Oy:n toimitaloon ja TVH:n Oulun piirin keskuskorjaamoon. Toimintavuoden päätapahtumaksi muodostui Oulun alaosaston järjestämät Pohjois-Suomen osastojen syyspäivät Oulussa, joille saapui noin 60 insinööriä eri puolilta Pohjois-Suomea. Päivien retkeilyohjelma piti sisällään tutustumiset Pohjois-Suomen messuihin, koekäynnistysvaiheessa olleeseen Typpi Oy:n tehtaaseen, Merikosken voimalaitokseen sekä Oulun Eteläsatamaan. Päivien ohjelmaan kuuluivat myös kaupungin tarjoama lounas Suomalaisella Klubilla ja illanvietto Upseerikerholla. Vuoden aikana osaston insinöörien rouvat kokoontuivat aika ajoin omiin ompeluiltoihinsa. Osaston puheenjohtajana toimi Juho Juntunen. Toimintavuoden lopussa osastolla oli yhteensä 49 jäsentä.\n2 VAIKEAT VUODET 1955–1964\nToiminnan jatkuvuus vaakalaudalla\nVuonna 1955 Oulun seutu oli jo toipunut sodan sille aiheuttamista tuhoista. Vähitellen teollistuneen Oulun asukasluku oli noussut jo yli 40 000 asukkaaseen. Suurista rakennuskohteista johtuen Pohjois-Suomessa vallitsi insinööripula. Näihin olosuhteisiin rekisteröitiin alaosaston tilalle Oulun Seudun Insinöörit ry Insinööriliitoksi muuttuneen valtakunnallisen edunvalvojan alueelliseksi jäsenyhdistykseksi. Perustava kokous pidettiin 27.1.1955 Oulussa Hotelli Arinan pienessä kabinetissa. Tarkoituksena oli säilyttää alaosastovuosina hyviksi havaitut toimintamuodot, mutta myös kehittää ja tukea jäsenien toimintamahdollisuuksia Oulun seudulla. Toimintatarmo oli aluksi suurta. Kesällä 1955 järjestettiin suuria ponnisteluja vaatineet Insinööriliiton valtakunnalliset kesäpäivät. Hyvin onnistuneen tapahtuman uskottiin antavan uutta intoa koko pohjoissuomalaiselle insinöörikunnalle pohjoisen talouden ja teollisuuden kehittämisessä. Tulevaisuus näytti valoisalta.\nYhdistystoimintaa lähdettiinkin kehittämään ennakkoluulottomasti. Vuonna 1955 perustettiin insinööritoimisto OSI Oy tulonlähteeksi yhdistykselle ja yhdistyksen jäsenille. Osakeyhtiö perustettiin osaksi Insinööriliitolle kuuluvilla jäsenmaksurahoilla. Tavoitteena oli, että OSI oy tuottaisi pian voittoa ja että yhdistys lunastaisi enemmistön yhtiön osakekannasta seuraavan vuoden aikana, mutta toisin kävi. Toiminta oli epäonnista, suunniteltua mainoskampanjaa ei onnistuttu järjestämään, ja insinööritoimisto jäi suurelle yleisölle tuntemattomaksi. Lisäksi osakekannasta onnistuttiin lunastamaan vain pieni osa. Velkoja Insinööriliitolle ei myöskään kyetty maksamaan. Ilman yleisen kokouksen hyväksyntää tehdyt päätökset velanotosta ja OSI Oy:n perustamisesta myrkyttivät myös yhdistyksen sisäistä ilmapiiriä, koska kaikki eivät hyväksyneet käytettyjä menettelytapoja. Kriisi näkyi myös jäsenmäärässä. Vuonna 1957 jäsenmaksunsa maksoi ainoastaan 15 insinööriä. Seuraavina vuosina toiminta oli vain muutamien aktiivisten insinöörien varassa. Vuonna 1961 toiminnan jatkuvuus oli pelkästään sääntömääräisen vuosikokouksen varassa. Muutoin yhdistystoiminta jatkui lähes normaalina. Kuukausikokouksia, ekskursioita ja esitelmätilaisuuksia pyrittiin järjestämään mahdollisuuksien mukaan. Sen sijaan yhteisiä huvitilaisuuksia ei järjestetty lainkaan vuosina 1957–1963. Vuodesta 1962 alkaen yhdistystoiminta alkoi kuitenkin vähitellen viritä uuden innovatiivisen insinöörisukupolven ottaessa vastuun yhdistyksestä.\nBetoninormipäivät tärkeä käännekohta\nVuoden 1964 kuluessa tulivat voimaan uudet teräsbetonirakenteiden määräykset. Tämän vuoksi Oulun Seudun Insinöörit ry päätti järjestää yhteistyössä yliopiston ja diplomi-insinöörien kanssa uusien määräysten voimaantulovuonna aiheesta kiinnostuneille aihetta käsitelleet betoninormipäivät. Oulun Seudun Insinöörit ry otti tapahtumasta suurimman riskin, sillä yhdistys toimi tapahtuman vastuullisena järjestäjänä. Insinööri Matti Ojalan johdolla järjestetty tapahtuma oli kuitenkin yhdistykselle suuri menestys. Kaksipäiväisille betoninormipäiville saapui lähes 200 osallistujaa ympäri Suomen. Päivien myötä yhdistys sai myös runsaasti myönteistä julkisuutta. Betoninormipäivät olivat yhdistykselle tärkeä käännekohta, sillä saaduilla tuloilla yhdistyksen henkisesti ja taloudellisesti vaikeat vuodet olivat takanapäin. Insinööriliitolle maksettiin loput jäljellä olevista veloista. Lopuilla ylijäämävaroilla tuettiin teknillisen oppilaitoksen oppilasyhdistystä ja yliopiston rakentajakiltaa. Varoja riitti käytettäväksi myös seuraavien vuosien koulutus- ja kurssitoimintaan.\n3 AMMATILLIS-AATTELLISEN TOIMINNAN VUODET 1965–1975\nEdunvalvontakysymys jakaa mielipiteitä\nSuomessa elettiin vuosina 1965–1975 ennennäkemättömän voimakkaan vaurastumisen aikaa. Elinkeinorakenne muuttui alkutuotantovaltaisuudesta yhä enemmän teollisuuden ja palvelualojen suuntaan. Oulun kaupunki hyötyi selvästi rakennemuutoksesta. Sen sijaan muu seutukunta menetti asukkaitaan. Oulusta muodostuikin entistä selvemmin Pohjois-Suomen hallinnon ja talouden keskus. Oulun Seudun Insinöörit ry lyhensi vuonna 1966 nimiensä Oulun Insinöörit ry:ksi. Samalla yhdistys muutti sääntöjään. Uusissa säännöissä mainitaan aikaisempaa selvemmin pyrkimys jäsenten taloudellisten ja ammatillisten etujen vaalimiseen. Paineita työmarkkinatoimintaan lisäsikin etenkin ammattiyhdistysliikkeen vaikutusvallan lisääntyminen ja insinöörien aseman muuttuminen epävarmemmaksi. Insinööriliiton johto ja vanhempi insinöörikunta olivat kuitenkin sitä mieltä, että paras tae insinöörien aseman puolustamiseksi oli korkeatasoinen koulutus ja sitä kautta saatava arvostus. Suuret periaatekysymykset haluttiin edelleen ratkaista niin sanotun aatteellisen toiminnan avulla. Sekä liitossa että Oulun Insinööreissä alkoi kuitenkin olla myös epäilijöitä, joiden mukaan Insinööriliitto ei enää kauan pystyisi toimimaan nopeasti kehittyvässä yhteiskunnassa insinöörikunnan etujen ajajana, ellei se tarkistaisi ja uudistaisi toimintaansa. Etenkin opiskelijat ja nuoret insinöörit alkoivatkin pitää järjestäytymistä yhä tärkeämpänä. Aktivoitumista työmarkkinapolitiikan ja edunvalvonnan suuntaan alkoikin tapahtua. Järjestäytyminen keskusjärjestöön sai kuitenkin vielä odottaa.\nYhdistys aktivoituu ammatillisesti ja yhteiskunnallisesti\nOulun Insinöörit ry:n toiminta muuttui aikaisempaa ammattiyhdistysmäisemmäksi 1960-luvun puolivälin jälkeen. Ammatillisia etuja ajettiin muun muassa puuttumalla Oulun kaupungin ja alueen teollisuuslaitosten tiettyjen vakanssien valintakriteereihin. Esimerkiksi vuonna 1968 yhdistys otti voimakkaasti kantaa Oulun kaupungin rakennusviraston vireillä olleeseen organisaatiomuutokseen, koska kaupunki esitti lähinnä käyttötehtäviin liittyvien virkojen pätevyysvaatimuksiksi aluksi ainoastaan korkeakoulututkintoa. Oulun Insinöörit vaati valtuustoryhmien puheenjohtajille tekemässään esityksessä myös opistoinsinöörien ottamista huomioon päätettäessä uuden organisaation viroista. Vaatimuksia tehostettiin saapumalla runsaslukuisena kaupunginvaltuuston kokoukseen asiasta päätettävänä iltana. Lopputulos olikin Oulun Insinöörit ry:n kannalta myönteinen. Muun muassa toteutettavien osastojen osastopäälliköiden pätevyysvaatimuksiksi lisättiin myös opistoinsinöörin tutkinto. Yhdistyksessä alettiin kiinnostua myös yhteiskunnallisen vaikuttamisen mahdollisuuksista insinöörikunnan hyväksi. Etenkin kunnallisvaalien alla järjestettiin vaalipaneeleja, joissa ehdokkailta tentattiin insinööreille tärkeistä asioista. Vuonna 1972 yhdistys saikin haluamaansa insinööriasiantuntemusta kunnanvaltuustoon insinööri Antti Anttisen tultua valituksi.\nNaisjaoston vireät vuodet\nTiettävästi ensimmäinen Oulun Insinöörit ry:n naisjäsen oli vuonna 1966 yhdistykseen liittynyt insinööri Aino Pitkänen. Tämän jälkeenkin naisten määrä pysyi pitkään marginaalisena. Osaksi yksipuolisesta sukupuolijakaumasta johtuen yhdistyksen jäsenten rouvat olivat pitäneet satunnaisesti ompelukerhoiltoja toistensa kodeissa jo alaosastovuosilta lähtien. Aktiivisin naistoiminnan kausi osui vuosille 1966–1975. Vuonna 1966 yhteensä 16 insinöörien rouvaa perusti yhdistykseen kiinteästi kuuluneen Oulun (Seudun) Insinöörit ry:n naisjaoston. Jaosto toimi vireästi heti perustamisvuodesta lähtien. Ensimmäisen vuoden aikana järjestettiin muun muassa ensiapukurssi, johon jäsenet osallistuivat runsaslukuisesti. Jaoston toiminta muodostui seuraavien vuosien aikana tyypillisesti yhteisistä kokoontumisista, retkistä, esitelmistä ja erilaisista hyväntekeväisyystoimintaan tähtäävistä talkoista. Tärkein hyväntekeväisyysmuoto oli Oulun teknillisestä oppilaitoksesta valmistuneiden naisinsinöörien tukeminen stipendein. Jaoston toiminta alkoi hiipua 1970-luvun puolivälissä aktiivien ikääntyessä ja naisten osallistuessa yhä enemmän itsekin työelämään.\nKurssitoimintaa ammattipätevyyden lisäämiseksi\nJo alaosastovuosilta tutut toimintamuodot kuukausikokouksineen, ekskursioineen ja esitelmätilaisuuksineen jatkuivat 1960-luvun puolivälin jälkeenkin. Kriisivuosina vuosiksi keskeytyneet huvitilaisuudet otettiin yhdistystoimintaan uudelleen mukaan. Yhdistys järjesti jäsenilleen satunnaisesti myös perhe- ja vapaa-ajantoimintaa. Näiden ohella insinöörien täydennyskoulutustarpeen lisäämiseen ja koulutustoimintaan alettiin kiinnittää yhä enemmän huomiota, koska insinöörien merkitys rakennemuutoksessa tiedettiin tärkeäksi. Oulun Insinöörit ry järjestikin muun muassa kielikursseja ja vuosina 1969–1972 erityisen suosittuja PR- ja johtamistaidon kursseja, jonne onnistuttiin saamaan luennoitsijoiksi maan parhaita asiantuntijoita. Ainakin vuoden 1970 kurssi sai paikallista myös medianäkyvyyttä, kun Kaleva noteerasi avajaisistunnon näyttävästi. Yhdistyksen puheenjohtajana vuosina 1969–1971 toiminut Onni Rautava vaati myös julkisuudessa voimakkaasti insinöörien täydennyskoulutuskeskuksen perustamista Pohjois-Suomeen. Täydennyskoulutuskeskushanke kytkeytyi epäsuorasti myös pyrkimyksiin saada omat toimitilat. Vuonna 1968 käynnistynyt ja vuosia kestänyt toimitilahanke kariutui lopulta riittävän rahoituksen saamiseen. Yhdistys ehti vuokrata hanketta varten tontin Hietasaaresta ja järjestää suunnittelukilpailun, jonka insinööri Eero Rantaiso voitti ehdotuksellaan ”Peyton Place”. Hanketta varten toimittiin yhteistyössä myös muiden yhdistysten kanssa, mutta yhteistyö ei lupaavasta alusta huolimatta osoittautunut riittävän hedelmälliseksi. Tavoite täydennyskoulutuskeskuksesta sen sijaan toteutui vuonna 1974, jolloin Pohjois-Suomen teollisuusopisto POHTO aloitti toimintansa.\nOulun Insinöörit ry vuonna 1970\nVuosi 1970 oli yhdistyksen 25. toimintavuosi. Vuoden aikana järjestettiin kuusi kuukausikokousta sääntömääräisten kokousten lisäksi. Lisäksi johtokunta kokoontui 13 kertaa. Lisäksi yhdistys järjesti vappuaattona sormuksen- ja stipendienjakotilaisuuden valmistuville insinööreille Oulun teknillisen oppilaitoksen juhlasalissa. Myös naisjaosto jakoi tilaisuudessa omat stipendinsä. Samana iltana järjestettiin teknillisen oppilaitoksen tiloissa vapunvastaanottojuhla. Juhlavuoden järjestelyt veivät valtaosan yhdistystoimintaan käytetystä energiasta, sillä yhdistys järjesti 25-vuotisjuhlansa yhteydessä mittavat Pohjois-Suomen insinöörien neuvottelupäivät. Päivien yhteydessä käsiteltiin lukuisia ajankohtaisia ja kiinnostavia aiheita ja ideoita, muun muassa alueorganisaatiokokeilua. Aiheiden pohjalta perustettiin yhteistyötoimikunta viemään ideoita käytännön tasolle sekä lähetettiin Pohjois-Suomen erityisongelmia käsittelevä kirje kauppa- ja teollisuusministerille Varsinaisessa juhlatilaisuudessa puhui kansanedustaja Gunnar Laatio. Lisäksi vuoden aikana harjoitettiin koulutustoimintaa, viriteltiin yhteistyötä eri tekniikan järjestöjen kesken sekä työskenneltiin insinöörimajahankkeen eteenpäinviemiseksi. Vuoden aikana palkittiin kahdeksan ansioitunutta jäsentä yhdistyksen viirillä. Puheenjohtajana toimi Onni Rautava, joka työskenteli samanaikaisesti myös yhdistyksen ensimmäisenä Insinööriliiton hallituksen jäsenenä. Jäsenmäärä toimintavuoden lopussa oli 170.\n4 SUURTEN MUUTOSTEN VUODET 1976–1990\nJärjestöllinen voima kasvaa Akavan ja Pohjois-Suomen piirin myötä\nVuodet 1976–1990 olivat insinöörikunnalle suurten muutosten vuosia. Insinööriliitto liittyi Akavaan vuonna 1976. Järjestäytymisen myötä Oulun Insinöörit ry:n jäsenmäärä alkoi kasvaa rajusti. Vuonna 1976 myös Insinööriliiton Pohjois-Suomen piiri (aluksi aluetoimikunta) aloitti toimintansa ensimmäisenä alueena Suomessa. Piiritoiminta on mitä ilmeisimmin Oulun Insinöörit ry:n idea, sillä yhdistys suunnitteli liitolle alueorganisaatiota jo vuonna 1969. Lisäksi vuonna 1970 ideaa kehiteltiin Pohjois-Suomen neuvottelupäivillä yhdessä muiden pohjoisten alueyhdistysten kanssa. Liiton epäilyt piiritoiminnan tarpeellisuudesta vaativat kuitenkin yhdistyksen johtokunnalta aktiivisia otteita. Aktiivisuus kannatti, sillä piiritoiminta vakiinnutettiin, ja esitys piiriasiamiehen palkkaamisesta hyväksyttiin. Oulun Insinöörit ry:n kokousaktiivisuus oli muutoinkin ennätyksellistä, sillä suuret muutokset ja edunvalvontaan liittyvät asiat puhuttivat jäsenkuntaa. Esimerkiksi syksyllä 1976 Kauppaklubilla järjestettyyn työmarkkinailtaan osallistui lähes 50 insinööriä.\nOulun Insinöörit ry mukana Oulun talouskehityksessä\nJärjestöllisen muutoksen ohella myös ympäröivässä yhteiskunnassa tapahtui paljon. Myöhemmän kehityksen kannalta tärkeä Oulun teknologiakylä aloitti toimintansa vuonna 1980. Vuosikymmenen puolivälissä Oulu julistautui teknologiakaupungiksi, ja vähitellen alettiin puhua jo Oulu-ilmiöstä. Oulun Insinöörit ry tuki Oulun teknologiakehitystä jo 1970-luvun alussa elektroniikka-alan koulutusta tukevilla kannanotoillaan. Seuraavan vuosikymmenen alussa kehitystä seurattiin varovaisen myötämielisesti. Kuitenkin vuonna 1985 teknologiahankkeelle ilmaistiin tukea jo harvinaisen näyttävästi. Yhdistyksen 40-vuotisjuhlien yhteydessä järjestettiin paneeli, jonka aiheena oli ”Uusi teknologia menestyksemmekö avaimeksi Suomessa, Oulussa ja Pohjois-Suomessa?” Paneelikeskusteluun kutsuttiin valtakunnallisesti tunnettuja mielipidevaikuttajia useilta eri toimialoilta. Korkean teknologian asiantuntemusta edusti professori ja kansanedustaja Martti Tiuri, joka tunnettiin toisaalta myös vankkana aluepolitiikan vastustajana. Vielä ennen paneelikeskustelua Tiuri epäili vahvasti Oulun edellytyksiä kehittyä uskottavaksi teknologiakeskukseksi. Tiuri sai keskustelukumppanikseen muun muassa teknologiakylän toimitusjohtajan Timo Patjan ja MTK:n toisen puheenjohtajan Sakari Kontion. Oulun Insinöörejä paneelissa edusti tilaisuuden juontanut insinööri Esa Konola.\nOulun Insinöörien näkökulmasta tilaisuuden tärkein tavoite oli tuoda esille uuden teknologian merkitys Oulun seudulle ja heijastevaikutuksiltaan koko Pohjois-Suomelle. Yhdistys piti tärkeänä myös jäsenkunnan aktivoimista alueen teknologiaimagon rakentajiksi. Yleisölle, medialle ja päättäjille haluttiin viestittää insinöörien korkean koulutustason merkittävyyttä tekniikan edelleen kehittymisen turvaajina. Paneeli sai runsaasti julkisuutta alueen eri medioissa. Tilaisuus muun muassa radioitiin kokonaisuudessaan suorana lähetyksenä ja myöhemmin kaksi kertaa tiivistelmänä. Tilaisuudella oli kaikesta päätellen tärkeä tehtävä toimia osana teknologiakaupunki Oulun peruskiven rakentamista myös imagollisesti vaiheessa, jolloin alueen teknologiakehitys oli vasta alkuvaiheissaan. Paneelin jälkeiseen Oulun kaupungin järjestämään Oulun Insinöörit ry:n juhlavastaanottoon ja iltajuhlaan Hotelli Vaakunassa osallistui lähes 200 insinööriä ja kutsuvierasta puolisoineen ympäri Suomea. Onnittelujen ja muistamisten määrä olikin niin huomattava, että yhdistys päätti perustaa saamillaan varoilla stipendirahaston. Oulun Insinöörit ry oli mukana teknologiakehityksessä myös osakkeenomistajana ja sijoittajana. Omistamiensa yksittäisten teknologiakyläosakkeiden turvin yhdistys sai mahdollisuuden tarvittaessa osallistua teknologiakylän yhtiökokouksiin ja seurata hankkeen kehittymistä aitiopaikalta jo 1980-luvun puolivälistä alkaen.\nPerusyhdistystoiminta jatkuu entisen kaltaisena - esimerkkivuodet 1977 ja 1990\nOulun Insinöörit ry:n toiminnan pääpainopiste pysyi 1970-luvun puolivälin jälkeenkin tyypillisesti ammatillis-aatteellisena. Varsinainen työmarkkinatoiminta koordinoitui järjestäytymisen jälkeen vähitellen Insinööriliitolle ja piirin asiamiehelle. Uutuuksina mainittakoon vapaa-ajantoiminnan lisääntyminen, esimerkiksi vuodesta 1981 alkaen järjestetyt uimahallivuorot, sekä julkilausumat. Julkilausumien tärkeimpänä tavoitteena oli insinöörikoulutuksen tason ja insinöörien arvostuksen säilyttäminen. Esimerkiksi uusien teknillisten oppilaitosten perustamissuunnitelmia vastustettiin voimakkaasti. Julkisuutta pyrittiin käyttämään hyödyksi myös niin sanotussa metsäinsinöörikiistassa. Yhdistys ei hyväksynyt metsäteknikkojen pyrkimyksiä muuttaa tutkintonsa nimi metsäinsinööriksi. Oulun Insinöörit ry:n jäseniä oli mukana myös lähetystössä, joka pyysi vuonna 1983 henkilökohtaisesti opetusministeri Kaarina Suoniota perumaan insinöörinimikkeen käytön laajentamisen, tosin tuloksetta. Julkilausumia laadittiin etenkin 1980-luvun lopussa myös yleisistä yhteiskunnallista asioista. Seuraavassa pähkinänkuoressa Oulun Insinöörit ry:n toimintavuodet 1977 ja 1990:\nVuonna 1977 pidettiin viisi kuukausikokousta kahden sääntömääräisen kokouksen lisäksi. Lisäksi järjestettiin työmarkkinailta, yksityishenkilöiden veroilmoituskurssi sekä yhdistetty teatteri- ja ravintolailta. Kokouksissa Esa Konola esitelmöi luovan työskentelyn menetelmistä ja systemaattisesta ideanhakutekniikasta, Antti Anttinen ajankohtaisesta Kostamus-projektista sekä vakuutusyhtiön edustaja vakuutusasioista. Kokouksista kaksi pidettiin Kauppaklubilla, yksi vakuutusyhtiö Pohjolan tiloissa ja yksi Arinan kabinetissa. Muita kokouspaikkoja olivat ekskursiokohteet Ylivieskan Tiili Oy ja Nokian Oulun toimipiste. Lisäksi vuonna 1977 järjestettiin kolme tiedotustilaisuutta ja iltatilaisuus insinööriopiskelijoille. Valmistuville jaettiin myös kaksi 250 markan stipendiä. Kielikursseja järjestettiin edellisten vuosien tapaan yhteistoiminnassa Oulun teknillisen oppilaitoksen kanssa englannin ja saksan kielissä. Etusijalla toiminnassa olivat insinöörien edunvalvonta-asiat sekä työmarkkinatoiminnan tehostaminen. Myös piiritoiminnan kehittämiseen kiinnitettiin paljon huomiota. Insinööri Ahti Heikan johdolla. Puheenjohtajana toimi insinööri Unto Mäkeläinen. Mäkeläinen toimi myös Insinööriliiton valtuustossa. Insinööriliiton hopeisella ansiomerkillä palkittiin vuoden aikana insinööri Esa Konola. Vuoden lopussa yhdistyksen jäsenmäärä oli 319.\nVuonna 1990 järjestettiin sääntömääräisten kokousten lisäksi kolme kuukausikokousta, yhteyshenkilöiden keskustelutilaisuus, ekskursio Haapaveden turvevoimalaan, koko perheen ulkoilupäivä Hietasaaren vauhtipuistossa, hiihtoretki Rukalle ja teatteri-pikkujouluilta. Sääntömääräiset kokoukset järjestettiin vakuutusyhtiö Pohjolan tiloissa sekä Postipankin Taka-Löytyn konttorilla. Syyskokouksessa oli mukana ensimmäistä kertaa myös liiton tuore puheenjohtaja Matti Viljanen, joka lupauksensa mukaisesti on vieraillut säännöllisesti yhdistyksen syyskokouksissa puheenjohtajakautensa aikana. Kuukausikokouksien pitopaikkoina olivat Oulun taidemuseo, teknillinen oppilaitos sekä Hotelli Cumulus. Teknillisellä oppilaitoksella luennoi vararehtori Martti Rantamäki teknillisen koulutuksen tilasta ja kehitysnäkymistä. Cumuluksen kuukausikokouksessa luennoi Oulun lääninverovirastosta Jorma Laine henkilöverotuksen muutoksista. Illan mottona oli: ”Verot valtion maksettaviksi”. Insinööriopiskelijoille jaettiin entiseen tapaan stipendit, ja 1980-luvun alusta aloitettua kummitoimintaa jatkettiin. Aktiivijäsenet osallistuivat muutoinkin aktiivisesti tapahtumiin, kuten ”Suomi juoksee” -tapahtumaan ja Akavan aluetoimikuntatyöhön. Liiton kultaisen ansiomerkin sai insinööri Matti Heikkinen ja hopeisen ansiomerkin insinööri Paavo Paaso. Yhdistyksen puheenjohtajana toimi insinööri Matti Palovaara. Jäsenmäärä toimintavuoden lopussa oli noin 1150 henkeä.\n5 VAHVISTUNEENA UUDELLE VUOSITUHANNELLE 1991–2005\nElektroniikka- ja tietoteollisuus uusia avainaloja\nPitkään jatkuneen talouskasvun jälkeen Suomen kansantalous kääntyi jyrkkään laskuun 1990-luvun alussa. Laman myötä työttömyys nousi rajusti. Insinöörienkin työttömyys nousi alkuvuoden 1990 muutamasta sadasta vuoden 1994 noin 7 000 insinööriin (n. 20 %). Vuonna 1994 alkanutta nousua johti elektroniikka- ja tietoteollisuus perinteisen metsäteollisuuden sijaan. Oulussa elektroniikka- ja tietoteollisuus vei taloutta eteenpäin vielä muuta maata korostetummin. Teknologiailmapiirissä syntyi Nokian johdolla Oulun seudulle korkeatasoiseen osaamiseen ja tutkimustulosten hyödyntämiseen perustuvia kansainvälisesti kilpailukykyisiä yrityksiä. Oulun seutua kehittivät myös korkean tason lääketiede ja biotekniikka. Myös rakentaminen vilkastui voimakkaasti. Kehityksen myötä Oulun väkiluku kasvoi tuntuvasti. Myös muut Oulun seudun kunnat kasvoivat Oulun vanavedessä. Vuosituhannen vaihteen jälkeen talouskasvun tasaantuminen ja kilpailun kiristyminen lisäsivät kuitenkin jälleen insinöörityöttömyyttä. Erityisesti tietotekniikan alalta valmistuneiden insinöörien työttömyys kasvoi myös alan koulutuspaikkojen erittäin voimakkaan lisäämisen vuoksi. Vuonna 2004 noin 5 % insinööreistä olikin vailla työtä.\nOulun Insinöörit ry mukana tukemassa alueen työttömiä\nLama koetteli 1990-luvun alkupuoliskolla vahvasti myös Oulun Insinöörit ry:n jäseniä. Erityisen pahasti lamasta kärsivät suunnittelu- ja rakennusalalla työskennelleet insinöörit. Yhdistyksessä ei kuitenkaan jääty seuraamaan tilannetta sivusta. Jäseniä pidettiin ajan tasalla esimerkiksi kutsumalla työvoimatoimiston edustajia informoimaan työmarkkinoilla tapahtuneista muutoksista. Tilanteesta informoitiin myös jäsentiedotteissa ja ”Oulun Neliöt” -tiedotuslehtisissä. Työllisyystilanteeseen puututtiin myös julkilausumin. Muun muassa Syksyllä 1993 yhdistys kritisoi voimakkaasti insinöörien koulutusmäärien lisäämistä otsikolla ”Suomestako työttömien insinöörien kaatopaikka?”. Julkilausuma kiinnosti myös sähköistä mediaa, sillä Ylen paikallisradio haastatteli aiheesta suorassa lähetyksessä yhdistyksen puheenjohtajaa Kari Rinnettä. Vuonna 1994 puututtiin voimakkaasti Oulun Puhelin Oy:n myyntiaikeisiin. Julkilausumassa oltiin huolestuneita alueen yritysten toimintaedellytyksien jatkumisesta, mikäli omistajuus olisi siirretty muualle maahan. Erityisen huolestuneita oltiin yhtiön palveluksessa olleista Oulun Insinöörit ry:n jäsenistä. Julkilausumassa todettiin muun muassa seuraavaa: ”Kaupunki osoittaisi puhelinlaitoksen myynnillä, ettei se sittenkään ole tulevaisuuteen tähtäävä teknologiakaupunki, vaan rahanahne piiloverojen kerääjä”. Lopulta kaupunki perui kaavailemansa Oulun Puhelin Oy:n myyntiaikeet. Sanomalehti Kalevan mukaan Oulun Insinöörit ry:n kannanotto vauhditti asian käsittelyä.\nOulun Insinöörit ry osallistui myös Akavan ja työvoimapiirin Oulun alueelle suuntaamaan Tie-työllistymisprojektiin jo sen perustamisesta lähtien vuonna 1993. Syksyyn 1995 saakka jatkuneen Tie-projektin tärkein tehtävä oli työllistää insinöörejä ja muita ylempiä toimihenkilöitä. Työttömille järjestettiin projektin puitteissa muun muassa erilaisia uranhallintapalveluja, täydennyskoulutusta, kursseja ja työvoimaneuvontaa. Oulun Insinööreillä oli koko projektin ajan edustajansa projektia vetäneessä ohjausryhmässä. Yksi tärkeimmistä projektin läpiviejistä oli Pohjois-Suomen piirin asiamies Harri Haapasalo, jonka henkilökohtainen työpanos projektin aikana oli tärkeä. Projekti sai muun muassa aikaan osuuskunnan sekä useita yrityksiä, jotka muiden toimien ohella työllistivät kymmeniä työttömiä insinöörejä. Projektiin osallistuneet yli 200 insinööriä saivat asiantuntijoilta myös tärkeää tietoa ja kulutusta, mikä osaltaan auttoi työttömiä saamaan itselleen työpaikan.\nLapsiperheille, senioreille ja nuorille omaa toimintaa\nYhdistyksen jäsenmäärän jatkaessa nopeaa nousuaan alettiin vähitellen kaivata eri-ikäisille jäsenille omilla ehdoilla tapahtuvaa erillistä toimintaa. Vuonna 1988 tehdyn jäsenkyselyn perusteella yhdistyksen toivottiin järjestävän enemmän koko perheen tapahtumia. Palautteen perusteella lapsiperheille alettiin suunnitella vuosittaisen suositun Rukan lasketteluretken lisäksi muitakin tapahtumia. Vuodesta 1990 alkaen perheille onkin järjestetty vuosittain erilaisia tapahtumia. Suosituimmaksi muodostui pian joka keväinen ohjelmaltaan hyvin monipuolinen ja lapsiystävällinen Hietasaaren ulkoilupäivä. Tapahtuma on lisännyt koko ajan suosiotaan. Vuoden 2004 tapahtumaan osallistui jo yli 200 henkeä. Yksittäisistä suosituista tapahtumista mainittakoon vielä yli 230 aikuista ja lasta kerännyt vuoden 2002 Oulun Tietomaassa järjestetty ”tietomaapäivä”. Rukan retki on myös säilyttänyt suosionsa, sillä vuonna 2004 siihen osallistui yli 200 henkeä. Perhetapahtumat ovatkin nykyisin osallistujamäärältään mitattuna yhdistyksen suurimpia ja suosituimpia tapahtumia.\nAjatus yhdistyksen sisällä toimivasta seniorikerhosta lähti virallisesti liikkeelle vuonna 1989, jolloin tavoite kirjattiin ensimmäistä kertaa yhdistyksen toimintasuunnitelmaan. Vuonna 1990 kerho toimikin jo yhden kauden, mutta varsinaisesti seniorikerhon perustaminen venyi lopulta vuoteen 1997 saakka. Kerho on toiminut ja kokoontunut perustamisestaan lähtien aktiivisesti insinööri Reijo Ryynäsen johdolla. Seniorit kokoontuvat säännöllisesti yleensä lounaan merkeissä. Kerholaiset ovat osallistuneet määräänsä nähden myös aktiivisesti yhdistyksen muuhun toimintaan, kuten perinteisiin yritys- ja teollisuuslaitosekskursioihin. Seniorit järjestävät ekskursioita myös oman toimintansa yhteydessä. Voidaankin sanoa, että seniorit pitävät tärkeällä panoksellaan ja osallistumisellaan yllä yhdistyksen vuosikymmenisiä perinteitä. Vuosituhannen vaihteen jälkeen yhdistys on järjestänyt myös nuorille insinööreille omaehtoista toimintaa. Nuorille on järjestetty tyypillisimmin erilaisia vapaa-ajantapahtumia, kuten jääkiekkopeli-iltoja. Ammatilliseen kehitykseen tähtäävää koulutustakaan ei ole haluttu unohtaa. Siksi nuoret ovatkin organisoineet muun muassa viini- ja valokuvauskursseja ja erilaisia työelämässä hyödyllisiä tapakursseja. Tulevaisuudessa kursseja pyritään järjestämään kaikille insinöörialoille yleisesti sopivista aiheista.\nVilla Kaljaasi – Oulun Insinöörit ry:n ylpeys\nOmat toimitilat, joissa yhdistys voisi kokoontua ja järjestää erilaisia tilaisuuksia, olivat yhdistyksen tavoitteena jo lähes sen perustamisvuodesta lähtien. Alkuvuosina resurssit olivat vielä liian vähäiset. Ensimmäinen vakava yritys omien toimitilojen saamiseksi tehtiin 1970-luvun vaihteessa, mutta hanke kaatui lopulta riittämättömään rahoitukseen. Vuonna 1980 yhdistys osti sekä asunnoksi että toimistotiloiksi soveltuvan huoneiston Oulun Isokadulta. Toimitiloiksi huoneistoa ei kuitenkaan haluttu, vaan kertyneet ylimääräiset varat haluttiin sijoittaa parhaiten yhdistyksen toimintaa tukevaksi. Yhdistyksellä oli 1980-luvulla vuosien ajan varattuna insinöörimajan rakentamista varten myös tontti Isosyötteeltä, mutta pitkän harkinnan jälkeen siitä päätettiin luopua.\nOmien toimitilojen hankkiminen tuli vihdoinkin ajankohtaiseksi, kun Oulun kaupungin tekninen lautakunta asetti vuonna 1994 työryhmän selvittämään Hietasaaren alueella olevien kaupungin omistamien rakennusten tulevaa käyttöä. Työryhmä päätyi suosittelemaan rakennusten vuokraamista paikallisille yhdistyksille. Oulun Insinööreistä Matti Palovaara otti asian ensimmäisenä esille yhdistyksessä. Pian Palovaaran ajatus sai kannatusta myös muilta aktiiveilta. Vuosikymmeniä tavoitteena ollut ja välillä pitkäksi ajaksi unohtunut hanke omista toimitiloista toteutui 15.4.1997, jolloin yhdistys vuokrasi käyttöönsä Oulun kaupungin omistaman tonttialueen ja rakennuksen Hietasaaresta osoitteesta Kaljaasintie 8. Joulukuussa 1997 rakennukselle päätettiin tehdä ostotarjous. Ostotarjous hyväksyttiin keväällä 1998. Vuonna 1920 valmistunut rakennus osoittautui hirsirungoltaan suhteellisen hyväkuntoiseksi, mutta tilojen korjaaminen yhdistyskäyttöön vaati paljon resursseja muun muassa lahovaurioiden vuoksi. Talolle päätettiinkin tehdä perusteellinen työmäärältään vaativa sisätila-, katto- ja julkisivuremontti. Nimikilpailun jälkeen Villa Kaljaasiksi nimetyn rakennuksen korjaustyöt lähtivät vuoden 1998 aikana vauhdilla käyntiin, sillä yhdistys onnistui saamaan suuren määrän yhteistyökumppaneita mukaan. Vuonna 1999 rakennus oli jo siinä kunnossa, että yhdistyksen johtokunta otti sen vakituiseksi kokoontumispaikakseen. Samana vuonna aloitettiin myös pihatyöt, kunnostettiin parkkialue sekä hankittiin tontille grillikatos.\nVuonna 2001 aloitettiin työmäärältään lähes päärakennusprojektin kaltainen saunarakennusprojekti. Urakan pitkittymisestä huolimatta saunarakennuksen vihkiäisiä vietettiin kuitenkin jo helmikuussa 2002. Tontille rakennettiin myös lasten leikkitelineet palvelemaan lapsiperheiden tarpeita. Villa Kaljaasin hankkiminen osoittautui suurten ponnistelujen arvoiseksi, sillä sen käyttöaste on kasvanut koko ajan. Tiloissa, jotka sisältävän ison kokoushuoneen, ryhmätyötilan, tilavan keittiön sekä kattavan ja monipuolisen varustuksen, onkin järjestetty muun muassa lukuisia syntymäpäivä-, hää- ja rippijuhlia. Oulun Insinöörit ry:lle Villa Kaljaasi on hyödyllinen myös vakituisena ja ilmaisena kokoontumispaikkana. Aikaisemmin kokoukset pidettiin usein ravintoloissa, pubeissa ja kabineteissa, joissa kokoontuminen aiheutti pitkällä aikavälillä melko huomattavia kustannuksia.\nPoimintoja Oulun Insinöörit ry:n yhdistystoiminnasta vuodelta 2002\nToimintavuoden aikana pidettiin sääntömääräiset vuosi- ja syyskokoukset yhdistyksen toimitilassa Villa Kaljaasilla. Molemmissa kokouksissa vierailivat insinöörikansanedustajat Esko Kurvinen ja Unto Valpas. Syyskokoukseen osallistui myös liiton puheenjohtaja Matti Viljanen. Sääntömääräisten kokousten lisäksi johtokunta kokoontui vuoden aikana 14 kertaa. Muina jäsentilaisuuksina mainittakoon kesäteatteripäivä, koko perheen tietomaapäivä, ulkoilupäivä Hietasaaren vauhtipuistossa, teatteri-pikkujoulut, sekä tutustumisvierailu LKAB:n kaivokselle Malmbergetiin. Yhdistyksen jäsenet osallistuivat myös hiihtotapahtumiin sekä käyttivät ahkerasti yhdistyksen kuntosali- ja uimahallivuoroja. Erityisesti seniorit kokoontuivat ahkerasti, sillä vuoden aikana kerho järjesti yhteensä 8 lounaskokoontumista, seniorisaunan sekä vierailun Vihreäsaaren tuulivoimalaan. Nuoret insinöörit kannustivat Kärpät voittoon Jokereista sekä järjestivät kaikille tarkoitetun Alkon tuoteasiantuntijan opastaman viini-illan. Toiminta ei kuitenkaan ollut pelkästään viihde- ja vapaa-ajantoimintaa, sillä yhdistyksessä toimi muun muassa koulutusasiainhoitaja ja työmarkkinavastaava jotka koordinoivat vastuualueidensa toimintaa. Lisäksi Oulun Insinöörit ry toimi Insinööriliiton aktiivisena kehittäjänä ottamalla kantaa ajankohtaisiin asioihin sekä lähettämällä edustajiaan liiton päätöksentekoelimiin. Yhdistyksen jäseniä oli mukana myös yhdistyksen toimintaa ja tavoitteita tukevissa sekä alueellisissa että paikallisissa toimielimissä. Opiskelijatoiminnan tärkeyttäkään ei unohdettu, sillä yhdistys lähti mukaan OAMK:n alumnitoimintaan. Vuoden aikana yhdistys sai toimitilaprojektin yhteen päätepisteeseen, sillä tontille valmistui saunarakennus yhdistyksen käyttöön. Puheenjohtajana toimi Anu-Leena Annala, ja Insinööriliiton kultaisella ansiomitalilla palkittiin Matti Palovaara. Yhdistyksen jäsenmäärä toimintavuoden lopussa oli 2154.\nJäsenmäärään kasvu lisää toimintavalmiuksia\nOulun Insinöörit ry:n jäsenmäärä jatkoi 1990-luvun vaihteen jälkeenkin nopeaa kasvuaan. Kun vuonna 1991 jäsenmäärä oli noin 1300, vuoden 2005 alussa luku oli jo yli 2500. Jäsenmäärän kasvu perustui edelleen lähinnä insinöörikoulutuksen määrän nopeaan kasvuun. Jäsenmäärää kasvatti myös Oulun vetovoima ja informaatioteknologian nousun myötä lisääntynyt rakentaminen. Oulun vetovoima näkyy myös jäsenrakenteessa. Nokia alihankkijoineen ovatkin olleet viime vuosina yhdistyksen jäsenten selvästi suurimmat työllistäjät. Jäsenmäärän kehitykseen vaikutti myös talous- ja työllisyystilanne. Etenkin taloudellisesti epävarmoina aikoina jäsenmäärä on kasvanut nopeasti. Yhdistyksen hyvät suhteet ja yhteistyö insinööriopiskelijoiden kanssa näkyy myös jäsenmäärässä, sillä nuorien insinöörien järjestäytymisaste yhdistykseen on keskimääräistä korkeampi.\nOulun maine insinöörikaupunkina ja yhdistyksen jäsenmäärän kasvu ovat nostaneet yhdistyksen arvoa yhteiskunnassa. Sopimustarjouksia tulee enemmän ja yhteistyökumppaneita on aikaisempaa helpompi saada mukaan. Vaikutusvalta on lisääntynyt myös Insinööriliitossa, sillä nykyisin Oulun Insinöörit ry on yksi liiton suurista jäsenyhdistyksistä. Yhdistys onkin toiminut aktiivisena ja uudistushenkisenä liiton toiminnan kehittäjänä hallituksessa ja valiokunnissa. Oulun Insinöörit ry:llä on vetovastuu etenkin Pohjois-Suomen piirin toiminnassa, mutta vastuuta on jaettu mielellään hyvän yhteistyön vuoksi muillekin piirin alueyhdistyksille. Oulun Insinöörit ry lisäsi 1990-luvulla edustustaan muillakin toimialoilla. Euroopan Unionin myötä lisääntyneet uudet alueelliset vaikutusmahdollisuudet käytettiin tehokkaasti hyväksi. Oulun Insinöörit ry on piirin asiamiehen välityksellä tuonut insinöörien näkemyksiä alueellisiin toimintaelimiin viime vuosina muun muassa Pohjois-Pohjanmaan maakuntaliiton yhteistyöryhmässä, Akavan aluetoiminnassa, Oulun työvoimapiirin ja TE-keskuksen neuvottelukunnassa sekä Oulun kauppakamarissa. Yhdistyksen jäseniä vaikuttaa tällä hetkellä myös eduskunnassa ja kunnanvaltuustoissa.\nYhdistystoiminta on viime vuosina muuttanut muutoinkin hieman muotoaan. Jäsentarjontaa segmentoidaan yhä selvemmin eri ryhmille, ja toimintavalmius järjestää yhä monipuolisempaa ohjelmaa on kasvanut. Toiminta on jäsenrakennetta peilaten entistä nuorekkaampaa. Muun muassa kurssit ovat kohdennetummin harrastusluonteisia ammatillistakaan puolta unohtamatta. Ekskursioita insinöörejä kiinnostaviin kohteisiin ja vapaa-ajantoimintaa järjestetään edelleen. Kuukausikokoukset ja esitelmätilaisuudet ovat sen sijaan jääneet vähitellen pois. Juurille ollaan kuitenkin palaamassa, sillä vuoden 2005 alusta alkaen yhdistyksen jäsenille on alettu järjestää epävirallisia kuukasikokouksia insinöörilounaiden merkeissä ajankohtaisista insinöörejä kiinnostavista aiheista keskustellen. Pitkällä aikavälillä muutos on kuitenkin ollut valtava. Yhdistys on muuttunut kuudessa vuosikymmenessä pienestä keskustelukerhosta suureksi alueyhdistykseksi osaksi suurta ja vaikutusvaltaista ammattijärjestöä. Kaikkien toimien taustalla on silti edelleen samana säilynyt haastava tehtävä: insinöörien alueellisen yhteisöllisyyden ja ammattikuntaidentiteetin vaaliminen ja vahvistaminen kaikin mahdollisin tavoin. Tässä tehtävässä riittää Oulun Insinöörit ry:lle haastetta myös tulevaisuudessa.\nOulun Insinöörit ry:n 60-vuotishistorian kirjoittaja\nJohtokuntien kokoonpanot eri vuosilla


Saksanpaimenkoira käyttis - Saksanpaimenkoirat - Suomi24 Keskustelut\nHei, etsinnässä Saku kenneleitä jotka kasvattavat suoraselkäisiä ja terveitä sakuja ja väri ei mieluusti harmaa. Joten linkatkaa alas hyviä kenneleitä näille vaihtoehdoille ja voi olla myös ulkomailta. Kiitos!\nGooglaa ihan itse netistä .Löytyy helposti,eikä tule herjaamisketjua tänne,joita monet haluavat .Monille on elämäntehtävä haukkua muita,niin tuntevat omat heikkoutensa ja puutteensa pienemmiksi.\nKun googlaamalla löydät kennelin, näät suvun terveystietoja jalostustietokannasta.Tervettä koiraa ei kukaan voi sinulle luvata,eikä ennustaa,otitpa sen keneltä tahansa.Eihän täysin terveitä ihmisiäkään ole helppo löytää,jokaisella on kremppansa viimeistään kun ikää tulee.\nOnnea etsintään, ja koiranvalinta tuuria!\nSinänsä hassunhauska kommentti säksättäjältä, joka katsoi oikeudekseen herjata ja haukkua jokaisen, jolla jotain vähemmän mairittelevaa sanomista jostain kennelistä saattaisi olla.\nMinulle tulee kuukauden lopussa käyttölinjainen saku tyttö kauhajoelta ei rekisteröity. Kyllä odotan kovasti uuden tulokkaan hakua ☺♥\nSe ei ole yhtään minkäänlinjainen jos on paperiton. Ja jos on sieltä tulossa mistä luulen niin terve se tuskin ainakaan on.\nPapereilla tekee niin paljon muutakin kun käy näyttelyssä, niillä saa esim kasvattajan vastuuseen kun ja jos ongelmia tulee. Paperittomalla pennulla on korkeintaan perävalotakuu, ja kuvaamaton "terve" vanhempi harvemmin on sitä oikeasti.\nSakun myyjältäkin vois vaatia suoraselkäisyyttä. Näin ei nimitäin useinkaan ole.\nMenet jalostusnettiin katsomaan saksanpaimenkoirakasvattajat, tutki terveystulokset ja pentuemäärät ja googleta lopuksi kenneli.\nMä oon nyt 3:n sakun laittanut peräjälkeen monttuun spondyloosin ja/tai nivelrikkoisena putkeen vaikka yrittänyt kahtoa mistä koira otettu, joten seuraavan pennun sukuun, kasvattajan ideologiaan ja tuloksiin käytän aikaa, Kun tää edellinen oli otettu 10v sitten niin ajatella, silloin ei ihan niin vaivaton homma ollut tutkia ja selailla nettiä, koska netti ei ollut ihan itsestäänselvyys kaikille. Mutta nyt on todella helppoa tutkia se tuleva kennelikin puhumattakaan koirista pitkälle 1900-luvun alkuunkin jopa, joten mun mieelstä ostajalla on velvollisuus tutkia ja kahtoo mitä ostaa.\nLöysin itse tällä tapaa sopivaa kasvattajaa etsiessäni eräs päivä ainoastaan 1:n kennelin jostain 400:sta (siis mieti, yksi neljästäsadasta!! tai mitä noita kenneleitä nyt olikaan, sitä luokkaa), jolla on mielestäni järki päässä ylipäätään kasvatauksessa : terveys ensin, ei matadoruroksien käyttöä tai sukurutsausta/joka juoksusta pentuja, pentueet tutkittuja (= mietitään oikeasti mihin kotiin pentu annetaan eikä vain eniten maksavalle, ostajat on siis motivoituneita) ja myös terveiksi todettu, ei spondyloosia tai tyyliin LTV4 koirien käyttöä, ei epämääräisiä lopetuksia tyyliin luonneviat), harrastuneisuutta sekä näyttöön että käyttöön ja koirat olivat googletuksen jälkeen lisäksi oikeasti todella upeita. Just mun mieleen.\nNe ainoat neljä pentuetta tällä kennelillä 10 vuoden aikana oli vallankin onnistuneita, kun 90% pennuista oli kuvattu TERVEIKSI ja se loppuosakin oli vain kuvaamatta, mutta jo toi kuvauksien määrä ja tulokset kertovat motivoituneisuudesta sekä pennun omistajilta että kasvattajalta. Lisäksi näyttivät olevan juuri sen aavistuksen verran laskevalantioisia joka rotumääritelmässä lukee ja tosi hyvä pigmenttisiä. Niilä oli myös sekä näyttö- että käyttötulokset kohdillaan, eli eivät olleet joko tai vaan onnistuneet kummassakin!


Kesän 2011 karviaiset\nHarva lukijani taitaa tietääkään, että alunperin kesäkuussa 2006 perustin Cebicin keittiössä -ruokablogin nimenomaan tänne bloggeriin, josta samaisen vuoden elokuussa muutin vuodatukseen. Nyt kuutisen vuotta myöhemmin on aika palata takaisin blogin synnyinsijoille, joten tervetuloa mukaan! :)\nNiinhän siinä sitten kävi, että vuodatuksen blogit kokivat suuren takaiskun kuvapalvelimen kaaduttua ja minultakin yli kolmen vuoden kuvat katosivat vanhasta rakkaasta blogistani kokonaan. Yhden sähkökatkon johdosta hukkaan valuivat lukemattomien tuntien työ ja panostus blogin eteen - kyllä tekniikka on ihmeellistä! Olin kuitenkin tyytyväinen vuodatukseen kaikki nämä vuodet ja loppuun asti jaksoin uskoa, että kaikki kuvat saadaan palautettua takaisin blogeihin. Valitettavasti toisin kuitenkin kävi ja haikein mielin jätän vuodatuksen nyt taakseni. Toisaalta olin jo pidempään haaveillut blogin "remontoimisesta" niin ulkoasullisesti kuin ehkä vähän muutenkin. Vanhan blogin ulkoasu ei ole miellyttänyt silmääni enää vuosiin, mutta minkäs teet, kun ei aikaa ja taitoa itsellä riitä ja hyvä kun välillä kerkesi edes jonkun postauksen tekemään. Koska puolet blogiurastani haihtui kuin savuna ilmaan, oli muuttopäätös huomattavasti helpompi tehdä, vaikka vielä hetki sitten olin sitä mieltä, että vuodatuksessa blogataan jatkossakin, kävi miten kävi. Harmi kuitenkin jättää noin 1200 sivun verran blogitekstiä taakseen ja aloittaa puhtaalta pöydältä, vaikka toisaalta tässä muutoksessa on suuri mahdollisuus kaikkeen uuteen. Taakse jää myös kuukautta vajaa kuusi vuotta vuodatuslaisena ja kävijälaskuri raksuttelee tätä postausta kirjoittaessa noin 919 000 kävijän lukemia, eli myöskään huimaa miljoonan kävijän lukua en koskaan taida samassa laskurissa nähdä.\nUudessa Cebicin keittiössä jatketaan bloggailua tuttuun CK-tyyliin, eli postauksien alussa kerrotaan hieman taustatarinaa kokkaustuokiolle tai muita kuulumisia, seuraavaksi kerrotaan resepti valmistusohjeineen ja lopussa ovat omat kommentit reseptin toimivuudesta ja toteuttamisesta, mahdollisia tuunausvinkkejä ja muita fiiliksiä. Ja koska vanha blogini sisältää - ainakin omasta mielestäni - paljon mukavia ja kokeilemisen arvoisia reseptejä, nostan vanhoja postauksiani jossain vaiheessa tähänkin blogiin. Postauksien sisältämää kategoria-määrää tulen tässä blogissa hieman järkeistämään ja pitämään kategoriat napakkana sen takia, että itsekin ilman suurempia etsimisiä löydän etsimäni ohjeet kätevästi.\nVanha blogini jää siis arkistoksi vanhoille resepteilleni ja niille kuville, jotka sieltä vielä löytyvät. Blogin löytää jatkossakin osoitteesta cebic.vuodatus.net, mutta uutta sisältöä sinne ei enää muuttoilmoitusta lukuunottamatta ole tällä hetkellä tiedossa. Facebookin Cebicin keittiössä meininki ei kuitenkaan muutu ja siellä julkaistaan myös paljon sellaista materiaalia, jota ei tänne blogiin laiteta, joten tervetuloa tykkäämään fb-sivusta samalla!\nSiispä lämpimästi tervetuloa uuteen Cebicin keittiöön seuraamaan, mitä tästä uudesta alusta kehkeytyy! :)\nHeikkonen kakspistenolla • 14/04/2017\nVauva-arkea on takana reippaat kaksi kuukautta. Näinkin lyhyessä ajassa olen ehtinyt pukea ja riisua Ruususen melkoisen monta kertaa. Tehokka… Lue lisää\nCebicin keittiö • 12/05/2013\nHieman erilainen pasta, tuleeko tästä uusi hitti? Osallistuin vuosia sitten jollekin Joensuun seudun kansalaisopiston kokkauskurssill… Lue lisää


Will it Aihe Helposti Onko huono luotto-tai ei Luotto -\nWill it Aihe Helposti Onko huono luotto-tai ei Luotto\nWysłany: Nie 0:39, 09 Lut 2014 Temat postu: Will it Aihe Helposti Onko huono luotto-tai ei Luotto\nOn myös suositeltavaa hakevat varten alue laina yritykset , erityisesti pankki , joka ehkä valmis omistautua itsesi sinua. Korot PÄÄLLÄ käteisennakkoa lainat ei yleensä niin paljon kuin useita muita ratkaisuja, mutta velallisten kanssa pieni luotto pisteet on todennäköisesti täytyy saada cosigner pystyä täytä . eniten tärkeitä etuja ja maksaa päivä lainoja on , että on ei hässäkkää ja luotto tarkastuksia [link widoczny dla zalogowanych] myös lainanantajat toimitus pieni paremmin maksut kohteelle teollisuus luotonanto tuotteita kuin nämä . Tämän vuoksi asuntolaina ei vakavuus tarvitaan .\nKun tarjota hyvä luotto perintö , ??olet todennäköisimmin on raha varten saada auto klo halvempaa hinnan . Huomiota henkilö: Talletukset . Täällä on muotoa joka voitti " t liity ylimääräisiä verrattuna digitaalinen elektroniikka allekirjoitus laitat tiedostoa . Asiakirjat vaaditaan panostamalla henkilökohtaiset lainat on heikko . tekeminen tarjoaa on-line lainanantaja tarjoukset kanssa jälleenmyyjä tai jokin muu rahoituslaitos antaa sinun hanki itsellesi datanopeus koska tämä myyntiedustaja tai rahoitus rep [link widoczny dla zalogowanych] vakuudettomat lainat Internetissä brittiläinen rahoituslaitosten antaa taloudellinen palvelut klo matala määrä . kasvu ei arvioitaessa luottokelpoisuutta pankkilainaa tarkoittaa yksilöitä jotka pudota pois että hevonen , pystyvät nyt get suora takaisin on. edistäminen matkapuhelin voitit " t koskaan tarvitsemaan riippumatta säädetään rahaa paikka to osto kaikki perheenjäsenet joitakin mukava provides ja juhlaan .\nPerinteinen velat - Classic lainan tarjoajien ovat rahoituslaitokset ja laina yritykset toimittavien lainat ja vähittäiskaupan attribuutteja . Varsinainen taloudellinen kaudet ovat vaikeaa , varmasti. henkivakuutus kattavuus pidetään tavallinen tavallaan pitkäaikaisen henkivakuutusta [link widoczny dla zalogowanych] Tarvitset hakuja pysyvästi taloudellinen myymälä tai laina yhtiön jotka sattuvat olemaan antaneet tällaista ja luotonanto vaihtoehtoja . Laittaminen pois muutaman meille dollaria päivittäin auttavat sinua auttaa säästämään noin Raha 20.000 koko aikana 18 vuosikymmeniä . Tämä takaa, ettei ensimmäinen on bona fide asu ja se myöntää helpotus . voi varmasti , sinut itsevarma voit pystyä maksettava rahoitusapulainan oman jopa tulevina käteisennakkoa , hintalappu on halpaa.\neliminointi paine ja riskiä on tullut näyttävät ilman tuettu teidän hyödyllisiä investointi. Itse , ja lähes jokainen case , main muutamia velka voidaan kiinteä avulla laukaus rahaa . Ottaen huomioon, että me elämme nyt epävarma yhteisö tarkalleen missä monia asioita voi tapahtua , sinun mitenkään paikka koko muna saatavana yhtenä lahjakorin . Sinun ei tarvitse antaa erinomainen luotto liian . Muista, että vaikka Nyrkit voi säästää kustannuksia alkuvaiheessa tai jopa yhteensä Ne luultavasti ole kaikille . Tapahtuu , nopeasti allekirjoitus lainat voi auttaa sinua kun käytät yllättävää talouskriisi ja saada sinut backside oman jalka [link widoczny dla zalogowanych] 24 tuntia cashrnhave ollut tunnistettu nopeasti tapa hankkia tuloja vuonna Vastatakseen kanssa kriisitilanteiden . haasteita ja ylläpitää Päivitetty on kotimaan laskut , kuten sähkölaskut kuten, voidaan liiallista .\nVarmistetaan kaikki sivut missä annat yksittäinen ja taloudellinen tietoja ja tosiasioita ovat turvallisia .


Hubane: DIY Tyttären neule\nDIY Tyttären neule\nNiin se syksy vain taas tuli. Pukeutuminen on nyt melko haastavaa - aamuisin on kylmä, mutta päivällä saattaa olla hyvinkin lämmin. Ei ehkä kuitenkaan enää niin lämmin, että pärjäisi hameella ja lyhythihaisella. Niinpä tein tyttärelleni ihan perusneuleen. Ehtoina vain oli, että värin pitää olla punainen ja kimmallusta pitää olla...niinpä tietenkin! :)\nTässä lopputulos ja ohjeet.\nNeule on noin 5 vuotiaalle. Lankana on käytetty puuvilla (55 %) ja akryyli (45 %) sekoitetta, puikkosuosituksena nro 5. Samaisen neulee voi helposti toteuttaa raidallisena tai toisen värisenä pojalle kirjomalla langalla vaikkapa tähden puseron eteen.\nLuo 66 silmukkaa. Neulo joustinneuletta (2 o, 2 n) 4 cm. Jatka sileällä neuleella 25 cm. Päätä kädenteitä varten 5 silmukkaa molemmissa reunoissa. Jatka sileää, kunnes kädentien korkeus on 13 cm (neulo nurja puoli viimeiseksi).\nKaula-aukon muotoilu: neulo 17 o, käänny (jätä jäljelle jääneet silmukat odottamaan). Päätä 1 silmukka kaula-aukon reunassa 3 kerroksen ajan (jälj. 14 s). Tee vielä 2 kerrosta sileää ja päättele nämä 14 silmukkaa.\nOikea puoli edessä, siirrä 22 silmukkaa odottamaan ja neulo loput oikein. Tee toinen olkapää samalla tavalla kuin edellä.\nTee samalla tavalla kuin takakappale, kunnes on tehty 9 riviä vähemmän takakappaleen kaula-aukon muotoiluun. Muotoile nyt etukappaleen kaula-aukko: neulo 22 o ja käänny jättäen loput silmukat odottamaan.\nPäätä 1 silmukka kaula-aukon reunassa 8 kerroksen ajan (jälj. 14 s). Neulo vielä 9 riviä ja päätä silmukat.\nOikea puoli edessä, siirrä 12 silmukkaa odottamaan ja neulo loput oikein. Tee toinen olkapää samalla tavalla kuin edellä.\nLuo 34 silmukkaa. Neulo joustinneuletta 4 cm ja jatka sileällä neuleella. Lisää 1 silmukka molempiin reunoihin ensin 5 kerroksella ja sitten joka 6 kerros. Kunnes työssä on yht. 50 s. Jatka kunnes hihan pituus on 31 cm. Merkitse molemmat reunat apulangoilla hihan "istuttamista" varten Tee vielä 8 riviä ja päätä silmukat (nämä loput 8 riviä siis tulevat hihan saumaksi kainaloiden kohdalle).\nOmpele olkasaumat. Poimi pyöröpuikoille odottamassa olevat silmukat ja sopiva määrä kaula-aukon reunoista. Kuitenkin niin, että joustinneule menee tasan (2 o, 2 n) ja että kaula-aukosta tulee sopivan kokoinen (ei liian löysä, mutta ei myöskään tiukka). Neulo joustinta 5 riviä ja päättele silmukat LÖYSÄSTI.\nOmpele sivusaumat ja istuta hihat nuppineulojen avulla paikoilleen. Ompele hihat ja hihojen sivusaumat.\nLopuksia voit kirjoa langalla tai paljeteilla haluttuja kuvioita puseroon.\nLähettänyt Hubanehome klo 13.25\nTunnisteet: diy, käsitöitä, lasten vaatteet, neuleohjeet, neulonta, ohjeet, Rouva H\nHaaveissa: Lampe Gras\nTyylikästä muotoilua lapsille\nVesihyasintti valtasi kotimme\nMustavalkoinen poncho kirpparilta


Kansainvälinen valuuttarahasto IMF kiittää Suomen hallitusta korona-ajan talouspolitiikasta: "Toimenpiteet ovat olleet hyvin ajoitettuja ja tehokkaita"\nIMF:n mielestä palaaminen menokehyksiin olisi tarpeellista.\nIMF:n valtuuskunnan mukaan Suomen hallituksen toimet eivät kuitenkaan saa aikaan riittäviä säästöjä, jotta julkinen velka vähenisi keskipitkällä aikavälillä. LEHTIKUVA/AFP\nSuomen hallituksen toimet taloudessa ja terveysasioissa korona-aikana ovat olleet erittäin hyviä, kiittelee Suomessa käyneen Kansainvälisen valuuttarahaston IMF:n valtuuskunnan johtaja Wojciech Maliszewski.\n"Toimenpiteet ovat olleet hyvin ajoitettuja ja tehokkaita", hän sanoo.\nMaliszewskin mukaan Suomen talouden keskipitkän aikavälin ongelmat eivät kuitenkaan ole – "valitettavasti" – hälvenneet ennen koronaa vallinneeseen tilanteeseen verrattuna.\nValtuuskunta odottaa, että Suomen potentiaalinen kasvu jämähtää vain 1,75 prosenttiin, mikä vastaa ennen koronaa annettuja ennusteita.\nIMF arvioi säännöllisesti jäsenmaidensa taloutta. Tänään esitelty Suomea koskeva arvio on ensimmäinen koronakriisin puhkeamisen jälkeen. Edellisen kerran IMF esitti Suomea koskevan arvionsa kaksi vuotta sitten.\nValtuuskunnan arviot eivät ole IMF:n virallisia arvioita. Valtuuskunta esittelee raporttinsa IMF:n johtokunnalle keskustelua ja päätöksentekoa varten.\nMaliszewski pitää Suomen hallituksen tavoitteita ihailtavina, mutta niitä ei saavuteta nykyisellä politiikalla. Hänen mukaansa talouden perustaa pitäisi vahvistaa.\n"Palaaminen menokehyksiin on erittäin tärkeä elementti", hän arvioi.\nIMF:n valtuuskunta odottaa, että Suomen julkisen talouden alijäämä suhteessa bruttokansantuotteeseen jää keskipitkällä aikavälillä prosentin verran suuremmaksi kuin ennen pandemiaa, mikä johtuu pitkälti harkinnanvaraisten menojen lisääntymisestä. Julkinen velka kääntyy näin kasvuun.\nVäestönkehityksen haasteiden ja väestön ikääntymiseen liittyvien menojen nousupaineiden vuoksi julkinen velka olisi kuitenkin käännettävä laskuun julkisen talouden puskurien kasvattamiseksi, IMF:n valtuuskunta painottaa.\nValtuuskunnan mukaan Suomen hallituksen toimet työllisyyden ja kasvun vahvistamiseksi tukevat julkista taloutta, mutta ne eivät saa aikaan riittäviä julkisen talouden säästöjä, jotta julkinen velka vähenisi keskipitkällä aikavälillä.\nTyöllisyyden vahvistamiseksi tarvitaan lisätoimia, joilla asteittain suljettaisiin polku varhaiseläkkeelle. Lisäksi työttömyysetuuksia olisi kohdennettava paremmin.\nIMF:n valtuuskunta arvioi, että verokannan laajentaminen ja julkisten menojen tehostaminen menoarvioinnin kautta voisivat saada aikaan säästöjä julkisessa taloudessa. Tämä auttaisi Suomea saavuttamaan kunnianhimoiset ilmastotavoitteensa.\nValuuttarahasto peräänkuuluttaa uusia lainanottajiin kohdistuvia toimenpiteitä kotitalouksien velkaantuneisuuden kasvun vuoksi.\n"On olemassa tarvetta kasvattaa pankkien pääomapuskureita", Maliszewski sanoo.\nValtuuskunta muistuttaa kuitenkin, että suomalaiset pankit olivat hyvin pääomitettuja ja toiminta kannattavaa pandemian alkaessa. Poliittiset toimet ovat vahvistaneet sektorin kestävyyttä koronakriisin aikana.\nIMF:n valtuuskunta arvioi, että Suomen talous kasvaa tänä vuonna 3,25 prosenttia ja ensi vuonna 2,75 prosenttia. Kasvun takana ovat yksityinen kulutus sekä investoinnit.\nTyöllisyys on jo palannut pandemiaa edeltävälle tasolle. Työvoimapula ja tavaroiden toimitusketjujen pullonkaulat ovat kuitenkin alkaneet vaikuttaa talouskehitykseen.\nPandemiaan liittyvät riskit maailmantaloudelle ovat kuitenkin edelleen korkeita, ja toteutuessaan ne vaikuttaisivat Suomen talouteen kielteisesti.\nValtiovarainministeri Annika Saarikko (kesk.) arvioi tiedotteessa, että tapaaminen IMF:n asiantuntijoiden kanssa oli hyödyllinen ja vahvisti valtiovarainministeriön arvioita kansantalouden ja julkisen talouden haasteista.\nHänen mielestä on tärkeätä, että järjestö tutkii ja kantaa huolta Suomen kehityksestä.\n"Hallitus on tunnistanut hyvin sen, että vahva kasvu uhkaa jäädä pyrähdykseksi. Suomen tulee päästä kestävään, pitkäjänteiseen, vahvaan kasvuun sekä samalla priorisoida menoja ja noudattaa kehyksiä", Saarikko sanoo.\nHänen mukaansa IMF:n kannat ovat tässä suhteessa hyvin ymmärrettäviä ja tarpeellisia, jotta velkasuhde saadaan vakautettua tavoitteiden mukaisesti.\nAiheet Kansainvälinen valuuttarahasto IMF koronavirus talouspolitiikka


SaiPan juniorit | Sivu 22 | Jatkoajan keskustelupalsta\nLuet ketjua: SaiPan juniorit\nViestiketjun aloittaja Swift\nFirst Edellinen 22 of 31\nA-Nuorille tärkeä voitto tänään Jukureista Mikkelissä 5-3. Loimaranta 3+0 ja Ojantakaselle 2+1. Severi Auviselle maalilla 32 torjuntaa.\nReactions: ahal ja Herra Jaakko\n23.11.2019 klo 15.57\nPeli oli jo 0-2 ja peli pyöri Jukureiden päädyssä. Tämän jälkeen kaksi samanlaista vastahyökkäystä ja peli tasoihin. Onneksi lopulta peli takaisin uomiin ja tärkeä voitto.\nErittäin tiukkaa on sarjataulukossa. Kovimmat kilpailijat tuntuu ottavan sitä mukaa lisää pisteitä mitä Saipakin.\n27.11.2019 klo 22.47\nSaiPa tiukasti po-taistelussa, mielenkiintoisia tilastotietoja - uusia omia poikia nousussa? (Leijonat) Liekö Martikainen houkutellut kaksikon Lappeeseen, ja toivotaan että jatkaisikin keltapaidoissa.\nReactions: Lätkähemmo ja redpecka\n30.11.2019 klo 16.09\nHarmillinen tappio Kärpille justiinsa tänään. Kärpät hallitsi, mutta ei päässyt oikein vaarallisiin paikkoihin. 1-1 tasoituksen jälkeen Saipa pääsi peliin kiinni hyvin, mutta tuomari päätti puuttua asiaan ja hyvä momentum katkesi aika keposeen jäähyyn. Tämän jälkeen vielä varmuudeksi jätti puhaltamatta kampin, että Saipa ei pääse mukaan. Lopussa Saipa sai ylivoiman kun veret kerättiin jäältä, mutta mitään ei oikein saatu aikaiseksi. Se siitä viikonlopusta.\n06.12.2019 klo 18.18\nTänään tärkeä voitto Sportista! 4 pistettä eroa ylempään jatkosarjaan. Keskikasti ottaa vaan kaikki samoja tärkeitä pisteitä jatkuvasti, noi tuo ero tuntuu mahdottomalta kuroa kiinni. Ei auta muuta kuin voittaa jatkossakin.\n07.12.2019 klo 23.28\nHIFK, en gång alltid...\nViime vuonna A oli ihan samassa tilanteessa, paikka ylemmässä SM:ssä munittiin vain ja ainoastaan Martikaisen toimesta. Samoin tulee käymään nytkin.\nMateriaali riittäisi, mutta kun tuntuu olevan tärkeintä antaa vastuuta vain 'stadin pojille' suorittamisesta huolimatta....tänään sentään tuli reagointia, eikä sekään omana päätöksenä.\n08.12.2019 klo 12.19\nMikäs tuo eilisen reagointi oli? Jäi peli välistä. Mitä noita on seurannut, niin ihan hyvinhän tuolla on kaikki saaneet pelata ketkä siihen kykenee. En ehkä ole niin syvällä, että näkisin miksi joukkue kaatuu taas valmentajaan. Lisäksi siellä on pistepörssissä ne ylhäällä jotka niitä pisteitä on tehneet.\nSarjataulukossa on aika yksinkertaista matikkaa tarjolla. Saipan peräpää on vuotanut enemmän mitä on maaleja pystytty tekemään. Maaleja on tehty kyllä ihan samaa tahtia mitä ylemmillä joukkueilla, mutta omiin on uponnut vielä kovempaa tahtia.\n08.12.2019 klo 13.38\nTästä kai on luettavissa, että siellä on houkuteltu hyviä pelaajia Lappeeseen ja ne pitää pitää lupausten mukaisesti tyytyväisenä tai uhkaavat Lukkoon siirtymisellä? SaiPalla ei kai ole muuta mahdollisuutta kuin tanssia näiden jonnejen pillin mukaan.\nPaitsi mitä mitä? Jotain reagointia? Onko joku jyrähtänyt Martikaiselle? Lähteekö Martikainenkin Lukkoon?\nKertokee ny perkele kun vihjailette.\n08.12.2019 klo 13.41\nToivottavasti tätä Martikaista ei kaavailla Lehterän manttelinperijäksi.\n08.12.2019 klo 13.50\nMie oon kyllä saanut Martikaisesta ihan hyvän kuvan. Ihan fiksuja ajatuksia esittänyt haastatteluissa. Toki en tiedä mitä siellä A:ssa oikeasti tapahtuu pinnan alla. Mutta ainakin julkisesti Martikainen vaikuttaa ihan fiksulta tyypiltä. Onhan tuolla A:ssa lisäksi monta erityisen mielenkiintoista junnua, jotka voisi nähdä jonain päivänä vaikka Liigassa.\nOnko näin? Ketäs siellä on joiden potentiaali on jäänyt piiloon?\n08.12.2019 klo 13.51\nJoo ei tällä seuraamisella ainakaan ole mitään tartuntapintaa mieheen tai pelitapaan. Siinä koheltavat, kuten muutkin U20 joukkueet. Tällä siis meinaan, että mitään mieltä räjäyttävää oivallusta en ole nähnyt ja seuraavaksi vaikka suoraan Maso ruoriin.\n08.12.2019 klo 16.02\nJoo kyllä itelläkin noista kahdesta valitessa kuppi kääntyy Masoon.\n11.12.2019 klo 19.54\nTänään A-junnuille hieno taisteluvoitto Jypistä, Jani Taskula teki 2-1 voittomaalin SaiPalle 1:09 ennen päätössummeria.\nSaiPa A tällä hetkellä siis 11. sijalla ja ylempään jatkosarjaan oikeuttavalla 10. sijalla on Jyp +3 pistettä. SaiPalla vielä jäljellä kaksi kotipeliä (perjantaina Jukurit ja lauantaina HIFK). Vastaavasti Jypillä perjantaina TPS ja lauantaina Ässät.\nJännäksi siis menee, joten suosittelen suuntaamaan viikonloppuna kohti Kisapuistoa. Perjantain peli Jukureita vastaan alkaa jo klo 17:00 ja lauantaina HIFK:ta vastaan klo 16:00.\nReactions: Lätkähemmo, redpecka, jalperi ja 3 muuta\n11.12.2019 klo 20.05\nKävin vilkuilemassa pelin ja taas nihkeän alun jälkeen Saipa pääsi peliin mukaan hyvin ja oli selkeästi parempi läpi ottelun. Erittäin tärkeä maali loppuun vihdoin ja 3p taskuun!\nNyt vaan tarttis voittaa loputkin...\nReactions: Lätkähemmo ja Tsepteri\n11.12.2019 klo 20.26\nNiin ja erikoismaininta unohtui laittaa kauden komeimmasta pelastuksesta Auviselle! Aivan jäätävä koppi.\n11.12.2019 klo 22.08\nHemmetin hienot pisteet ja vakiojannuista 4 pois intin takia\n13.12.2019 klo 19.07\nSe taisi sitten olla siinä ylempi jatkosarja. 1-2 tappio Jukureille.\n13.12.2019 klo 20.05\nMitä junnut edellä, sitä äijät perässä... Harmi.\nReactions: Lätkähemmo ja anthax\n18.12.2019 klo 18.15\nJuho Markkanen u18 pikkuleijonien Sveitsin turnaukseen.\nReactions: jalperi, Lätkähemmo, 17Kovalchuk ja 4 muuta\n20.12.2019 klo 18.02\nEikä unohdeta naisia, Krista Parkkonenhan kuuluu tyttömaajoukkueen vakiokalustoon. Saipan tyttöjä, vaikka naisten liigaa hifkissä pelaakin.\n27.12.2019 klo 17.55\nOjantakanen testiin Imatralle.\nValtteri Ojantakanen SaiPasta lainalle Ketterään\n01.01.2020 klo 19.55\nA-nuoriin on joulutauolla liittynyt uusi pelaaja, kun hyökkääjä Markus Ruuskanen tulee Ruotsista SaiPaan.\nMarkus Ruuskanen at eliteprospects.com\nEliteprospects.com hockey player profile of Markus Ruuskanen, 2000-11-22 Landskrona, SWE Sweden. Most recently in the HockeyEttan with Hanhals IF. Complete player biography and stats.\nReactions: 17Kovalchuk, Lätkähemmo ja anthax\n01.01.2020 klo 23.44\nIsällään näyttää olevan vahva ekarjalainen kiekkotausta, liekkö siinä ainakinroolissa osasyy saapumiseen?\n02.01.2020 klo 09.11\nKetterän edarin puolelta tulossa myös yksi...mikäli saavat sovittua 'lainasta'....


Potku.net Keskustelujen etusivu Etsi\nHaku löysi 1107 tulosta\nelo 28, 2020, 16.00\nAihe: Poliisin voimankäyttö\nMillähän ihmeen perusteella haulikko on aikoinaan valittu poliisin tukiaseeksi? Sehän on jokseenkin huonoin mahdollinen ase tehtävään, jossa pyritään nimenomaan kontrolloituun voimankäyttöön. Kas kun ei aseistettu poliisia käsikranaateilla... Halvalla sai takavarikoituja aseita ja väline oli tuttu ...\nelo 28, 2020, 13.45\nKyllä se jalkoihin ampuminen oli myös myöhemmin käytössä, ja myös tilanteissa joissa ei ollut haulikkoa mukana kenelläkään. Jep! Haulikolla ampuessa siihen oli vaan järkevä syy. Baikalin päällekkäispiippuinen tai olla 90-luvun puoliväliin poliisin pääasiallinen tukiase? Ja opetusmetodit ja taktiikk...\nelo 28, 2020, 10.22\nSe jalkoihin ampuminen oli sitä aikaa, kun haulikot oli yleisesti käytössä. Johonkin olkapäähän ampuminen liikkuvaan maalin stressitilanteessa on melkoista utopiaa. Vielä kun pitäisi varmistua, ettei kuti jatka matkaa johonkin sivulliseen, eikä osu vaikkapa päähän.\nelo 25, 2020, 12.58\nAihe: Perinteinen Karate\nMuistaakseni kempossa lyödään enimmin nelivitosnyrkillä.. en päässy kokeilemaan, eivät päästäneet treenille kun mulla oli jo mainetta joka oli kai hiukan kyseenalaista. Sattans. Täydellä twistillä lyödessä on selkeästi nähtävissä että tosi moni ei miellä lyövänsä oikeesti; ranne on koukussa ja lyön...\nelo 25, 2020, 10.44\nSe on välitön vaara jos vastoin käskyjä menee autoon ja vielä lopuksi liikkuu hieman nopeammin. On muuten harmi, jos tämänhetkinen poliittinen ilmapiiri vaikuttaa yhtään ratkaisuihin tuon suhteen. Tuo poliisien toiminta ja partiotekniikka on niin hanurista jo ennen ampumista, että suomalaissa asett...\nheinä 27, 2020, 21.35\nKoitan jossakin vaiheessa ehtiä raapustaa enemmän aiheesta, mutta pari juttua. JKA-Shotokanin Gojushiho-sho on pitkälti sama versio kuin mitä löytyy useista Okinawalaisista Shorin-ryu kouluista. Funakoshi on melko varmasti sen tuntenut. Funakoshin ja Kanken Toyaman yhteydestä ei ole käsittääkseni nä...\nheinä 22, 2020, 16.35\nAihe: Jesse Enkamp, Karate Nerds ja KARATE by Jesse\nJesse Enkamp, Karate Nerds ja KARATE by Jesse\nMä en jaksa uskoa, ettei Jesse tiedä mitä hänen sometileillään tapahtuu. Uusinta videoita en äsken pystynyt kommentoimaan YouTubessa. Hirveästi tarinankerrontaa ilman mitään lähteitä, joita voisi tarkistaa.\nheinä 20, 2020, 11.45\nAihe: Shorinji-ryu Renshinkan Karatedo\nShorinji-ryu Renshinkan Karatedo\nEi minun mielestäni poiketa aiheesta. Eikös nuo Chibana sensein jutut liity Shorin ryuhun? Ja sitä kautta hiukan Renshinkaniin? Noissa katahommissa meinaan. Nakazatokin mainittu moneen kertaan. Chibana liittyy kyllä Shorin-ryuhyn (Kobayashi), mutta ei Shorin-ryuhyn (Sukunaihayashi). Hän edusti siis...\nheinä 11, 2020, 00.45\nOli juu. Pitäisi kaivella vähän arkistoja, että muistaisi koko tarinan. En edes muista, kuka pyynnön uuden opettajan lähettämisestä Ikubo-senseille lähetti. Oliko se Isaksson vai se japanilainen opettaja.\nPotkussa on kyllä tuolloin vaikuttaneita. Ehkä muistavat paremmin.\nheinä 10, 2020, 22.41\nMeinaan vaan, että vaikka henkilö on nykyään "Persona on grata" joillekkin, niin tuskinpa sen kummemmin Renshinkan kuin Seibukankaan olisi tällä hetkellä yhtä laajalle levinneitä Suomessa kuin nykyään.\nheinä 10, 2020, 22.20\nHannu on tehnyt hyvää ja arvokasta työtä Renshinkan Suomen eteen levuttämällä tyyliä ja hakemalla aktiivisesti oppia Japanista ja kaikki kunnia hänelle siitä. Tyylinsä eteenpäin vieminen on aina arvostettava asia. Hannun ja siten siten Suomen Renshinkanin lähtöopinnot lienevät opintoketjusta Isamu T...\nheinä 10, 2020, 18.45\nJossain kohtaa putosin kärryiltä mistä tässä oikein keskustellaan. Onko Renshinkan samanlaista kuin Isamu Tamotsun aikana, vai muuttuiko Iwao Tamotsun aikana? Pitäisin aika outona jos ei ole muuttunut. Siinä missä tyylin perustaja aloitti harjoittelunsa varsin kypsällä iällä, pääsi seuraajansa elämä...\nheinä 10, 2020, 11.13\nPanuJKL kirjoitti: ↑\nheinä 10, 2020, 11.05\nTimo, mikä siis oli mielestäsi turha lisäys? Tuo sovellus, vaiko staattisuus? Ja kyllä, sillä nimellä siitä meillä puhutaan.\nRenshinkanin Wanshu alun "tuplahaito". Se on Tamotsun oma lisäys.\nheinä 7, 2020, 22.18\nAihe: Kananpääkäsi-isku ja muut "erilaiset" lyönnit\nKananpääkäsi-isku ja muut "erilaiset" lyönnit\nOliko tuossa kysymys, vai vain pelkkä toteamus?\nheinä 7, 2020, 16.59\nSen kummemmin Nakadaipponken kuin Boshikenkään ei ole Seibukanin standardoituja tekniikoita. Nakadaipponken on ollut mun työkaluvalikoimassa Shotokan vuosilta, kun ihastuin Chinte kataan, jossa sitä tehdään niin videolla näkyvänä laajakaarisena tällinä kuin tsukinakin. Boshikeniä voidaan käyttää peu...


Unisport WebTV: Miten Nike Hypervenom Phantom sekä Phinish eroavat toisistaan?\nSaamme melko usein kysymyksiä siitä, miten jotkut kenkämallit eroavat toisistaan. Olemme aina valmiita auttamaan sekä pidämme näin huolen että löydät juuri sinulle oikeat kengät. Lähiaikoina olemme saaneet paljon kysymyksiä koskien yhtä tämän kesä suurimmista kenkäjulkaisuista, mikä on tietenkin Hypervenom II.\nSaadaksesi selvyyden miten kengät eroavat toisistaan, Jacob on tuonut meille WebTV -jakson, missä hän kertoo miten Hypervenom Phantom II eroaa Hypervenom Phinish -mallista.\nEnsisilmäyksella näyttää siltä, että kengissä on vain yksi huomattava ero. Jos luulet että Phinish -mallista on vain Dynamic Fit Collar leikattu pois, olet väärässä. Jos näin olisi, miksi olisimme tehneet kokonaisen jakson kenkien eroista?\nOlet sitten Phinish tai Phantom, Hypervenom-malliston kaikki kengät löydät täältä.\nAiempien Tech Talk -jaksojen tavoin, pääsemme jälleen kerran kuulemaan Jay Miken ällistyttävää kenkätietämystä, ja tällä kertaa hän jakaa kokemuksena kanssamme Phinish sekä Phantom -kengistä. Jos et siis ole varma miten kengät eroavat toisistaan, katso video yläpuolelta ja opi tuntemaan mallit astetta paremmin.


Helsingin vihreiden valtuutettu Fatim Diarra solvasi törkeästi maaseudun asukkaita: "Ainoa syy muuttaa sinne on insesti..."\n4.11.2017 6.11.2017 Petri Perta 60 Comments Fatim Diarra, Maaseudun Tulevaisuus, maaseutu, Touko Aalto, vihreät\nEnsimmäisen kauden kaupunginvaltuutettu Fatim Diarra (vihr) on omalla facebook-seinällään solvannut törkeästi maaseudulla asuvia suomalaisia. Diarran perjantai-iltainen päivitys kuului seuraavasti:\nDiarra yritti kuitata päivityksensä muunmuassa ”huonolla huumorilla” vastatessaan keskustan Lappilaisen kansanedustajan Mikko Kärnän piikittelyyn aiheesta. Kärnä kuittasi jakamansa kuvankaappauksessa näkyvän päivityksen toteamalla ”Siinäpä sitä sydämen sivistystä vihreiden tyyliin. Valtuutetulta meni kyllä pahasti penkin alle. Mitä sanoo Touko Aalto?”.\nMaaseudun tulevaisuudelle antamassaan lausunnossa Diarra pahoittelee päivityksensä sisältöä ja kertoo, ettei sitä oltu laitettu hänen poliitikkosivulleen, vaan henkilökohtaiselle sivulleen.\n-”Kuvakaappauksessa on nostettu yksi kommenteista joita oli monia, ja kyseinen kommentti on ilkeä ja julma. Sen myönnän ja olen siitä tietenkin pahoillani.”\nPahoittelujen lisäksi Diarra yrittää niputtaa ”mustan huumorinsa” ”Lappilaisten sukujuuriensa” piikkiin.\n← “@realDonaldTrump does not exist” – Trumpin twitter-tili poistettiin torstai-iltana\nKatalonian presidentistä annettu Eurooppalainen pidätysmääräys →\n60 thoughts on “Helsingin vihreiden valtuutettu Fatim Diarra solvasi törkeästi maaseudun asukkaita: ”Ainoa syy muuttaa sinne on insesti…””\nFatim Diarrelle! Sinähän sen tiedät, että vaimo huutaa, kun kuulut siihen kulttuuriin, jossa vaimo aina huutaa tai alistuu ja huutaa!\n4.11.2017 at 10:39\nSen oikee nimi on Fatim Diarrhea.\n4.11.2017 at 14:56\n4.11.2017 at 09:17\nKyllästyin aikoinaan Vuosaaressa asuessani näihin aina valittaviin mutuihin ja sen takia muutin maalle, täällä ei ole mutikan mutikkaa. Luonto puhdas ja ilma raikas ja metsätiellä ei tule kuin kantasuomalaisia vastaan. Suosittelen kaikille. PS: Täällä ei ole insestiä eikä naistenhakkaajia.\nKuulostaa niin hyvältä. Toivottavasti Laura voittaa, että saadaan koko maasta taas puhdas, kuten sen tuleekin olla.\n6.11.2017 at 06:50\nLaura vie maan puhdistamisen loppuun, jonka Soini ja co. jo aloittivat. Natseista meinaan….\n4.11.2017 at 17:38\nItse muutin pikku kylälle, kun kyllästyin kaupungille ominaiseen ahtauteen, meluun, likaisuuteen, rikollisuuteen, ihmisten keskinäiseen töykeyteen. Olen elämäni aikana asunut useissa kaupungeissa sekä Suomessa että ulkomailla. Vastenmielisimmät vuoteni vietin Helsingissä, jonka ilmapiiriä leimasivat ne sadat tuhannet maalta muuttaneet ja maalaisuudestaan alemmuudentunnetta kärsineet mukamas stadilaiset, jotka häpesivät juuriaan. Siksi juuri Helsinki oli – ja taitaa olla sitä näköjään edelleenkin – kappale moukkamaisina juntti-Suomea. Jos pellolaisiakin sukujuuria omaava viherpoliitikko ajattelee edes hitusen kirjoittamansa suuntaisesti, en pellolaistaustaisena voi olla hänestä ylpeä – päinvastoin.\nNyt nautin luonnosta, puhtaudesta ja varsinkin levollisista öistä omakotitalossa, kun seinä takana ei yö toisensa jälkeen öykkäröi viinihuuruiset, muiden oikeuksista piittaamattomat maailmanparantajat tai muut kaupunkielämän yksinäisyydessä turhautuneet ja masentuneet häiriköt.\nOlen itsekin taustaltani pellolainen ja olen ylpeä juuristani sekä tornionlaaksolaisuudestani. Vaimon hakkaamisesta – insestistä puhumattakaan – ei minulla pitkähkön elämäni varrelta ole havaintoja.\nTulikohan Fatima Diarralla tuo meitä maalaisia halventava rimanalitus kirjoitettua pikku darrassa?\nTerv. Maailmaa aika paljon nähnyt ja kiertänyt\n4.11.2017 at 09:29\nviedään ämä metsään ja NIPPAREILLA puuhun kiinni sehän on tottunut huutmamaan ja alistumaan uskontonsa puolesta helvetin rättipää MUSTAKAAPU\n4.11.2017 at 13:33\nPitäiskö sun harkita jotain hoitoa kun näyttää olevan pahoja vihanhallinta ongelmia?\nTallaan sut paskaksi\n8.11.2017 at 06:25\nTyperä paskantärkeä ämmä se on. Tuollaiset paskapäät pilaavat Suomen.\n4.11.2017 at 09:33\nMitä hemmettiä tämmöne tekee missää virassa ja kannattas Fatima käydä kokeilemassa maaseutua ennenku siitä mitään puhuu. Sinäpä siitä huutamisesta tiedät kun kotimaa mies hakkaa sinua 😀\n4.11.2017 at 15:49\nHahhah, aivan. 😀\nHelsinki mamuile, maaseutu suomalaisille.\n4.11.2017 at 09:45\nMaallehan se on muutettava, jos ei erityisesti nauti rikkaasta Rinkeby-meiningistä, jota Helsinki tarjoilee koko ajan enemmän kaikille halukkaille ja muillekin. Ei siihen sen kummempia insestejä tai vamonhakkaamisia tarvita; eiköhän nuo rikkaammat kulttuurit hoida rikkaammin nuokin molemmat asiat, vai tuleeko kenellekään suomalaiselle ihmiselle mieleen yhdistää maasaeutu, insesti ja pahoinpitelyt? Ja Rinkeby-meininki ei tässä yhteydessä tarkoittanut YLEn hehkuttamaa, Nobel-palkittuja tutkijoita ja yhteiskunnan kermaa sekä muuta elittiä tuottavaa, maailman kehittyneintä kouluasysteemiä.\n4.11.2017 at 09:49\nTyypillinen röyhkeä kehitysmaalainen,tulee tänne arvostelemaan muiden kotimaata.Painuisi vaan pois meidän maasta valittamasta sinne omaan kehitysmaahansa.\n4.11.2017 at 15:51\nKyllä se pian lähteekin ja lähtee myös jokunen muu..\n4.11.2017 at 22:45\nSaahan täältä lähteä pois jos on noin vaikea olla\n5.11.2017 at 07:35\nJoka on saanut ohituskaistalla kaiken ilmaiseksi, koulutuksen ym. Paskoo omaan pesään ja nyt pyytelee anteeksi. Myöhäistä kun paska on tullut ulos saastaisesta suusta. Häpeäisi saatana.\n8.11.2017 at 06:27\nAinoa syy kuulua vihreisiin on huoraaminen.\n8.11.2017 at 06:29\n4.11.2017 at 10:13\nKuvastaa hyvin vihreitä nykyisin, kuinka kauas ovat kadonneet luonnollisesta ympäristöstä.\nihanaa sateenkaari unelmaa kaupungeissa - maalaisjärkeä maaseudulla? Kumpi elämäntapa on terveempi?\n4.11.2017 at 10:27\nMitkä ”lappilaiset” sukujuuret? Hah. Miten ylipäätään voi kuvitella olevansa jonkin sortin ”vihreä” asuessaan jossain mutakuono lähiössä? Maalla asutaan sen takia että on luontoa missä kulkea, oma tupa ja omat tavat. Kannetaan puut ja lämmitetään ulkosauna, mutta mitäpä tuollainen pullamössö niistä ymmärtää kun ”vihreillä” pitää olla kaikki palvelut käden ulottuvilla. Ja meillä täällä maalla on hyvinkin tervehenkistä tämä perhe-elämä toista kuin kaupunkien ”slummeissa” missä nussitaan kaikkea liikkuvaa välittämättä iästä tai sukupuolesta.\n4.11.2017 at 10:30\nMiten tämän Fatiman törkypuheet saa linkitettyä vihapuhepoliisin tietoon? Vai onko tämä sitä parempaa vihapuhetta.\nUusin vihapuhepoliisi on vihreä poliitikko, joten ei siltä suunnalta mitään tuomiota tule muille kuin kantasuomalaisille, jotka alkavat kohta saada tarpeekseen näistä ”pakolaisista.” Kaikesta näkee, että kiittämättömyys on maailman palkka.\n4.11.2017 at 15:52\nSitä päivää odotan innolla kun suomalainen veri kiehahtaa.\n4.11.2017 at 18:10\nOlisi kyllä ehdottomasti perusteltua tehdä kantelu vihapuheesta. Mielestäni täyttää vihapuheen tunnusmerkit. Jälkeenpäin asian selittely ei muuta asiaa miksikään. Jos maassa olisi mitään oikeutta niin saisi ainakin huomautuksen ja menettäisi luottamustehtävät.\n8.11.2017 at 06:32\nVihapuhelässytys. Vitut. Täällä mitään vihapuhetta ole edes laissa määritelty. Tuollaiset voisi pistää viralta ja heittää helvettiin maasta. Mokoma paskantärkeä sekopää.\nVihreät on sairaiden perverssien puolue jota en koskaan äänestä\n4.11.2017 at 10:34\n..surullista lukea,kyllä se niin on,että kaikilla”kaukaa tänne tulleilla valitettavasti on tuhatvuotta,ennenkun he jotain ymmärtävät sivistyneestä maailmankatsomuksesta,sanoisin kaikille heille,jotka ovat eurooppaan tulleet,mistä syystä tahansa,heidän täytyy miljoonia kertoja,MIETTIÄ,MITÄ SANOVAT,,SANANVAPAUS,EI OLE HERJAUS-OIKEUS,,KETÄÄN KOHTAAN,EI HEITÄ,EIKÄ MEITÄ TÄÄLLÄ SYNTYNEITÄ KOHTAAN,kyllä varmaan tämäkin nainen katuu kokoikänsä ajattelemattomia sanojaan.Me suomalaiset emme vihaa ketään,mutta emme myöskään”silittele niitä,jotka törkeästi=HUOMIOTA HAKIESSAAN SYYLLISTYY JÄRJETTÖMIIN HERJAUKSIIN.”Sanoja varmaan ymmärtää,että meidän ihonväri EI OLE YLPEYS,SE ON IHMISELLINEN OMINAISUUS,JOLLE ME EMME VOI MITÄÄN.Tämä nainen,noin puhuessaan,HÄVITTÖMÄSTI HERJAA MYÖS OMAA ROTUAAN,EI KAIKKI IHMISET HÄNENKÄÄN RODUSTA VARMAAN HALUA PUHUA TÄMÄN NAISEN LAILLA,MUISTA.EN USKO..minäkin tunnen muita ihmisiä”kuin metsässä eläviä.joten puhun kokemuksesta,eikä huumoriksi verhottuna kukaan saa sielunrauhaa,järjettömistä sanoistaan…..\n4.11.2017 at 10:53\nNo, missä viipyy Touko Aallon tiukka irtisanoutuminen ja anteeksipyyntö rajattomasti ruskettuneen Fatty Diarrheansa möläytyksistä?\nJos joku muu jostakin toisesta puolueesta sanoisi että ainoa syy asua aavikolla on insesti, ja se että kukaan ei kuule hakattavan vaimon avunhuutoja sieltä, olisi meteli melkoinen ja suomen Stasi ovella.\n4.11.2017 at 18:47\nAavikolla vain shakaalit kuulevat rikastettavien huudot…\n4.11.2017 at 11:22\nMIettikääpäs ketkä tätä ovat äänestäneet valtaan? Heh, ehkä siitä saisi aikaan sitä ”mustaa huumoria”.\n4.11.2017 at 12:04\nSiis helvetti mitä RASISMIA! Tuo eukko mollaa suomalaisia ihmisiä, kantaväestöä!\n4.11.2017 at 12:45\nkommenttiosaston heikkolahjaisten öyhötys vetää monin verroin pahemmaksi, sikäli kun alkuperäinen ”uutinen” edes on totta.\n6.11.2017 at 09:19\nItsehän tuo on kommenttinsa kirjoittanut että miksi uutista epäilet? oletko itse niin heikkolahjainen kommunisti ettet ymmärrä?\nEi kiinnosta sun paskantärkeä kommenttisi\n8.11.2017 at 06:35\nÄlä tule tänne pätemään. Kaltaisesi paska on yhtälailla vastuussa suomalaisuuden alasajosta.\n4.11.2017 at 12:51\nTästäkö Koirat teki piisin: Matö Fakin Darra.\n4.11.2017 at 13:35\nkiikaritähtäintä tässä maaseudulla kiilottelen, että jos kaatu karhu\nniin kaatuu joku neekerihuorakin\n4.11.2017 at 15:59\nOu jea, nyt puhut asiaa. Itselläni ei valitettavasti ole kuin kirves ja moottorisaha.\n4.11.2017 at 13:58\nIlman kelaa ei tätäkään ongelmaa olisi..\n4.11.2017 at 15:10\nja paskat. mä asun maalla koska se on paras mahdollinen kasvuympäristö lapselle, se on parasta myös itselle. henkisesti ja fyysisesti. insesti,ja vaimonhakkaus tapahtuu lähinnä kerrostalo ja rivitalo helveteissä. elikkä slummeissa ja keskusta alueella. ja nyky päivänä se on ihan suoraan nähtävissä kun ottaa silmät pois perseestä ja katsoo ympärilleen. ja eo se ei tapahdu kantasuomalaisten puolelta. en sano etteikö meissäkin noita rikollisia asu. mut ei ainakaan maalla.\nV.tun rätti. Rättien takia me muutetti maallr koska ei kestänyt enää sitä huuto ja älämölö mikä on ainakin kilometri ennen ku edes näet sitä saatana rätti.\nMaalla on hyvää. Ei kuka tule ja huuta sulle korvaan eikä kiusa lapsia.\nmul oli valikoima muutetas maalle tai alan tappa näitä saatana rättejä.\n4.11.2017 at 16:39\nRättien tappaminen kuulostaa erittäin hyvältä.\n4.11.2017 at 15:54\nVoi v millaisia elukoita suomessa loisii.fatima on sellaista tulevaa metsä picin aperra…\nNiinpä niin, suomalainen sosiaaliturva on kyllä kelvannut, koulutuksineen päivineen… häpeä!!!\n4.11.2017 at 17:41\nEdelleenkin suomessa suurin osa ihmisistä asuu muualla kuin Helsingissä. Tälläsiä ” koko kansan asialla ” olevia edustajia meillä. Kyllä maaseudulla kuitenkin on turvallista asua ja ei todellakaan tylsää. Vihreillä ilmeisesti gallup kriisi koska tätä taas tuuttaa joka tuutista. Pannaan kaikki kaikkien kanssa ja maaseutu ei kannata. Hieno puolue.\n4.11.2017 at 21:25\nVihreät kannattajineen ovat lähinnä huono vitsi.\n4.11.2017 at 19:01\nMillä tollainen fatima on edes valittu kansanedustajaksi. On tainnut saada omakohtaisia kokemuksia insestistä ja naisten kiduttamisesta lähtömaassaan.\n4.11.2017 at 19:44\nTämän päivän ”vihreät” on niin kaukana vihreydestä kuin olla voi! Vihreätä maaseutua mollataan ja puheenjohtaja kehottaa olemaan tottelematta lakia! Häpeisivät!\n4.11.2017 at 20:12\nOliko tämä niinku hyväksyttävä selitys, ettei postannut tätä politiikko-sivulleen vain henkilokohtaiselle sivulle?\nEt se ois niinku ihan okei jos politiikkona käyttäytyy jollaikin tavalla ja sit henkilökohtaisesti laukaisee tollaisia ääliömäisiä mielipiteitä?\n5.11.2017 at 08:55\nFatima suapi omakohtaisia kokemuksia mualla,villisiat kuulemma tykkeevät sikkoo syömättä jättävästä biojätteestä.\n5.11.2017 at 11:26\nMitä eroa on Darra-Fatimalla ja syöttösialla? Sika haastelee viisaampia.\nMusta paskiainen, muuta takaisin savannille.\n5.11.2017 at 12:03\nkaupunkivihreät, erituisesti mamujen siisäsiittoiset jälkeläiset oovat pöljiä, iq pienempi kuin kengännumero\n5.11.2017 at 12:29\nToukon morsian tykkää seksistä kenen kanssa vaan missä vaan Kaikki onneksi ei ole samanlaisia Tämä vihreiden edustaja kertoo minkälaisia on vihreiden aatemaailma Toivottavasti Huhtasaaresta tulee presitentti ja saatais tällaiset vihapuheet suomalaisia kohtaan loppumaan Tulis ilmaisuvapaus suomalaisillekin eikä vaan mamuille\n5.11.2017 at 16:09\nMutiainen vittuilee -vielä toistaiseksi.\n5.11.2017 at 17:25\nToivottavasti tämä diarrhea pääsee itse mahdollisimman pian pysyvästi maalle – meinaan hautausmaalle.\n6.11.2017 at 09:24\nvarsinkin somaleilla insesti on aika korkealla kun katsoo miten epämuodostuneen näköisiä ne yleensäkin ovat ja tyhmiä kuin saapas. afrikassa äo n.70 ja aika paljon allekkin https://iq-research.info/en/page/average-iq-by-country\n7.11.2017 at 11:22\nFatim Diarrhea varmaan myös vapauttaisi maalaiset veroista. Turhaan sitä veroja maksaa, kun ei saa palveluitakaan.\n8.11.2017 at 18:51\nSaahan nyt SUOMALAISTA mutakuono mollata, heillä kun on noita oikeuksia jne. Aina kuitenki kelpaa kaikki apu ym. mutta tuossa se todellinen luonto näkyy. Heti on suvakit tästäkin huutanu miten on noussu turhasta häly, ja luultavasti kantaväestö taas kerran välillisesti vähintään syyllinen tähänkin lausumaan.


Mobiilipeli kerää tietoa Alzheimer-tutkijoille – Socom\nSea Hero Quest -peli kokoaa informaatiota ihmisten suuntavaistosta dementiatutkimuksen käyttöön. Puolitoista vuotta vanhan pelin perusteella pohjoismaalaisten suunnistuskykyjä sanotaan parhaiksi.\nMaailman terveysjärjestön WHO:n arvioiden mukaan dementiasta kärsi vuonna 2015 47,5 miljoonaa ihmistä ja määrä kasvaa nopeasti eliniän odotteen noustessa ja yhteiskuntien ikääntyessä. Muistin heikkeneminen on melko tavallinen ikääntymisen osa mutta täydellinen suuntavaiston menetys ei.\nPelissä pelaaja yrittää auttaa vanhaa merenkävijää ja tutkimusmatkailijaa löytämään kadonneen päiväkirjansa sivut. Peli on pyritty suunnittelemaan mahdollisimman viihdyttäväksi mutta taustalla on vakava tarkoitus.\nIlmaiseksi ladattavan mobiilipelin tekijät korostavat, että Sea Hero Questia ei ole suunniteltu paljastamaan Alzheimerin tautia. Pikemminkin pelin avulla kerätyllä informaatiolla voidaan kartoittaa ihmisten suunnistuskyvyn keskimääräistä kehitystä, jolloin poikkeamat olisi helpompi havaita.\nPeli tarjoaa tutkimuskäyttöön ennennäkemättömän laajaa. Sitä on maailmanlaajuisesti pelattu yli 3 miljoonaa kertaa, mikä tutkijoiden mukaan vastaa 12 000 vuoden verran vastaavia laboratoriokokeita.\nLisätietoja täältä. Mobiilipelin voi ladata App Storesta tai Google Playsta.\nTekijä Socom Superuser| 2017-12-07T16:39:31+02:00\tjoulukuu 7, 2017|Vanhusverkoston uutiskirje|Kommentit pois päältä artikkelissa Mobiilipeli kerää tietoa Alzheimer-tutkijoille


Järjestyksenvalvojien ja vartijoiden voimankäyttö - Sivu 84 - Potku.net\nViesti airakti » syys 26, 2013, 11.34\nOn ne ajat muuttuneet, Neukkuaikana Virolaisilla oli terve herranpelko portsareihinkin, silloin kun käskytti niitä ulos, niin ne lähti vaikka pituus järjestyksessä mukisematta ja pyyteli vielä anteeksi\nViesti L.K. » syys 26, 2013, 20.56\nKyllä tota mun mielestä on vieläkin ajoitain havainnut (tai siis havaitsi kun vielä itse ovella notkui, nythän on jo useapmi vuosi ollut taukoa). Siltkin, yhtälailla olivat myös sitten keskivertoa hanakampia myös heittäytymään todella hankaliksikin. Ehkä itärajan tuolla puolen olivat tottuneet siihen, että turpaan tulee helposti ja sen kautta sitten sitä myös oltiin hanakampia puolustamaan itseään jos tilanne sitä vaati.\nViesti sihteerilintu » loka 1, 2013, 13.01\nTuli mieleen kysymys, että moniko kokee kantavansa voimankäyttövälineitä työtehtävissään ikään kuin turhaan? Eli kohde/asiakkaat ovat sellaisia, että voimakäyttövälineitä ei todennäköisesti tule tarvitsemaan (ennalta varautuen voisin kyllä kantaa niitä vapaa-ajallani, jos jossakin kantaisin).\nItselläni on työtehtävissä kaasu vyöllä, mutta todellista tarvetta sen käyttöön ei ole, sen lisäksi, että olosuhteet ovat sellaiset, että kynnys sen käyttöön olisi kuitenkin erittäin suuri. Samaa hommaa olen tehnyt ilman kaasua muutaman vuoden ja nyt kaasua kantaen pari vuotta, eikä koskaan ole ollut tilannetta, että pitäisi ottaa esille. Jotenkin tuntuu, että kaasun saa käyttöönsä turhan kepposin perustein, mutta esim. tkp:tä ei sitten millään (no, en nyt sitään tarvitsisi - töissä ).\nViesti YJT » loka 1, 2013, 16.37\nSikäli tulee kannettua "turhaan", että harvoin niitä tulee käytettyä. Samalla tavalla kuin tulee turvavyötä käytettyä useimmiten "turhaan".\nVaikka poliisin hommissa tulee kannettua enemmän vk-välineitä ainakin painossa mitattuna kuin kaksi keskimääräistä vartijaa yhteensä, niin en silti koe että kantaisin niitä turhaan. Tokihan niistä voisi jättää osan pois, jos kokisi että ovat turhaa painoa.\nViesti taikuri » loka 1, 2013, 16.50\nYJT kirjoitti: Sikäli tulee kannettua "turhaan", että harvoin niitä tulee käytettyä. Samalla tavalla kuin tulee turvavyötä käytettyä useimmiten "turhaan".\nEn epäile hetkeäkään, että asia olisi tämän asian suhteen mitenkään muuten kuin kertomallasi tavalla.\nMinkä verran olet vuosien varressa karttuneen (käsketyn) varustuksen lisääntymisen kokenut lisänneen potentiaalisen asiakkaan provosoitumista?\nIhan sillä ajattelin, että käsitykseni mukaan näkyvillä olevat vk-välineet lisäävät joillakin ihmisillä provosoitumisherkkyyttä (kohdehakuisine katseineen ). Mutta... vähän sama kuin autossa turvavyö. Eli ymmärrän kyllä.\nViesti Presenter » loka 1, 2013, 17.53\nSe, että joku voi provosoitua, on ehkä turhin syy jättää välineitä pois, mikäli niille itse kokee tarvetta. Kuka tahansa voi provosoitua mistä tahansa ja en oikein jaksa uskoa, että joku jättäisi painit painimatta koska poliisilla ei nyt ollutkaan etälamautinta vyöllään. Jos joku asiakas niistä kuittailee, niin antaa kuittailla.\nToisaalta JV-hommissa sitä valikoimaa ei ihan niin paljoa olekaan ja kaasu ei paljoa paina. Senkin voi usein laittaa vaikka taskuun piiloon, jos se provosoiminen sitten pelottaa.\nViesti L.K. » loka 2, 2013, 00.50\nItse en ainakaan koskaan urallani yksityisellä tai valtion puolella muista että joku olisi oikeasti provosoitunut vk-välineistä. Jonkin sortin mielenkiintoa ja kyselyä, joskus jotain pientä negatiivissävytteistä kommenttia on voinut kuulua, mutta hyvin harvoin. En myöskään kollegoilta ja/tai tutuilta muista tälläisistä kuulleeni kuin muutamia kertoja. Usein näitäkin provosoitumisia on edeltänyt joku muu tilanne tai tekijä.\nSuht jokainen "alan mies/nainen" tietänee että kontrollialan työntekijöillä on vk-välineitä. JOs taas joku "tavis" niistä provosoituu niin kyse lienee hyvin harvinaisista tapauksista ja tälläisiä kavereita voi yhtälailla provsoida niin moni muukin asia.\nViesti sihteerilintu » loka 2, 2013, 06.56\nEn nyt samaistaisi turvavyön käyttöpakkoa tai poliisin oikeutta (pakkoa?) voimankäyttövälineiden kantoon, vartijan oikeuksiin (mutta ei pakkoon) kantaa voimankäyttövälineitä.\nTurvaväiden käyttöpakosta ei tarvitse kiistellä, kun ajattelee ei-käytön mahdollisia seurauksia tai tilastoja ylipäätänsä. Poliisi taas on valtion virallinen väkivaltakoneiston (tai nätimmin, pakkokeinokoneiston) edustaja, jolla huomattavasti laajemmat oikeudet ja velvollisuudet, kuin vartijalla. Eikä tässä nykyisessä maailmassa, poliisi mielestäni koskaan kanna "turhaan" voimankäyttövälineitä. Hobbesin eräs kuuluisa fraasi olikin "sopimukset ilman miekkaa ovat pelkkiä sanoja".\nVartijan kohdalla asiat taas ovat vähän niin ja näin. Vartijalla toki on oikeus kantaa voimankäyttövälineitä, mutta ei pakkoa, eikä se monissa tapauksissa suinkaan ole työtehtävissä edes välttämätöntä. On kohteita, joissa niitä oikeasti tarvitaan (ainakin pelotteeksi) ja sitten taas niitä, joissa ei tarvita. Mutta löytyy myös niitä kohteita, joihon vartija - kohde-esimiestä myöten, toivoisi voimankäyttövälineitä kaiken varalle, mutta talon johto ei siihen suostu. Sitten on myös niitä kohteita, joissa voi lähes itse päättää, että haluaako välineitä vai ei. Joku voi sanoa, että ainahan voi sattua. Niin voi. Mutta yhtä hyvin tuolla "kadulla", jossa kukaan ei ole auttamassa. Sitä vastoin työkohteen etu on se, että siviiliapua on saatavilla melko helposti. Omassa työtehtävässäni koen, että kannan välineitä (kaasua) turhaan, ellei hyödyksi sitten lasketa kaasun mahdollista pelotevaikutusta. Mutta käytännössä kaasun käyttö aiheuttaisi enemmän ongelmia, kuin ratkaisisi niitä, pois lukien hätävarjelutilanteet, jolloin "kaikki käy" muutenkin...\nViesti taikuri » loka 2, 2013, 07.03\nLaitan tämän tänne, koska mielestäni joskus tarjoilijakin on järjestystä ylläpitävä henkilö.\n"Ravintolan asiakasta kohdeltiin kovakouraisesti – 63 000 euron korvaukset\nHelsingin käräjäoikeus on määrännyt ravintolan ja sen tarjoilijan maksamaan kaltoin kohdellulle 48-vuotiaalle naiselle yhteensä 63000 euron korvaukset murtuneesta kädestä. Koska pahoinpitely sattui jo vuonna 2006, niin korkoineen summa nousee runsaaseen sataantuhanteen euroon."\nViesti Kyynikko » loka 2, 2013, 07.15\n" Tarjoilija sanoi naisen käsivamman syntyneen, kun hän oli poistamassa vastahakoista ja humalaista naista ravintolasta valomerkin jälkeen.\nNainen puolestaan kertoi tarjoilijan vääntäneen häntä kädestä vessamatkalla hieman ennen valomerkkiä. Asiakkaan mukaan tarjoilija oli hermostunut, kun hän oli huomauttanut tämän virheestä. Kyse oli siitä, että järjestysmiehenäkin toimiva tarjoilija oli sallinut aiemmin ravintolassa pahoinpitelyyn syyllistyneen ja samana iltanakin räyhänneen miehen olla baarissa.\nNaisella oli pitkä kokemus ravintola-alan töistä. Hän oli myös Las Vegasin kanta-asiakkaita. Hänen itsensä mukaan käyntejä oli noin kaksi viikossa. Tarjoilija muisti, että niitä oli 3-5 viikossa.\nOikeus uskoi naista. Saman oli tehnyt Helsingin hovioikeuskin.\nNaisen seurassa oli ollut ystävätär kertoi, etteivät hänen muistikuvansa olleet selkeät. Naiskaksikko oli nauttinut kumpikin yhteensä 6-7 tuoppia päärynäsiideriä ja keskiolutta."\nViesti T-T » loka 2, 2013, 07.19\ntaikuri kirjoitti: Laitan tämän tänne, koska mielestäni joskus tarjoilijakin on järjestystä ylläpitävä henkilö.\n"ja arvomme voittajan..."\nbikineitä käytettäessä näkyvän lonkan arven korvaus 500 euroa.\nEi uskois, että näitä hoidetaan ihan vakavalla naamalla.\nViesti nomad » loka 2, 2013, 07.25\nHei mut mä sain pysyvästä haitasta ja pysyvästä hermosärystä kuitenkin 4 tonnia. Tai siis saisin jos se jäte joskus jotain maksaisi. Ja samassa paikassa käsiteltiin. Toi vamman kuvaus ja seuraukset on myöskin akuankasta.\nViesti taikuri » loka 2, 2013, 07.26\nnomad kirjoitti: Hei mut mä sain pysyvästä haitasta ja pysyvästä hermosärystä kuitenkin 4 tonnia. Tai siis saisin jos se jäte joskus jotain maksaisi. Ja samassa paikassa käsiteltiin.\nTuota... Eikös niitä oikeuden määräämiä korvauksia voi hakea valtiokonttorilta?\nViesti nomad » loka 2, 2013, 07.30\nVoi toki, yleensä jos on kyse törkeästä tekomuodosta tai muuten "isommista" jutuista- pätkän pureminen sormesta ei oikeuden mukaan ole törkeä tekomuoto koska nivel ei hävinnyt. Mun hakemus on ollut sisällä nyt 3,5 vuotta ja vissiin edelleen pinkan pohjalla. Soittelin viime vuonna ja sanoivat käsittelevänsä kykyjensä mukaan- jotenkin mä uskon ton ihan täysin.\nViesti Kyynikko » loka 2, 2013, 08.09\nsihteerilintu kirjoitti: Omassa työtehtävässäni koen, että kannan välineitä (kaasua) turhaan, ellei hyödyksi sitten lasketa kaasun mahdollista pelotevaikutusta. Mutta käytännössä kaasun käyttö aiheuttaisi enemmän ongelmia, kuin ratkaisisi niitä, pois lukien hätävarjelutilanteet, jolloin "kaikki käy" muutenkin...\nSun kannattaa ehkä käydä läpi näitä asioita esimiehen kanssa ja pyytää jotain voimankäyttökoulutusta.\nja tosiaan jättää se kaasu kotiin.


Khios - Mytilene Lautta - Varaa matkasi Khios - Mytilene väliselle matkalle\nKoti / Eurooppa / Lesvos / Mytilene / Lautta satamasta Khios satamaan Mytilene\nKhios - Mytilene on yksi suosituimmista reiteistämme - ylitykset myydään usein loppuun kiireisillä jaksoillamme.\nKhios - Mytilene lauttaoperaattorit\nEgean saaret ja Lesvos yhdistyvät reitillä Khios Mytilene. Tällä hetkellä väliä liikennöi vain yksi lauttayhtiö: Hellenic Seaways. Reittiä kuljetaan jopa 4 kertaa viikko ja matka-aika on nopeimmillaan 2 tuntia 45 minuuttia.\nKhios Mytilene matka-ajat ja lähtöjen määrä saattavat vaihdella sesongin mukaan, joten ajantasaisinta tietoa saadaksesi suosittelemme tekemään hintahaun.


Nokia 6260 käyttökokemukset | Matkapuhelinfoorumi - Suosituin matkapuhelinpalsta\nKeskustelu osiossa 'Nokia ja Microsoft', aloittaja amdnow, 5/10/04.\nTähän voi kirjoitella käyttökokemuksensa 6260 luurista.\nOsittain kopiona aiemmasta threadistä:\nSaunalahden mms ja wap lähti tulille tilaamalla 6600:n asetukset.\n"Olotilaa" ja Chattia testattu Yamigo.comin kautta. Aika kankealta vaikutti, mutta kaveri oli MSN Messengerillä juttusilla, joten toimii.\nToi näytön alapuolinen 'näppis' on perseestä! 'Ohjainlevy' on liian pieni ja tyhjennä (C) -nappiin tulee vahinkolaakeja koko ajan. Tarvii harjoitella lisää.\nPC Suite ja BT-dongle toimi heittämällä, yhteystiedot kopioitui LookOutista kiltisti. Kalenteria jne en kokeillut. Ohjelmien asennus onnistuu (Finder ja SMS Assistant toimii, Agile Messenger ei)\nSähköpostia en ole saanut vielä toimimaan.\nRe: Käyttökokemukset Nokia 6260\nVeri kuut! Toivottavasti pääsen kirjoittelmaan tänne pian : ))\nKäyttökokemukset Nokia 6260\nHyvin on puhelin toiminut, sen verran mitä eilisestä on kerinnyt kokeilemaan. Suite toimii tosiaan heittämällä ainakin D-Linkin BT Donglen kanssa. Näpsäkältä vaikuttaa kunhan vain nyt kunnolla pääsisi kokeilemaan puhelimen toimivuutta.\nParin päivän kuluttua kuullaan varmaan ensimmäiset kommentit akkujen kestosta. Onko näyttö hyvä kirkkaassa päivänvalossa? (sitähän ei ole viime päivinä juuri ollut )\nOnko kenelläkään jo kokemusta niistä muistikortilla olevista try&buy sovelluksista? Siellä (muistaakseni jostain linkistä seurasin kuvia valikoista) taitaa olla Mobilefax ja Pdf+ kokeiluversioina? Lähinnä kiinnostaa, onko tietyn ajan vai käyttökertoja voimassa.\nNelisen tuntia olen nyt tuota luuria päässyt käyttämään, ja loistavaltahan tuo tuntuu. Kyllä kannatti odottaa. Vähän isoltahan se aluksi tuntui (6100 jälkeen), mutta ei se loppujen lopuksi haittaa mitään.\nKaikki asetukset sähköpostia myöten osui heti kohdalleen, eikä tarvinnut tunteja taistella niinkuin yleensä.\nMun mielestä toi näppäin asettelu on ihan toimiva kunhan siihen pääsee sisään. Noi valikko näppäimet on hiukan pienet, varsinkin sivuille painaminen aiheuttaa minun nakkisormille välillä vaikeuksia. Numero näppäimet puolestaan ovat riittävän suuret, joten pitkienkin tekstien kirjoittaminen onnistuu melko mukavasti.\nKameran taso riittää ainakin minulle mainiosti.\nKaikin puolin hyvä luuri!\nOnko kukaan saanut mustaa luuria käsiinsä?\nLähinnä kiinnostaa, onko tietyn ajan vai käyttökertoja voimassa.\nLuin juuri esitteestä, että kolme kokeilukertaa ja sitten tarttet koodin.\nSitten niille, jotka jo omistavat laitteen (itse ehdin käpistellä tänään yhtä hopeaista mietoon hintaa 450, joten jäipä hyllylle):\n- kuinka herkkä yläosan nivel on heilumaan / löystymään? Sehän on kiinni alaosaan kapealta matkalta. Käpistelin myös 7200 mallia, ja siinä ainakin oli liitokset sen verran löysällä, että kannen ja pohjan sai taitettua aikas tavalla vinoon ihan pienellä voimalla.\nOotko varma että on ihan vastaava mallin kun oikea puhelin(7200). Mulla on ainaki sellanen käsitys että esim. nää gigantin malli puhelimet on pelkät kuoret eikä sellaset ku oikee känny on. Tiedä sitten, ainakin niillä Xpress kuorilla on tapana löystyä, mutta onneks niitä ei tossa 6260ssa enää ole!\nOmat pikaiset kokemukseni 6260sta. On läppäluuriksi mielestäni erittäin iso.Numeronäppäimet hiukan heiluvat ja antavat sellaisen lelumaisen fiiliksen(kuten Siemens C55 mallissa). Näyttö kääntyy jämäkästi ja lukkiutuu myöskin. Piti oikein aluksi keskittyä,kun näyttöosan valikkonappeja haki eri toimintojen vuoksi.Tottuu nopeasti.Kameralla otetut kuvat oli prikulleen 6600 tasoa näytöllä.Alkuasetusten laimeahko värisävy häiritsi myös,joten muutettava mieltymystensä mukaisesti.Soittoääninä uusia R'n B ja joukko muuta.Soittoääninä tiluliluja ,midejä ja amriä.Valikot ovat yllätävän nopeita.Leveä käteen,mutta onneksi ohut muuten.Virtanäppäin pirun syvällä ja pitää tsempata,että saa virrat päälle.\nTammiston Jättipörssiin jäi vielä ainakin yksi esittelykone,sekä hyllylle myös yksi 6260.\nJoo, aika isolta ja leveältä vaikutti pelkän käpistelyn perusteella. Odotin jotain samsung -tyylistä.\nOnko kukaan kokeillut mp3:sten kuuntelemista kuulokkeilla?\nKuuluuko molemmista napeista?\nIso känny, iso näyttö, parempi käteensopivuus!\nOnko kukaan kokeillut mp3:sten kuuntelemista kuulokkeilla? Kuuluuko molemmista napeista?\ntelco manager, 5/10/04\nKyllä se voi kuulua molemmista vaikka mono olisikin.\nLaitteessa on jäänyt joitain käytettävyys juttuja vähän puolitiehen.\nLaite on mitä ilmeisemmin tarkoitettu käytettäväksi ns. surffilauta asennossa, mutta puheluun vastaaminen ei ole tehty mitenkään itsestään selväksi, eikä myöskään puhelun lopettaminen.\nAutomaattinen kameratilaan meneminen voi ärsyttää joissain tilanteissa kun näyttöä vääntelee.\nLaitteen käyttöön saattaa sopia hyvin ne ohjain tikku numero/kirjoitus sovellukset.\nohjain voi olla joillekkin alussa vähän outo.\nnumeronäinten sijoitus on hyvä, käytettävyyttä lisäisi jos joissain valikoissa voisi liikky numeronäppimillä.\n7610:ssä on myös tuo mono-soitin ja eipä onnistu mp3:sten kuunteleminen normaali hds-3 kuulokkeilla.\nNo ei kai stereokuulokkeet toimikaan oikein monosoittimella?\nOdotin jotain samsung -tyylistä.\nNiissä lukee ihan reilusti päällä Samsung Positiivista ainostaan ettei kaikki näytä/tunnu samalta.