Euroopan unionin L 348/2009\nEuropolin hallintoneuvoston päätös, annettu 4 päivänä kesäkuuta 2009, Europolia koskevan neuvoston päätöksen 10 artiklan 4 kohdan perusteella suoritettavan tietojenkäsittelyn ehdoista\nEuropolin hallintoneuvoston päätös, annettu 4 päivänä kesäkuuta 2009, Europolin johtajan ja apulaisjohtajien valintaa, toimikauden jatkamista ja erottamista koskevista säännöistä\nV Euroopan unionista tehdyn sopimuksen, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja Euratomin perustamissopimuksen soveltamiseksi 1. joulukuuta 2009 alkaen annetut säädökset\nSÄÄDÖKSET, JOTKA ON JULKAISTAVA\nNeuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 1295/2009, annettu 22 päivänä joulukuuta 2009, Euroopan unionin virkamiesten ja muun henkilöstöneläkejärjestelmän maksuosuuden mukauttamisesta 1 päivästä heinäkuuta 2009\nNeuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 1296/2009, annettu 23 päivänä joulukuuta 2009, Euroopan unionin virkamiesten ja muun henkilöstön palkkojen ja eläkkeiden sekä näihin palkkoihin ja eläkkeisiin liittyvien korjauskertoimien mukauttamisesta 1 päivästä heinäkuuta 2009\nNeuvoston päätös 2009/1012/YUTP, tehty 22 päivänä joulukuuta 2009, EU:n toimien tukemisesta aseviennin valvonnan sekä yhteisessä kannassa 2008/944/YUTP vahvistettujen periaatteiden ja perusteiden edistämiseksi kolmansissa maissa\nSÄÄDÖKSET, JOIDEN JULKAISEMINEN EI OLE PAKOLLISTA\nNeuvoston täytäntöönpanopäätös, tehty 22 päivänä joulukuuta 2009, luvan antamisesta Itävallan tasavallalle jatkaa yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä annetun direktiivin 2006/112/EY 168 artiklasta poikkeavan toimenpiteen soveltamista\nNeuvoston päätös, tehty 22 päivänä joulukuuta 2009, alueiden komitean jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä 26 päivän tammikuuta 2010 ja 25 päivän tammikuuta 2015 väliseksi kaudeksi\nNeuvoston päätös, tehty 22 päivänä joulukuuta 2009, yhteisen konsuliohjeiston liitteessä 3 olevan I osan muuttamisesta niiden kolmansien maiden kansalaisten osalta, jotka tarvitsevat viisumin lentokenttäkauttakulkua varten\nNeuvoston päätös, tehty 22 päivänä joulukuuta 2009, Euroopan yhteisön ja Guinean tasavallan välisen kalastuskumppanuussopimuksen väliaikaista soveltamista koskevan sopimuksen tekemisestä kirjeenvaihtona tehdyn päätöksen 2009/473/EY kumoamisesta\nNeuvoston päätös, tehty 22 päivänä joulukuuta 2009, Unkarin tasavallan viranomaisten suunnitelmasta myöntää valtiontukea maatalousmaan hankkimiseksi 1 päivän tammikuuta 2010 ja 31 päivän joulukuuta 2013 välisenä aikana\nEuroopan keskuspankin päätös, tehty 14 päivänä joulukuuta 2009, Euroopan keskuspankin tilinpäätöksestä tehdyn päätöksen EKP/2006/17 muuttamisesta (EKP/2009/29)\nNeuvoston suositus, annettu 22 päivänä joulukuuta 2009, kausi-influenssarokotuksista ( 1 )\nKomission suositus, annettu 21 päivänä joulukuuta 2009, vähärikkisen polttoaineen turvallisesta käytöstä yhteisön satamissa laiturissa olevissa aluksissa ( 1 )\nEuroopan keskuspankin suuntaviivat, annettu 14 päivänä joulukuuta 2009, kirjanpitoa ja tilinpäätöstietojen antamista koskevista oikeussäännöistä Euroopan keskuspankkijärjestelmässä annettujen suuntaviivojen EKP/2006/16 muuttamisesta (EKP/2009/28)\nOikaistaan komission päätös 2009/886/EY, tehty 27 päivänä marraskuuta 2009, in vitro diagnostiikkaan tarkoitettujen lääkinnällisten laitteiden yhteisistä teknisistä eritelmistä tehdyn päätöksen 2002/364/EY muuttamisesta (EUVL L 318, 4.12.2009)\nEUROPOLIN HALLINTONEUVOSTON PÄÄTÖS,\nannettu 4 päivänä kesäkuuta 2009,\nEuropolia koskevan neuvoston päätöksen 10 artiklan 4 kohdan perusteella suoritettavan tietojenkäsittelyn ehdoista\nEUROPOLIN HALLINTONEUVOSTO, joka\nottaa huomioon Euroopan poliisiviraston (Europol) perustamisesta 6. huhtikuuta 2009 tehdyn neuvoston päätöksen (1) (jäljempänä ’Europol-päätös’) ja erityisesti sen 10 artiklan 4 kohdan,\nHallintoneuvosto päättää johtajan ehdotuksesta ja yhteistä valvontaviranomaista kuultuaan tietojenkäsittelyä koskevista ehdoista sen selvittämiseksi, onko käsiteltävillä tiedoilla merkitystä Europolin tehtävien hoitamiselle ja voidaanko ne tallentaa johonkin sen tietojenkäsittelyjärjestelmistä, sekä erityisesti niihin pääsyä ja käyttöä koskevista ehdoista samoin kuin tietojen säilyttämistä ja poistamista koskevista aikarajoista.\nTekemällä tämän päätöksen hallintoneuvosto ottaa huomioon yksilöiden suojelusta henkilötietojen automaattisessa tietojenkäsittelyssä 28 päivänä tammikuuta 1981 tehdyn Euroopan neuvoston yleissopimuksen ja henkilötietojen käytön sääntelemisestä poliisialalla 17 päivänä syyskuuta 1987 annetun Euroopan neuvoston ministerikomitean suosituksen R(87) 15 periaatteet.\nHallintoneuvoston päätös toimitetaan neuvoston hyväksyttäväksi,\n”henkilötiedoilla” kaikenlaisia tunnistettua tai tunnistettavissa olevaa luonnollista henkilöä koskevia tietoja; tunnistettavissa olevana pidetään henkilöä, jonka henkilöllisyys on todennettavissa suoraan tai epäsuorasti, erityisesti henkilötunnuksen tai yhden tai useamman hänelle tunnusomaisen fyysisen, fysiologisen, henkisen, taloudellisen, kulttuurisen tai sosiaalisen erityispiirteen avulla;\n”tietojen käsittelyllä” kaikenlaisia toimintoja tai toimintasarjoja, joita kohdistetaan henkilötietoihin joko automaattista tietojenkäsittelyä käyttäen tai manuaalisesti, kuten tietojen keräämistä, tallentamista, järjestämistä, säilyttämistä, muokkaamista tai muuttamista, hakua, niitä koskevia kyselyjä, käyttöä, tietojen luovuttamista siirtämällä, levittämällä tai asettamista muutoin saataville, tietojen yhteensovittamista tai yhdistämistä sekä suojaamista, poistamista tai tuhoamista;\n”tietojenkäsittelyjärjestelmillä” Europolin tietojärjestelmää, analyysitietokantoja ja muita Europolia koskevan neuvoston päätöksen 10 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja henkilötietojen käsittelyjärjestelmiä;\n”Europolin tietojärjestelmällä” Europol-päätöksen 11 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua järjestelmää;\n”analyysitietokannalla” tietokantaa, joka perustetaan Europol-päätöksen 14 artiklassa tarkoitettua analyysiä varten;\n”EU:n elimillä” Europol-päätöksen 22 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja Euroopan unionista tehdyllä sopimuksella tai Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksilla taikka näiden sopimusten nojalla perustettuja toimielimiä, elimiä ja virastoja;\n”kolmansilla osapuolilla” Europol-päätöksen 23 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja kolmansia valtioita ja organisaatioita;\n”asianmukaisesti valtuutetulla Europolin henkilöstöllä” Europolin henkilöstöä, jonka johtaja on nimennyt käsittelemään henkilötietoja tämän päätöksen mukaisesti.\nTätä päätöstä sovelletaan niihin henkilötietoihin, jotka on toimitettu Europolille sen selvittämiseksi, onko kyseisillä tiedoilla merkitystä sen tehtävien hoitamiselle ja voidaanko ne tallentaa sen tietojenkäsittelyjärjestelmiin, lukuun ottamatta seuraavia tietoja:\nEuropolin tietojärjestelmään Europol-päätöksen 13 artiklan 1 kohdan nojalla tallennetut henkilötiedot;\njäsenvaltion, EU:n elimen tai kolmannen osapuolen tarjoamat henkilötiedot, jotka on tarkoitus lisätä tiettyyn analyysitietokantaan, sekä analyysitietokantaan Europol-päätöksen 14 artiklan mukaisesti tallennetut henkilötiedot;\nEuropolille annetut henkilötiedot, jotka on tarkoitus lisätä Europol-päätöksen 10 artiklan 1 kohdan viimeisessä virkkeessä tarkoitettuun muuhun henkilötietojen käsittelyjärjestelmään.\nPääsy tietoihin ja tietojen käyttö\n1. Vain asianmukaisesti valtuutetulla Europolin henkilöstöllä on pääsy Europolin tämän päätöksen nojalla käsittelemiin henkilötietoihin.\n2. Europolin tämän päätöksen nojalla käsittelemiä henkilötietoja voidaan käyttää vain sen selvittämiseen, onko kyseisillä tiedoilla merkitystä Europolin tehtävien hoitamiselle ja voidaanko ne tallentaa sen tietojenkäsittelyjärjestelmiin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta Europol-päätöksen 17 artiklan soveltamista.\n3. Jos Europol katsoo, että tiedoilla on merkitystä sen tehtävien hoitamiselle ja ne voidaan tallentaa Europolin tietojärjestelmään, Europol ehdottaa, että tiedot toimittanut jäsenvaltio tallentaa tiedot Europolin tietojärjestelmään Europol-päätöksen 13 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Jos jäsenvaltio ei noudata Europolin ehdotusta, sovelletaan tämän päätöksen 5 artiklaa.\nHenkilötietojen suojaa ja tietoturvallisuutta koskevat säännöt\n1. Käsitellessään henkilötietoja tämän päätöksen nojalla Europolin on noudatettava Europol-päätöksessä määrättyjä henkilötietojen suojaa ja tietoturvallisuutta koskevia sääntöjä, erityisesti 18, 27 ja 35 artiklaa sekä niiden soveltamiseksi hyväksyttyjä sääntöjä.\n2. Jos Europol päättää lisätä tiedot tietojenkäsittelyjärjestelmiin tai poistaa tai tuhota ne, sen on ilmoitettava asiasta tiedot toimittaneelle jäsenvaltiolle, EU:n elimelle tai kolmannelle osapuolelle.\nTietojen säilyttämisen määräaika\n1. Päätös henkilötietojen käyttämisestä 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti on tehtävä mahdollisimman nopeasti ja joka tapauksessa viimeistään kuuden kuukauden kuluttua siitä, kun Europol on vastaanottanut tiedot.\n2. Jos päätöstä ei ole tehty kuuden kuukauden määräajan päättyessä, kyseiset henkilötiedot poistetaan tai tuhotaan ja asiasta ilmoitetaan tiedot toimittaneelle jäsenvaltiolle, EU:n elimelle tai kolmannelle osapuolelle.\nEuropol vastaa tämän päätöksen 3, 4 ja 5 artiklan noudattamisen varmistamisesta.\nTämä päätös tulee voimaan Europol-päätöksen soveltamisen alkamispäivänä.\nHaag, 4 päivänä kesäkuuta 2009.\nNeuvosto on hyväksynyt tämän päätöksen 30 päivänä marraskuuta 2009.\n(1) EUVL L 121, 15.5.2009, s. 37.\nEuropolin johtajan ja apulaisjohtajien valintaa, toimikauden jatkamista ja erottamista koskevista säännöistä\nottaa huomioon Euroopan poliisiviraston (Europol) perustamisesta 6. huhtikuuta 2009 tehdyn neuvoston päätöksen (1) (jäljempänä ”Europol-päätös”) ja erityisesti sen 37 artiklan 9 kohdan g alakohdan, 38 artiklan 1, 2, 3 ja 7 kohdan sekä 39 artiklan,\nottaa huomioon neuvoston asetuksessa (ETY, Euratom, EHTY) N:o 259/68 (2), vahvistetut Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavat henkilöstösäännöt (jäljempänä ’henkilöstösäännöt’) ja Euroopan yhteisöjen muuta henkilöstöä koskevat palvelussuhteen ehdot (jäljempänä ’palvelussuhteen ehdot’),\nottaa huomioon palvelussuhteen ehtojen 12 artiklan väliaikaisten toimihenkilöiden palkkausehdoista sekä palvelussuhteen ehtojen II osaston 9 luvun väliaikaisten toimihenkilöiden työsopimuksen päättymisestä,\nottaa huomioon 12 päivänä tammikuuta 2009 tehdyn komission päätöksen SEC(2009) 27/2, joka sisältää sääntelyvirastojen, toimeenpanovirastojen ja yhteisyritysten johtajien valintaa ja nimittämistä koskevat suuntaviivat,\nottaa huomioon hallintoneuvoston työjärjestyksen,\nHallintoneuvosto vahvistaa Europolin johtajan ja apulaisjohtajien valintaan, toimikauden jatkamiseen ja erottamiseen sovellettavat säännöt, jotka tulevat voimaan, kun neuvosto on hyväksynyt ne määräenemmistöllä.\nJohtaja ja apulaisjohtajat on valittava puolueettomalla ja avoimella menettelyllä rajoittamatta käsittelyn luottamuksellisuutta ja valintamenettelyissä käsiteltävien henkilötietojen suojaa.\nOlisi toivottavaa ottaa käyttöön menettelyjä, jotka vastaavat 12 päivänä tammikuuta 2009 tehdyssä komission päätöksessä SEC(2009) 27/2 esitettyjä menettelyjä.\nValintamenettelyillä pyritään löytämään pätevimmät hakijat täytettävään tehtävään.\nEuropol on yhtäläiset mahdollisuudet tarjoava työnantaja,\nON VAHVISTANUT SEURAAVAT SÄÄNNÖT:\n1. Näitä sääntöjä sovelletaan Europol-päätöksen 38 artiklassa tarkoitettuihin johtajan ja apulaisjohtajien valintaan, toimikauden jatkamiseen ja erottamiseen.\n2. Jos johtaja on väliaikaisesti estynyt hoitamasta työhönsä kuuluvia tehtäviä yli kuukauden ajan, tai kun johtajan virka on avoinna, hänen tehtäviään hoitaa apulaisjohtaja. Tätä varten hallintoneuvosto ilmoittaa sijaisuusjärjestyksen.\n3. Näissä säännöissä viittauksella miespuoliseen henkilöön tarkoitetaan myös viittausta naispuoliseen henkilöön ja päinvastoin, jollei yhteydestä käy selvästi toisin ilmi.\nValintamenettelyissä noudatetaan palvelussuhteen ehtojen 12 artiklan 1 kohdassa vahvistettuja periaatteita.\n1. Johtajan tai apulaisjohtajan viran katsotaan tulevan avoimeksi:\nyhdeksän kuukautta ennen toimikauden päättymistä;\nkun neuvosto on vastaanottanut erokirjeen;\nkun neuvosto on päättänyt irtisanoa johtajan tai apulaisjohtajan tai muulla tavalla päättää hänen palvelussuhteensa näiden sääntöjen 4 luvun mukaisesti;\nyhdeksän kuukautta ennen kuin johtaja tai apulaisjohtaja täyttää 65 vuotta; tai\nkun johtaja tai apulaisjohtaja on kuollut.\n2. Hallintoneuvosto laatii jokaisesta avoimesta toimesta ilmoituksen. Hallintoneuvosto laatii avointa apulaisjohtajan tointa koskevan ilmoituksen kuultuaan johtajaa.\nIlmoituksessa esitetään selkeästi ja yksityiskohtaisesti seuraavat asiat:\nyleinen kuvaus Europol-päätöksen mukaisista Europolin tehtävistä ja toiminta-ajatuksesta;\ntapauskohtaisesti kuvaus joko johtajan tai apulaisjohtajan tärkeimmistä tehtävistä ja velvollisuuksista sekä asianmukaiset viittaukset asiaa koskeviin Europol-päätöksen säännöksiin;\nkelpoisuusvaatimukset, jotka jokaisen hakijan on täytettävä;\ntointa koskevat vaatimukset, mukaan lukien kaikki ominaisuudet, joiden katsotaan olevan tärkeitä tehtävien kannalta ja joita myöhemmin käytetään valintaperusteina;\nyhteenveto valinta- ja nimitysmenettelystä;\npalvelussuhdetta koskevat ehdot, mukaan lukien palkkaluokka työhönottohetkellä, tarjotun sopimuksen luonne ja toimikauden kesto;\nhakemusten jättämisen yksityiskohdat ja määräaika.\n3. Valintamenettelyyn kuuluu arviointi, jolla testataan hakijoiden erityisosaamista ja ammattitaitoa.\nHallintoneuvosto määrittelee arvioinnin erityispiirteet ja yksityiskohdat jokaista avoinna olevaa tointa varten ja voi päättää käyttää ulkopuolista arviointikeskusta.\n4. Avointa tointa koskevassa ilmoituksessa on mainittava myös, että hakijoiden on jätettävä hakemuksensa kirjallisina hallintoneuvoston puheenjohtajalle kuuden viikon kuluessa ilmoituksen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja liitettävä mukaan yksityiskohtainen ansioluettelo, hakemuskirje sekä todisteet avoinna olevaan toimeen liittyvien tehtävien hoitamisen edellyttämästä hyvästä maineesta.\nIlmoituksessa on lisäksi annettava tietoja turvallisuusselvityksestä, joka tehdään valitulle ehdokkaalle Europol-päätöksen 40 artiklan nojalla annettujen sääntöjen mukaisesti.\n1. Hallintoneuvoston on huolehdittava siitä, että 3 artiklan 2 kohdassa mainittu ilmoitus julkaistaan sekä Euroopan unionin virallisessa lehdessä että muissa tiedotusvälineissä, kansalliset sanoma- ja erikoislehdet mukaan lukien, jotta saavutetaan jäsenvaltioissa mahdollisimman suuri julkisuus.\n2. Europol ilmoittaa johtajan tai apulaisjohtajan avoinna olevasta toimesta myös kansallisille yksiköilleen. Kansalliset yksiköt tiedottavat avoinna olevasta toimesta asiaankuuluville toimivaltaisille viranomaisille kyseisessä jäsenvaltiossa. Toimivaltaisten viranomaisten tehtävänä on varmistaa, että avoinna oleva toimi saatetaan niiden osastojen ja kaikkien asianomaisten työntekijöiden tietoon.\n3. Europol lähettää hakijoille todistuksen hakemuksen vastaanottamisesta.\n1. Hallintoneuvosto perustaa valintalautakunnan (jäljempänä ’lautakunta’) arvioimaan vastaanotetut hakemukset ja laatimaan näiden sääntöjen 6 artiklan mukaisesti hallintoneuvostolle toimitettavan perustellun kertomuksen.\n2. Johtajan tointa täytettäessä lautakuntaan kuuluu komissiota edustava hallintoneuvoston jäsen ja kuusi jäsenvaltioita edustavaa hallintoneuvoston jäsentä, jotka hallintoneuvosto valitsee arpomalla.\n3. Apulaisjohtajan tointa täytettäessä lautakuntaan kuuluu johtaja tai hänen valtuuttamansa apulaisjohtaja, komissiota edustava hallintoneuvoston jäsen ja viisi jäsenvaltioita edustavaa hallintoneuvoston jäsentä, jotka hallintoneuvosto valitsee arpomalla.\n4. Jos joku 2 ja 3 kohdan mukaisesti valituista hallintoneuvoston jäsenistä ei voi osallistua lautakunnan työhön, hänet korvataan tapauskohtaisesti joko komissiota tai kyseistä jäsenvaltiota edustavan hallintoneuvoston jäsenen sijaisella.\n5. Jos on aihetta epäillä, että lautakunnan jäsenellä on henkilökohtainen suhde johonkin hakijaan tai että voi syntyä jokin muu eturistiriita, tämä jäsen ei saa osallistua lautakunnan työhön ja hänet korvataan sijaisella 4 kohdan mukaisesti.\n6. Hallintoneuvoston sihteeristö huolehtii lautakunnan sihteeristön tehtävistä.\n1. Lautakunta valitsee ensimmäisessä kokouksessaan joukostaan yhden jäsenen puheenjohtajaksi.\n2. Ulkopuolinen henkilöstökonsultti voi avustaa lautakuntaa sen tehtävien suorittamisessa, jos hallintoneuvosto oma-aloitteisesti tai lautakunnan pyynnöstä näin päättää. Ulkopuolisella henkilöstökonsultilla ei ole lautakunnan jäsenen asemaa.\n3. Lautakunnan tehtäviin kuuluu:\nniiden hakijoiden nimeäminen, jotka ovat avointa tointa koskevassa ilmoituksessa esitettyjen vaatimusten perusteella soveltuvia toimeen;\nsoveltuvien hakijoiden hakemusten alustava arviointi ottamalla huomioon heidän ammattipätevyytensä, taitonsa, työkokemuksensa ja todisteet hyvää mainetta koskevien vaatimusten täyttämisestä, jotta voitaisiin päättää, keitä hakijoita lautakunnan pitäisi arvioida edelleen;\nhakijoiden arvioinnin järjestäminen näiden sääntöjen 3 artiklan 3 kohdan mukaisesti;\nhakijoiden haastatteleminen, jotta heidän ammattipätevyyttään ja taitojaan voitaisiin arvioida suhteessa avointa tointa koskevassa ilmoituksessa esitettyihin vaatimuksiin; ja\nasianmukaisesti perustellun kertomuksen laatiminen saapuneista hakemuksista ja lautakunnan noudattamasta menettelystä, mukaan lukien:\nsoveltuvien hakijoiden luettelo, josta lautakunnan haastattelemat hakijat käyvät ilmi;\nparemmuusjärjestykseen laitettu luettelo kaikki kelpoisuusvaatimukset täyttävistä hakijoista, joiden katsotaan täyttävän parhaiten avointa tointa koskevassa ilmoituksessa esitetyt valintaperusteet.\n4. Lautakunnan työ dokumentoidaan kokonaisuudessaan erityisesti käyttämällä avointa tointa koskevassa ilmoituksessa esitettyjen vaatimusten ja hallintoneuvoston antamien lisäohjeiden mukaisesti laadittuja arviointilomakkeita. Arviointilomakkeet ja yhteenveto kustakin hakijasta erikseen laadituista lautakunnan päätelmistä liitetään hakijoiden hakemusasiakirjoihin.\n5. Tulokset työstä, jonka lautakunnan sihteeristö, yksi tai useampi lautakunnan jäsen tai ulkopuolinen henkilöstökonsultti on tehnyt lautakunnan puolesta, toimitetaan täysijäseniselle lautakunnalle tarkistettavaksi ja hyväksyttäväksi.\n6. Lautakunnan puheenjohtaja ja yksi lautakunnan jäsen allekirjoittavat lautakunnan tekemän päätöksen kertomuksesta.\n7. Lautakunnan puheenjohtaja toimittaa hallintoneuvostolle mahdollisimman pian haastattelujen päättymisen jälkeen lautakunnan laatiman kertomuksen sekä haastateltujen hakijoiden täydelliset hakemusasiakirjat.\nLautakunnan sihteeristö ilmoittaa valintamenettelyn kunkin vaiheen jälkeen menettelyn tulokset kirjallisesti lautakunnan hylkäämille hakijoille.\n1. Lautakunnan valintamenettelyt järjestetään Haagissa, ellei hallintoneuvosto toisin päätä.\n2. Lautakunnan jäsenille sekä testeihin ja haastatteluihin kutsutuille hakijoille korvataan matkoista, oleskelusta ja hotellimajoituksesta aiheutuvat kustannukset sovellettavien sääntöjen mukaisesti.\n1. Hallintoneuvosto pyytää lautakunnan puheenjohtajaa kertomaan toteutetusta menettelystä ja esittelemään lautakunnan kertomuksen.\n2. Hallintoneuvosto voi päättää haastatella paremmuusjärjestykseen laitetussa lautakunnan luettelossa olevia hakijoita ja ketä tahansa muuta lautakunnan haastattelemaa soveltuvaa hakijaa.\n3. Hallintoneuvosto antaa lautakunnan toimittaman kertomuksen ja tarvittaessa 2 kohdan mukaisesti pidettyjen haastattelujen perusteella perustellun lausunnon, jossa\nesitetään luettelo soveltuvista hakijoista;\nesitetään luettelo, joka käsittää vähintään kolme paremmuusjärjestykseen laitettua soveltuvaa hakijaa; ja\nvahvistetaan, että ehdolle valittujen hakijoiden luettelossa olevat hakijat täyttävät palvelussuhteen ehtojen 12 artiklan 2 kohdassa säädetyt palvelukseen ottamista koskevat edellytykset ja avointa tointa koskevassa ilmoituksessa esitetyt kelpoisuusvaatimukset.\n4. Jos joku hallintoneuvoston jäsenistä on myös hakijaluettelossa tai jos voi syntyä jokin muu eturistiriita, tämä jäsen ei saa olla läsnä hallintoneuvoston laatiessa lausuntoaan.\n5. Hallintoneuvoston puheenjohtaja toimittaa hallintoneuvoston lausunnon ja ehdolle valittujen hakijoiden luettelossa olevien hakijoiden täydelliset hakemusasiakirjat neuvostolle, jotta tämä voisi tehdä päätöksen Europol-päätöksen 38 artiklan mukaisesti kaikkien asiaa koskevien tietojen pohjalta.\n6. Hallintoneuvoston sihteeristö ilmoittaa valintamenettelyn tulokset kirjallisesti hallintoneuvoston hylkäämille hakijoille.\nKun neuvosto on tehnyt nimityksen, hallintoneuvoston sihteeristö toimittaa virallisen ilmoituksen menettelyn tuloksista kaikille tointa hakeneille. Henkilöstösääntöjen 90 artiklan mukainen kolmen kuukauden määräaika valituksen jättämiselle alkaa tämän kirjeen tiedoksi antamisesta.\n1. Lautakunnan ja hallintoneuvoston menettelyt ovat salaisia.\n2. Lautakunnan jäsenten, hallintoneuvoston jäsenten ja valintamenettelyyn osallistuvien Europolin työntekijöiden, ulkopuolisten arviointikeskusten työntekijöiden tai ulkopuolisen henkilöstökonsultin on noudatettava ehdotonta luottamuksellisuutta tehdyn työn suhteen.\n1. Jos Europol-päätöksen 38 artiklan nojalla nimitetyn johtajan tai apulaisjohtajan toimikautta voidaan jatkaa Europol-päätöksen 38 artiklan 1 tai 2 kohdan mukaisesti, hallintoneuvosto voi päättää poiketa 2 luvussa vahvistetusta menettelystä. Tällöin hallintoneuvosto laatii viimeistään kaksitoista kuukautta ennen toimikauden päättymistä lausunnon, jossa se suosittaa neuvostolle toimikauden jatkamista. Hallintoneuvoston lausunnossa otetaan erityisesti huomioon asianomaisen johtajan tai apulaisjohtajan ensimmäisen toimikauden aikana saavuttamat tulokset, palvelussuhteen ehtojen 15 artiklan 2 kohdan mukaisesti laaditut vuosittaiset arviointikertomukset sekä Europolin tulevien vuosien toiminta-ajatus ja tarpeet.\nHallintoneuvoston lausunto, jossa suositetaan apulaisjohtajan toimikauden jatkamista, toimitetaan johtajan kuulemisen jälkeen.\n2. Jos hallintoneuvosto ei päätä poiketa edellä mainitusta menettelystä, jos neuvosto päättää olla jatkamatta johtajan tai apulaisjohtajan toimikautta tai jos neuvosto ei tee asiasta päätöstä kolmen kuukauden kuluessa hallintoneuvoston lausunnon saatuaan, noudatetaan näiden sääntöjen 2 luvussa vahvistettua menettelyä.\n1. Kuolemantapausta lukuun ottamatta johtajan tai apulaisjohtajan palvelussuhde päättyy palvelussuhteen ehtojen 47 artiklan a kohdan mukaisesti sen kuukauden viimeisenä päivänä, jonka aikana asianomainen henkilö täyttää 65 vuotta.\n2. Neuvosto päättää johtajan tai apulaisjohtajan palvelussuhteen päättymisestä näiden sääntöjen 15 ja 17 artiklan mukaisesti määräenemmistöllä saatuaan hallintoneuvoston lausunnon.\n3. Apulaisjohtajan palvelussuhteen päättämistä koskeva hallintoneuvoston lausunto laaditaan johtajan kuulemisen jälkeen.\n1. Johtajan tai apulaisjohtajan, joka haluaa irtisanoutua ennen toimikautensa päättymistä, on tehtävä selkeä kirjallinen ilmoitus aikeestaan irtisanoutua Europolin palveluksesta ja ehdotettava päivämäärää, jolloin irtisanoutuminen tulisi voimaan palvelussuhteen ehtojen 47 artiklan b kohdan ii alakohdan mukaisesti.\n2. Erokirje on osoitettava neuvoston puheenjohtajalle, ja siitä on toimitettava jäljennös hallintoneuvoston puheenjohtajalle sekä johtajalle, jos kyseessä on apulaisjohtajan irtisanoutuminen.\n1. Neuvosto voi päättää johtajan tai apulaisjohtajan palvelussuhteen hallintoneuvoston pyynnöstä palvelussuhteen ehtojen 47 artiklan b kohdan mukaisesti sillä edellytyksellä, että irtisanomisaikaa ja muita kyseisen artiklan ii alakohdan tai iii alakohdan mukaisia ehtoja noudatetaan.\n2. Neuvosto voi päättää johtajan tai apulaisjohtajan palvelussuhteen hallintoneuvoston pyynnöstä ilman irtisanomisaikaa, kun palvelussuhteen ehtojen 48 artiklan a tai b kohdan mukaiset ehdot täyttyvät.\n3. Neuvosto päättää johtajan tai apulaisjohtajan palvelussuhteen ilman irtisanomisaikaa, kun palvelussuhteen ehtojen 50 artiklan mukaiset ehdot täyttyvät. Tässä tapauksessa neuvosto ilmoittaa palvelussuhteen päättyneeksi kuultuaan asianomaista henkilöä näiden sääntöjen 16 artiklan 2 kohdan mukaisen kurinpitomenettelyn jälkeen.\nEnnen palvelussuhteen päättämistä hallintoneuvosto voi pidättää asianomaisen johtajan tai johtaja asianomaisen apulaisjohtajan tämän toimen hoitamisesta palvelussuhteen ehtojen 50 artiklan 2 kohdan ja henkilöstösääntöjen liitteessä IX olevan 23 ja 24 artiklan mukaisesti.\n1. Jos johtaja tai apulaisjohtaja tahallisesti tai huolimattomuudesta jättää täyttämättä Europol-päätöksen tai palvelussuhteen ehtojen mukaiset velvollisuutensa, häntä vastaan voidaan aloittaa kurinpitomenettely palvelussuhteen ehtojen 50 a artiklan, henkilöstösääntöjen VI osaston ja soveltuvin osin henkilöstösääntöjen liitteen IX mukaisesti.\nHenkilön katsotaan jättäneen velvollisuutensa täyttämättä, jos hän on muun muassa palvelukseen ottamisensa yhteydessä antanut todistetusti tahallaan vääriä tietoja joko ammattipätevyydestään tai palvelussuhteen ehtojen 12 artiklan 2 kohdan mukaisista edellytyksistä, ja jos nämä hänen toimittamansa väärät tiedot ovat ratkaisevasti vaikuttaneet hänen palvelukseen ottamiseensa.\n2. Kurinpitomenettelyt aloitetaan ja toteutetaan henkilöstösääntöjen liitteen IX mukaisesti.\n1. Neuvosto voi henkilöstösääntöjen liitteen IX mukaisen kurinpitomenettelyn jälkeen päättää johtajan tai apulaisjohtajan palvelussuhteen ilman irtisanomisaikaa palvelussuhteen ehtojen 49 artiklan mukaisesti kurinpidollisista syistä vakavissa tapauksissa, joissa johtaja tai apulaisjohtaja on tahallisesti tai huolimattomuudesta jättänyt täyttämättä velvollisuutensa.\n2. Saatuaan henkilöstösääntöjen liitteessä IX olevassa 18 artiklassa tarkoitetun kurinpitolautakunnan kertomuksen hallintoneuvosto päättää, onko syytä antaa neuvostolle lausunto johtajan palvelussuhteen päättämiseksi Europol-päätöksen 38 artiklan 7 kohdan mukaisesti. Tässä tapauksessa hallintoneuvosto toimittaa kuukauden kuluessa kurinpitolautakunnan kertomuksen vastaanottamisesta asianmukaisesti perustellun lausunnon rangaistuksesta, joka olisi syytä antaa vaatimuksen perusteena olevien seikkojen perusteella, tai muusta toimenpiteestä, joka neuvoston olisi toteutettava näiden sääntöjen mukaisesti. Ennen lausunnon laatimista hallintoneuvoston on annettava asianomaiselle johtajalle tilaisuus tulla kuulluksi. Hallintoneuvoston puheenjohtaja toimittaa hallintoneuvoston lausunnon neuvostolle Europol-päätöksen 38 artiklan 7 kohdan mukaisesti ja jäljennöksen lausunnosta vaatimuksen kohteena olevalle johtajalle.\nJos hallintoneuvosto päättää, ettei neuvostolle anneta lausuntoa Europol-päätöksen 38 artiklan 7 kohdan mukaisesti, sillä on oikeus määrätä jokin henkilöstösääntöjen liitteessä IX olevan 9 artiklan 1 kohdan mukainen rangaistus, lukuun ottamatta johtajan erottamista tämän toimesta. Kuultuaan johtajaa hallintoneuvosto tekee henkilöstösääntöjen liitteessä IX olevan 9 ja 10 artiklan mukaisen päätöksensä kahden kuukauden kuluessa kurinpitolautakunnan lausunnon vastaanottamisesta. Päätös on perusteltava.\n3. Saatuaan henkilöstösääntöjen liitteessä IX olevassa 18 artiklassa tarkoitetun kurinpitolautakunnan kertomuksen johtaja toimittaa ilman aiheetonta viivytystä hallintoneuvostolle asianmukaisesti perustellun lausuntoluonnoksen rangaistuksesta, joka olisi syytä antaa vaatimuksen perusteena olevien seikkojen perusteella, tai muusta toimenpiteestä, joka neuvoston olisi toteutettava apulaisjohtajan osalta näiden sääntöjen mukaisesti.\nHallintoneuvosto päättää, onko syytä antaa neuvostolle lausunto asianomaisen apulaisjohtajan palvelussuhteen päättämiseksi Europol-päätöksen 38 artiklan 7 kohdan mukaisesti. Ennen lausunnon laatimista hallintoneuvoston on annettava asianomaiselle apulaisjohtajalle tilaisuus tulla kuulluksi. Hallintoneuvosto toimittaa lausuntonsa kuukauden kuluessa siitä, kun johtaja on saanut kurinpitolautakunnan kertomuksen. Hallintoneuvoston puheenjohtaja toimittaa hallintoneuvoston lausunnon neuvostolle Europol-päätöksen 38 artiklan 7 kohdan mukaisesti ja jäljennöksen lausunnosta vaatimuksen kohteena olevalle apulaisjohtajalle.\nJos hallintoneuvosto päättää, ettei neuvostolle anneta lausuntoa Europol-päätöksen 38 artiklan 7 kohdan mukaisesti, johtajalla on oikeus määrätä jokin henkilöstösääntöjen liitteessä IX olevan 9 artiklan 1 kohdan mukainen rangaistus, lukuun ottamatta asianomaisen apulaisjohtajan erottamista tämän toimesta. Kuultuaan asianomaista apulaisjohtajaa johtaja tekee henkilöstösääntöjen liitteessä IX olevan 9 ja 10 artiklan mukaisen päätöksensä kahden kuukauden kuluessa kurinpitolautakunnan lausunnon vastaanottamisesta. Päätös on perusteltava.\n4. Saatuaan tämän artiklan 2 tai 3 kohdassa tarkoitetun hallintoneuvoston lausunnon neuvosto päättää kuultuaan asianomaista johtajaa tai apulaisjohtajaa, erottaako se johtajan tai apulaisjohtajan tämän toimesta henkilöstösääntöjen liitteessä IX olevan 9 artiklan 1 kohdan h alakohdan mukaisesti vai päättääkö se hänen palvelussuhteensa Europolissa muulla tavoin.\nJos neuvosto päättää erottaa johtajan tai apulaisjohtajan tämän toimesta tai päättää hänen palvelussuhteensa muulla tavoin, sen on ilmoitettava päätöksessään menettelyn tarkka sisältö sekä päivämäärä, jona toimenpide pannaan täytäntöön. Päätös on perusteltava asianmukaisesti ja annettava tiedoksi kyseiselle henkilölle ja Europolille.\nNeuvoston päätös erottaa johtaja tai apulaisjohtaja tämän toimesta henkilöstösääntöjen liitteessä IX olevan 9 artiklan mukaisesti tehdään kahden kuukauden kuluessa henkilöstösääntöjen liitteessä IX olevassa 18 artiklassa tarkoitetun kurinpitolautakunnan lausunnon vastaanottamisesta.\n5. Jos neuvosto päättää, ettei se erota asianomaista johtajaa tai apulaisjohtajaa tämän toimesta henkilöstösääntöjen liitteessä IX olevan 9 artiklan 1 kohdan h alakohdan mukaisesti tai ettei se päätä hänen palvelussuhdettaan Europolissa muulla tavoin, asia palautetaan hallintoneuvoston käsiteltäväksi, jos kyseessä on johtaja, ja johtajan käsiteltäväksi, jos kyseessä on apulaisjohtaja.\nJos johtajaa koskeva tapaus palautetaan hallintoneuvoston käsiteltäväksi, hallintoneuvostolla on oikeus määrätä jokin henkilöstösääntöjen liitteessä IX olevan 9 artiklan 1 kohdan mukainen rangaistus, lukuun ottamatta johtajan erottamista tämän toimesta. Hallintoneuvoston on tehtävä päätöksensä ilman aiheetonta viivytystä johtajaa kuultuaan. Päätös on perusteltava.\nJos apulaisjohtajaa koskeva tapaus palautetaan hallintoneuvoston ja johtajan käsiteltäväksi, johtajalla on oikeus määrätä jokin henkilöstösääntöjen liitteessä IX olevan 9 artiklan 1 kohdan mukainen rangaistus, lukuun ottamatta apulaisjohtajan erottamista tämän toimesta. Hallintoneuvoston on tehtävä päätöksensä ilman aiheetonta viivytystä apulaisjohtajaa kuultuaan. Päätös on perusteltava.\n1. Nämä säännöt tulevat voimaan Europol-päätöksen soveltamisen alkamispäivänä.\n2. Hallintoneuvosto arvioi nämä säännöt kolmen vuoden kuluessa niiden voimaantulosta.\n3. Hallintoneuvosto tarkastelee kaikkia näiden sääntöjen muuttamista koskevia ehdotuksia, jotta neuvosto voisi hyväksyä ne Europol-päätöksen 38 artiklan 3 kohdassa ja 38 artiklan 7 kohdassa säädetyn menettelyn mukaisesti.\nHaag, 4. kesäkuuta 2009.\n(2) EYVL L 56, 4.3.1968, s. 1.\nNEUVOSTON ASETUS (EU, EURATOM) N:o 1295/2009\nannettu 22 päivänä joulukuuta 2009,\nEuroopan unionin virkamiesten ja muun henkilöstöneläkejärjestelmän maksuosuuden mukauttamisesta 1 päivästä heinäkuuta 2009\nottaa huomioon Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavat henkilöstösäännöt ja näiden yhteisöjen muuta henkilöstöä koskevat palvelussuhteen ehdot, sellaisina kuin ne ovat vahvistettuina neuvoston asetuksessa (ETY, Euratom, EHTY) N:o 259/68 (1), ja erityisesti mainittujen henkilöstösääntöjen 83 a artiklan ja liitteen XII,\nEurostat esitti henkilöstösääntöjen liitteessä XII olevan 13 artiklan mukaisesti 1 päivänä syyskuuta 2009 eläkejärjestelmän vuoden 2009 vakuutusmatemaattisen arviointiraportin, jossa saatetaan ajan tasallte mainitussa liitteessä tarkoitetut muuttujat. Raportin mukaan eläkejärjestelmän vakuutusmatemaattisen tasapainon varmistamiseen tarvittava maksuosuus on 11,3 prosenttia peruspalkasta.\nEuroopan unionin virkamiesten ja muun henkilöstön eläkejärjestelmän vakuutusmatemaattisen tasapainon varmistamiseen tarvittavaa maksuosuutta olisi tästä syystä mukautettava 11,3 prosenttiin peruspalkasta,\nVahvistetaan henkilöstösääntöjen 83 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuksi maksuosuudeksi 11,3 prosenttia 1 päivästä heinäkuuta 2009.\nTämä asetus tulee voimaan sitä seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.\nTehty Brysselissä 22 päivänä joulukuuta 2009.\nNEUVOSTON ASETUS (EU, EURATOM) N:o 1296/2009,\nannettu 23 päivänä joulukuuta 2009,\nEuroopan unionin virkamiesten ja muun henkilöstön palkkojen ja eläkkeiden sekä näihin palkkoihin ja eläkkeisiin liittyvien korjauskertoimien mukauttamisesta 1 päivästä heinäkuuta 2009\nottaa huomioon Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista tehdyn pöytäkirjan ja erityisesti sen 12 artiklan,\nottaa huomioon asetuksella (ETY, Euratom, EHTY) N:o 259/68 (1) vahvistetut Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavat henkilöstösäännöt ja muuta henkilöstöä koskevat palvelussuhteen ehdot ja erityisesti henkilöstösääntöjen 63, 64, 65 ja 82 artiklan sekä liitteet VII, XI ja XIII ja palvelussuhteen ehtojen 20 artiklan 1 kohdan, 64 artiklan, 92 artiklan ja 132 artiklan,\nJotta Euroopan unionin virkamiehille ja muulle henkilöstölle voidaan taata jäsenvaltioiden kansallisten virkamiesten ostovoiman kehitystä vastaava kehitys, Euroopan unionin virkamiesten ja muun henkilöstön palkkoja ja eläkkeitä olisi mukautettava vuoden 2009 tarkistuksen yhteydessä.\nKomission ehdottamaa palkkojen ja eläkkeiden mukautusta olisi muutettava ottaen huomioon rahoituskriisin sekä osana unionin taloudellista- ja sosiaalipolitiikkaa. Tilannetta olisi tarvittaessa tarkasteltava uudelleen,\nKorvataan 1 päivästä heinäkuuta 2009 henkilöstösääntöjen 63 artiklan toisessa kohdassa oleva ilmaisu ”1 päivästä heinäkuuta 2008” ilmaisulla ”1 päivästä heinäkuuta 2009”.\nKorvataan 1 päivästä heinäkuuta 2009 henkilöstösääntöjen 66 artiklassa oleva taulukko, joka koskee palkkojen ja eläkkeiden laskemiseen sovellettavia kuukausittaisia peruspalkkoja, seuraavalla taulukolla:\nVahvistetaan 1 päivästä heinäkuuta 2009 virkamiesten ja muun henkilöstön palkkoihin henkilöstösääntöjen 64 artiklan nojalla sovellettavat korjauskertoimet jäljempänä olevan taulukon sarakkeen 2 mukaisesti.\nVahvistetaan 1 päivästä tammikuuta 2010 henkilöstösääntöjen liitteessä VII olevan 17 artiklan 3 kohdan nojalla virkamiesten ja muun henkilöstön palkansiirtoihin sovellettavat korjauskertoimet jäljempänä olevan taulukon sarakkeen 3 mukaisesti.\nVahvistetaan 1 päivästä heinäkuuta 2009 henkilöstösääntöjen liitteessä XIII olevan 20 artiklan 1 kohdan nojalla eläkkeisiin sovellettavat korjauskertoimet jäljempänä olevan taulukon sarakkeen 4 mukaisesti.\nVahvistetaan 16 päivästä toukokuuta 2009 virkamiesten ja muun henkilöstön palkkoihin henkilöstösääntöjen 64 artiklan nojalla sovellettavat korjauskertoimet jäljempänä olevan taulukon sarakkeen 5 mukaisesti. Vuotuinen mukautus tulee voimaan kyseisten asemapaikkojen osalta 16 päivänä toukokuuta 2009.\nVahvistetaan 1 päivästä toukokuuta 2009 virkamiesten ja muun henkilöstön palkkoihin henkilöstösääntöjen 64 artiklan nojalla sovellettavat korjauskertoimet jäljempänä olevan taulukon sarakkeen 6 mukaisesti. Vuotuinen mukautus tulee voimaan kyseisten asemapaikkojen osalta 1 päivänä toukokuuta 2009.\nVahvistetaan 1 päivästä heinäkuuta 2009 henkilöstösääntöjen 42 a artiklan toisessa ja kolmannessa kohdassa tarkoitetun vanhempainloman aikaisen lisän määräksi 894,57 euroa ja yksinhuoltajavanhemmille 1 192,76 euroa.\nVahvistetaan 1 päivästä heinäkuuta 2009 henkilöstösääntöjen liitteessä VII olevan 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun kotitalouslisän perusosaksi 167,31 euroa.\nVahvistetaan 1 päivästä heinäkuuta 2009 henkilöstösääntöjen liitteessä VII olevan 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun huollettavasta lapsesta maksettavan lisän määräksi 365,60 euroa.\nVahvistetaan 1 päivästä heinäkuuta 2009 henkilöstösääntöjen liitteessä VII olevan 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun koulutuslisän määräksi 248,06 euroa.\nVahvistetaan 1 päivästä heinäkuuta 2009 henkilöstösääntöjen liitteessä VII olevan 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun koulutuslisän määräksi 89,31 euroa.\nVahvistetaan 1 päivästä heinäkuuta 2009 henkilöstösääntöjen 69 artiklassa ja sen liitteessä VII olevan 4 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetun ulkomaankorvauksen vähimmäismääräksi 495,89 euroa.\nVahvistetaan 14 päivästä heinäkuuta 2009 muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen 134 artiklassa tarkoitetun ulkomaankorvauksen määräksi 356,48 euroa.\nMukautetaan 1 päivästä tammikuuta 2010 henkilöstösääntöjen liitteessä VII olevan 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu kilometrikorvaus seuraavasti:\n0 euroa kilometriltä matkaosuudelta, jonka pituus on 0–200 km\n0,3719 euroa kilometriltä matkaosuudelta, jonka pituus on 201–1 000 km\n0,6198 euroa kilometriltä matkaosuudelta, jonka pituus on 1 001–2 000 km\n0,3719 euroa kilometriltä matkaosuudelta, jonka pituus on 2 001–3 000 km\n0,1238 euroa kilometriltä matkaosuudelta, jonka pituus on 3 001–4 000 km\n0,0597 euroa kilometriltä matkaosuudelta, jonka pituus on 4 001–10 000 km\n0 euroa kilometriltä matkaosuudelta, jonka pituus ylittää 10 000 km.\nEdellä oleviin lisätään kiinteämääräinen lisäkorvaus seuraavasti:\n185,92 euroa, jos asemapaikan ja lähtöpaikkakunnan välinen etäisyys rautateitse on 725–1 450 kilometriä,\n371,79 euroa, jos asemapaikan ja lähtöpaikkakunnan välinen etäisyys rautateitse on yli 1 450 kilometriä.\nVahvistetaan 1 päivästä heinäkuuta 2009 henkilöstösääntöjen liitteessä VII olevan 10 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun päivärahan määräksi\n38,43 euroa virkamiehelle, jolla on oikeus kotitalouslisään,\n30,98 euroa virkamiehelle, jolla ei ole oikeutta kotitalouslisään.\nVahvistetaan 1 päivästä heinäkuuta 2009 muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen 24 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun asettautumiskorvauksen vähimmäismääräksi\n1 094,01 euroa henkilölle, jolla on oikeus kotitalouslisään,\n650,50 euroa henkilölle, jolla ei ole oikeutta kotitalouslisään.\nVahvistetaan 1 päivästä heinäkuuta 2009 muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen 28 a artiklan 3 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetun työttömyyskorvauksen vähimmäismääräksi 1 312,02 euroa, enimmäismääräksi 2 624,05 euroa ja kiinteämääräiseksi vähennykseksi 1 192,76 euroa.\nKorvataan 1 päivästä heinäkuuta 2009 muuta henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen 93 artiklassa oleva kuukausittaisia peruspalkkoja koskeva taulukko seuraavasti:\nVahvistetaan 1 päivästä heinäkuuta 2009 muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen 94 artiklassa tarkoitetun asettautumiskorvauksen vähimmäismääräksi\n822,88 euroa henkilölle, jolla on oikeus kotitalouslisään,\n487,86 euroa henkilölle, jolla ei ole oikeutta kotitalouslisään.\nVahvistetaan 1 päivästä heinäkuuta 2009 muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen 96 artiklan 3 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetun työttömyyskorvauksen vähimmäismääräksi 984,02 euroa, enimmäismääräksi 1 968,04 euroa ja kiinteämääräiseksi vähennykseksi 894,57 euroa.\nVahvistetaan 14 päivästä heinäkuuta 2009 muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen 136 artiklassa tarkoitetun työttömyyskorvauksen vähimmäismääräksi 865,73 euroa ja enimmäismääräksi 2 037,00 euroa.\nVahvistetaan 1 päivästä heinäkuuta 2009 neuvoston asetuksen (EHTY, ETY, Euratom) N:o 300/76 (2) 1 artiklan ensimmäisessä alakohdassa säädetyiksi korvauksiksi keskeytyksettä tai vuorotyössä tehtäviään hoitaville virkamiehille vastaavasti 374,98 euroa, 565,98 euroa, 618,82 euroa ja 843,65 euroa.\nKorjataan 1 päivästä heinäkuuta 2009 neuvoston asetuksen (ETY, Euratom, EHTY) N:o 260/68 (3) 4 artiklassa tarkoitetut määrät kertoimella 5,412934.\nKorvataan 1 päivästä heinäkuuta 2009 henkilöstösääntöjen liitteessä XIII olevan 8 artiklan 2 kohdassa esitetty sovellettavia määriä koskeva taulukko seuraavalla taulukolla:\nVahvistetaan 1 päivästä heinäkuuta 2009 henkilöstösääntöjen liitteessä XIII olevan 18 artiklan 1 kohdan soveltamiseksi ennen 1 päivää toukokuuta 2004 voimassa olevassa henkilöstösääntöjen liitteessä VII olevassa entisessä 4 a artiklassa tarkoitetun kiinteämääräisen korvauksen määräksi\n129,36 euroa kuukaudessa virkamiehille, joiden palkkaluokka on C 4 tai C 5,\n198,33 euroa kuukaudessa virkamiehille, joiden palkkaluokka on C 1, C 2 tai C 3.\nKorvataan 14 päivästä heinäkuuta 2009 muuta henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen 133 artiklassa oleva kuukausittaisia peruspalkkoja koskeva asteikko seuraavasti:\nKokoaikaisen työntekijän peruspalkka\nTätä asetusta tarkastellaan tarvittaessa uudelleen, ja komissio tekee tarpeen mukaan tämän asetuksen muuttamista koskevan ehdotuksen, jonka johdosta neuvoston tekee ratkaisunsa määräenemmistöllä.\nTehty Brysselissä 23 päivänä joulukuuta 2009.\n(2) Neuvoston asetus (EHTY, ETY, Euratom) N:o 300/76, annettu 9 päivänä helmikuuta 1976, edunsaajaryhmien, korvausten antamista koskevien edellytysten ja sellaisten korvausmäärien määrittämisestä, jotka voidaan myöntää keskeytyksettä tai vuorotyössä tehtäviään hoitaville virkamiehille (EYVL L 38, 13.2.1976, s. 1).\n(3) Neuvoston asetus (ETY, Euratom, EHTY) N:o 260/68, annettu 29 päivänä helmikuuta 1968, Euroopan yhteisöille suoritettavaan veroon sovellettavien edellytysten ja menettelyjen vahvistamisesta (EYVL L 56, 4.3.1968, s. 8).\nNEUVOSTON PÄÄTÖS 2009/1012/YUTP,\ntehty 22 päivänä joulukuuta 2009,\nEU:n toimien tukemisesta aseviennin valvonnan sekä yhteisessä kannassa 2008/944/YUTP vahvistettujen periaatteiden ja perusteiden edistämiseksi kolmansissa maissa\nottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 26 artiklan 2 kohdan ja 31 artiklan 1 kohdan,\nNeuvosto hyväksyi 26 päivänä kesäkuuta 1997 EU:n ohjelman tavanomaisten aseiden laittoman kaupan estämiseksi ja torjumiseksi, jolla velvoitetaan EU ja sen jäsenvaltiot yhteistyöhön muiden maiden auttamiseksi laittoman asekaupan estämisessä ja torjumisessa.\nNeuvosto hyväksyi 8 päivänä joulukuuta 2008 sotilasteknologian ja puolustustarvikkeiden viennin valvontaa koskevien yhteisten sääntöjen määrittämistä koskevan yhteisen kannan 2008/944/YUTP (1), jossa vahvistetaan kahdeksan tavanomaisten asteiden vientiä koskevaa perustetta, perustetaan epäämistä koskeva ilmoittamis- ja neuvottelumenettely ja siihen sisältyy asevientiä koskevien EU:n vuosiraporttien julkaisemisen myötä avoimuutta koskeva menettely. Yhteinen kanta merkittävästi edistää aseviennin valvontaa koskevien kansallisten politiikkojen yhdenmukaistamista, ja useat kolmannet maat ovat virallisesti omaksuneet siinä esitetyt periaatteet ja perusteet.\nYhteisen kannan 2008/944/YUTP 11 artiklan mukaan jäsenvaltiot pyrkivät kaikin tavoin kannustamaan aseita vieviä muita valtioita noudattamaan yhteisen kannan perusteita.\nValtion- ja hallitusten päämiesten 12 päivänä joulukuuta 2003 hyväksymässä Euroopan turvallisuusstrategiassa mainitaan viisi keskeistä haastetta, joihin EU:n on vastattava kylmän sodan jälkeisessä maailmassa: terrorismi, joukkotuhoaseiden leviäminen, alueelliset konfliktit, toimintakyvyttömät valtiot ja järjestäytynyt rikollisuus. Näistä viidestä haasteesta neljässä ovat keskeisellä sijalla tavanomaisten aseiden hallitsemattoman leviämisen seuraukset. Aseiden hallitsematon leviäminen on itse asiassa osasyy terrorismin ja järjestäytyneen rikollisuuden pahenemiseen, ja sillä on huomattava merkitys konfliktien puhkeamisessa ja leviämisessä sekä valtiorakenteiden sortumisessa. Lisäksi strategiassa korostetaan vientivalvonnan merkitystä aseiden leviämisen hillitsemisessä.\nYhdistyneiden Kansakuntien yleiskokous hyväksyi 8 päivänä joulukuuta 2005 kansainvälisen asiakirjan, joka koskee sitä, miten valtiot voivat tunnistaa ja jäljittää nopeasti ja luotettavasti laittomat pienaseet ja kevyet aseet ja jonka tarkoituksena on tehostaa ja täydentää olemassa olevia kahdenvälisiä, alueellisia ja kansainvälisiä sopimuksia pienaseiden ja kevyiden aseiden laittoman kaupan kaikkien eri osa-alueiden ehkäisemiseksi, torjumiseksi ja poistamiseksi.\nPienaseiden ja kevyiden aseiden sekä niissä käytettävien ampumatarvikkeiden laittoman keskittymisen ja kaupan torjumista koskevassa EU:n strategiassa, jonka Eurooppa-neuvosto hyväksyi 15 ja 16 päivänä joulukuuta 2005, määrätään, että EU:n olisi alueellisella ja kansainvälisellä tasolla tuettava vientivalvonnan tehostamista ja asevientiä koskevien, myöhemmin yhteisellä kannalla 2008/944/YUTP korvattavien käytännesääntöjen perusteiden edistämistä muun muassa avustamalla kolmansia maita asiaa koskevan kansallisen lainsäädännön laatimisessa sekä edistämällä avoimuutta lisääviä toimia.\nYK:n yleiskokous hyväksyi 6 päivänä joulukuuta 2006 kaikkien Euroopan unionin jäsenvaltioiden tukemana päätöslauselman 61/89 ”Kohti asekauppasopimusta: tavanomaisten aseiden tuontia, vientiä ja siirtoa koskevien yhteisten kansainvälisten normien vahvistaminen”. Joulukuussa 2006 sekä kesä- ja joulukuussa 2007 neuvosto hyväksyi päätelmät, joissa se korosti, että EU:n ja sen jäsenvaltioiden on tärkeää aktiivisesti osallistua ja tehdä yhteistyötä muiden valtioiden ja alueellisten järjestöjen kanssa YK:ssa käynnissä olevassa prosessissa tavanomaisten aseiden tuontia, vientiä ja siirtoa koskevien yhteisten kansainvälisten normien vahvistamiseksi, mikä suuresti auttaisi torjumaan tavanomaisten aseiden ei-toivottua ja vastuutonta leviämistä, joka vaarantaa rauhan, turvallisuuden, kehityksen ja ihmisoikeuksien täysimääräisen kunnioittamisen.\nNeuvosto hyväksyi 17. maaliskuuta 2008 yhteisen toiminnan 2008/230/YUTP (2) EU:n toimien tukemisesta aseviennin valvonnan sekä asevientiä koskevien EU:n käytännesääntöjen periaatteiden ja perusteiden edistämiseksi kolmansissa maissa. Viimeinen tämän yhteisen toiminnan piiriin kuuluva toimi toteutettiin 27 ja 28 päivänä lokakuuta 2009,\n1. Voidakseen panna käytännössä täytäntöön\npienaseiden ja kevyiden aseiden sekä niissä käytettävien ampumatarvikkeiden laittoman keskittymisen ja kaupan torjumista koskevan EU:n strategian,\nyhteisen kannan 2008/944/YUTP 11 artiklan,\ntavanomaisten aseiden laittoman kaupan estämistä ja torjumista koskevan EU:n ohjelman,\nkansainvälisen asiakirjan, joka koskee sitä, miten valtiot voivat tunnistaa ja jäljittää nopeasti ja luotettavasti laittomat pienaseet ja kevyet aseet, ja\nkansainvälistä asekauppasopimusta koskevat neuvoston päätelmät\nEuroopan unioni tukee toimia seuraavien tavoitteiden edistämiseksi:\nyhteisen kannan 2008/944/YUTP perusteiden ja periaatteiden edistäminen kolmansissa maissa;\nkolmansien maiden tukeminen lainsäädännön laatimisessa ja täytäntöönpanossa aseviennin tehokkaan valvonnan varmistamiseksi;\nkolmansien maiden tukeminen lupia myöntävien viranomaisten kouluttamisessa aseviennin valvonnan riittävän täytäntöönpanon ja voimaansaattamisen varmistamiseksi;\nkolmansien maiden ja alueiden tukeminen asevientiä koskevien kansallisten ja alueellisten raporttien laatimisessa ja muiden tarkastelukeinojen kehittämisessä aseviennin avoimuuden ja vastuullisuuden edistämiseksi;\nkolmansien maiden kannustaminen tukemaan Yhdistyneiden Kansakuntien prosessia, jonka tavoitteena on hyväksyä osapuolia oikeudellisesti sitova kansainvälinen sopimus, jossa vahvistetaan yhteiset normit tavanomaisten aseiden maailmankaupalle, ja maiden avustaminen sen varmistamisessa, että niissä vallitseva tilanne mahdollistaa tällaisten mahdollisten yhteisten normien noudattamisen.\n2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettuja tavoitteita edistävät hankkeet esitetään tämän asiakirjan liitteessä.\n1. Unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja, vastaa tämän päätöksen täytäntöönpanosta.\n2. Edellä 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut hankkeet panee teknisesti täytäntöön seuraava hankkeet toteuttava organisaatio:\nSaksan vientivalvontavirasto BAFA (Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle).\n3. Se suorittaa tehtävänsä unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan alaisuudessa. Tätä tarkoitusta varten unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja sopii tarvittavista järjestelyistä hankkeet toteuttavan organisaation kanssa.\n1. Rahoitusohje 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen hankkeiden toteuttamiseksi on 787 000 euroa.\n2. Tämän artiklan 1 kohdassa vahvistetulla summalla rahoitettavien menojen hallinnointiin sovelletaan Euroopan unionin talousarvioon sovellettavia menettelyjä ja sääntöjä.\n3. Komissio valvoo 1 kohdassa tarkoitetun EU:n tuen asianmukaista täytäntöönpanoa. Tätä tarkoitusta varten se tekee rahoitussopimuksen 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun toteutusorganisaation kanssa. Rahoitussopimuksessa on määrättävä, että toteutusorganisaation tehtävänä on varmistaa Euroopan unionin osuuden näkyvyys tavalla, joka vastaa sen määrää.\n4. Komissio pyrkii tekemään 3 kohdassa tarkoitetun rahoitussopimuksen mahdollisimman pian tämän päätöksen voimaantulon jälkeen. Se ilmoittaa neuvostolle kyseisessä prosessissa mahdollisesti ilmenevistä vaikeuksista ja sopimuksen tekopäivästä.\n1. Tosiasioihin pitäytyvä selvitys kussakin vastaanottajamaassa saavutetusta edistymisestä laaditaan sen jälkeen kun kussakin vastaanottajamaassa olevien EU:n edustustojen päälliköiden viimeinen pienryhmäkoulutus ja henkilöstövaihto saadaan päätökseen.\n2. Unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja raportoi tämän päätöksen täytäntöönpanosta 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun toteutusorganisaation ja tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen edustustojen päälliköiden laatimien säännöllisten selvitysten pohjalta. Nämä raportit ovat perustana neuvoston suorittamalle arvioinnille. Komissio toimittaa tietoa 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitetusta hankkeiden rahoituksen täytäntöönpanosta.\nTämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se annetaan.\nSen voimassaolo päättyy 24 kuukauden kuluttua 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun rahoitussopimuksen tekemisestä, tai jos rahoitussopimusta ei ole sinä aikana tehty, kuuden kuukauden kuluttua päätöksen antamispäivästä..\n(2) EUVL L 75, 18.3.2008, s. 81.\nEU:n toimien tukemisesta yhteisessä kannassa 2008/944/YUTP hyväksytyn aseviennin valvonnan sekä periaatteiden ja perusteiden edistämiseksi kolmansissa maissa\nTämän päätöksen yleisinä tavoitteina on:\nmaiden tukeminen lupia myöntävien viranomaisten kouluttamisessa aseviennin valvonnan riittävän täytäntöönpanon ja voimaansaattamisen varmistamiseksi;\nmaiden ja alueiden tukeminen asevientiä koskevien kansallisten ja alueellisten raporttien laatimisessa ja muiden tarkastelukeinojen kehittämisessä aseviennin avoimuuden ja vastuullisuuden edistämiseksi;\nTarjota teknistä tukea kiinnostuneille kolmansille maille, jotka ovat ilmaisseet valmiutensa tehdä parannuksia sotilasteknologian ja puolustustarvikkeiden vientivalvonnan alalla soveltamiinsa normeihin ja käytäntöihin ja mukauttaa ne Euroopan unionin jäsenvaltioiden sopimiin ja soveltamiin normeihin ja käytäntöihin, joista säädetään yhteisessä kannassa 2008/944/YUTP ja joista määrätään sen mukana olevassa käyttäjän oppaassa.\nKuvaus ja kustannusarvio:\nMaaryhmittäin toteutettava pienryhmäkoulutus\nHanke toteutetaan viitenä kaksipäiväisenä pienryhmäkoulutuksena, joihin kutsutaan hallinto- ja tullivirkamiehiä sekä lupien myöntämisestä vastaavia virkamiehiä valitusta maaryhmästä. Puolustusteollisuuden edustajia voidaan myös kutsua koulutukseen. Pienryhmäkoulutusta järjestetään jossakin vastaanottajamaassa tai muussa paikassa, josta päättää unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja. Asiaan kuuluvien alojen koulutuksesta vastaavat EU:n jäsenvaltioiden kansallisten hallintoelimien ja kantaan 2008/944/YUTP yhtyneiden maiden, EU:n neuvoston pääsihteeristön ja/tai yksityisen sektorin (myös valtiosta riippumattomien järjestöjen) asiantuntijat.\nHanke toteutetaan enintään neljänä korkeintaan kuukauden pituisena työvierailuna tai opintokäyntinä, jonka asiasta hyötyvät EU:n jäsenehdokasvaltioiden hallinto- ja/tai lupien myöntämisestä vastaavat virkamiehet toteuttavat ja jonka kohteena ovat EU:n jäsenvaltioiden asianomaiset viranomaiset, tai enintään neljänä korkeintaan kuukauden pituisena työvierailuna tai opintokäyntinä, jonka toteuttavat EU:n jäsenvaltioiden hallinto- ja/tai lupien myöntämisestä vastaavat viranomaiset ja jonka kohteena ovat vastaanottajamaiden asianomaiset viranomaiset (1).\nHankkeen toteuttamisen arvioitu kokonaiskesto on 24 kuukautta.\nVuoden 2010 alkupuolisko\nLänsi-Balkanin maat (Albania, Bosnia ja Hertsegovina, Kroatia, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia, Montenegro ja Serbia)\nEuroopan naapuruuspolitiikan kumppanit Pohjois-Afrikassa sijaitsevista Välimeren maista (Algeria, Egypti, Libya, Marokko ja Tunisia)\nVuoden 2010 jälkipuolisko:\nEuroopan naapuruuspolitiikan kumppanit Itä-Euroopan ja Kaukasian maista (Armenia, Azerbaidžan, Valko-Venäjä, Georgia, Moldova ja Ukraina)\nVuoden 2011 alkupuolisko:\nVuoden 2011 jälkipuolisko:\nJos ennalta arvaamattomista syistä joudutaan muuttamaan pienryhmäkoulutuksen vastaanottajien luetteloa tai kyseisen koulutuksen ajoitusta, tavanomaisten aseiden viennin työryhmä voi päättää siitä unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ehdotuksesta.\nSiltä varalta että jokin kyseisistä maista ei halua osallistua pienryhmäkoulutukseen, voidaan valita (2) tilalle toisia maita seuraavista Euroopan naapuruuspolitiikan kumppaneista: Israel, Jordania, Libanon, palestiinalaishallinto ja Syyria.\nTämän päätöksen ja neuvoston yhteisen toiminnan 2008/230/YUTP vaikutuksia olisi teknisesti arvioitava tämän päätöksen mukaisen viimeisen pienryhmäkoulutuksen ja henkilöstövaihdon päätyttyä. Arviointi toteutetaan tosiasioihin pitäytyvinä, vastaanottajamaiden asiaan liittyvän lainsäädännön antamista ja vientivalvontaviranomaisten perustamista sekä näissä maissa toteutettua tehokasta vientivalvontaa koskevina selvityksinä. Selvitysten laatimisesta vastaa kussakin vastaanottajamaassa olevan EU:n edustuston päällikkö.\n(1) Henkilöstövaihtoon mukaan pääsevistä henkilöistä sovitaan erikseen neuvoston asianomaisessa työryhmässä unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ehdotuksen pohjalta.\n(2) Tästä sovitaan erikseen neuvoston asianomaisessa työryhmässä unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ehdotuksen pohjalta.\nluvan antamisesta Itävallan tasavallalle jatkaa yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä annetun direktiivin 2006/112/EY 168 artiklasta poikkeavan toimenpiteen soveltamista\nottaa huomioon direktiivin 2006/112/EY (1) ja erityisesti sen 395 artiklan 1 kohdan,\nKomission pääsihteeristön 2 päivänä kesäkuuta 2009 saapuneeksi kirjaamalla kirjeellä Itävallan tasavalta, jäljempänä ’Itävalta’, pyysi lupaa jatkaa sellaisen vähennysoikeutta koskevista direktiivin 2006/112/EY säännöksistä poikkeavan toimenpiteen soveltamista, joka oli aiemmin myönnetty päätöksellä 2004/866/EY (2) tuolloin sovelletun jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta – yhteinen arvonlisäverojärjestelmä: yhdenmukainen määräytymisperuste – 17 päivänä toukokuuta 1977 annetun kuudennen direktiivin 77/388/EY (3) nojalla.\nKomissio antoi direktiivin 2006/112/EY 395 artiklan 2 kohdan mukaisesti Itävallan pyynnön tiedoksi muille jäsenvaltioille 10 päivänä syyskuuta 2009 päivätyllä kirjeellä. Komissio ilmoitti Itävallalle 21 päivänä syyskuuta 2009 päivätyllä kirjeellä saaneensa kaikki pyynnön arviointia varten tarpeellisina pitämänsä tiedot.\nPoikkeavan toimenpiteen tarkoituksena on yksinkertaistaa arvonlisäveron kantamista ja jättää kokonaan vähennysoikeuden ulkopuolelle tavaroista ja palveluista maksettava arvonlisävero, jos niistä yli 90 prosenttia käytetään verovelvollisen tai tämän työntekijöiden yksityisiin tarpeisiin tai yleisesti muuhun kuin liiketoimintaan.\nToimenpide poikkeaa direktiivin 2006/112/EY 168 artiklasta, jossa säädetään vähennysoikeuden yleisestä periaatteesta, ja sillä on tarkoitus yksinkertaistaa arvonlisäveron kantamismenettelyä. Toimenpide vaikuttaa ainoastaan vähäisessä määrin lopullisessa kulutusvaiheessa kannettavan veron määrään.\nNykyisen yksinkertaistamistoimenpiteen soveltamisen perusteena ollut oikeudellinen ja tosiasiallinen tilanne on pysynyt muuttumattomana. Sen vuoksi Itävallalle olisi annettava lupa jatkaa yksinkertaistamistoimenpiteen soveltamista, mutta ainoastaan rajoitetun ajan, jotta toimenpidettä voidaan arvioida.\nPoikkeus ei vaikuta kielteisesti arvonlisäverosta saataviin unionin omiin varoihin,\nPoiketen siitä, mitä direktiivin 2006/112/EY 168 artiklassa säädetään, Itävallalle annetaan lupa jättää vähennysoikeuden ulkopuolelle tavaroista ja palveluista maksettava arvonlisävero, jos niistä yli 90 prosenttia käytetään verovelvollisen tai tämän työntekijöiden yksityisiin tarpeisiin tai yleisemmin muuhun kuin liiketoimintaan.\nTätä päätöstä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2010 alkaen 31 päivään joulukuuta 2012 saakka.\n(2) EUVL L 371, 18.12.2004, s. 47.\nFI XM XM\nalueiden komitean jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä 26 päivän tammikuuta 2010 ja 25 päivän tammikuuta 2015 väliseksi kaudeksi\nottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 300 artiklan 3 kohdan ja 305 artiklan yhdessä Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen liitetyn siirtymämääräyksistä tehdyn pöytäkirjan 8 artiklan kanssa,\nottaa huomioon kunkin jäsenvaltion ehdotukset,\nEuroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 300 artiklan 3 kohdassa määrätään, että alueiden komitean jäsenten ja varajäsenten on oltava alueellisten ja paikallisten julkisyhteisöjen edustajia, ”joilla on joko alueellisen tai paikallisen julkisyhteisön vaaleissa saatu valtuutus tai jotka ovat poliittisesti vastuussa vaaleilla valitulle elimelle”.\nEuroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 305 artiklassa määrätään, että neuvosto nimeää komitean jäsenet ja yhtä monta varajäsentä viideksi vuodeksi kerrallaan kunkin jäsenvaltion ehdotusten mukaisesti.\nSiirtymämääräyksistä tehdyn pöytäkirjan 8 artiklassa määrätään alueiden komitean jäsenmäärän jakautumisesta.\nKoska alueiden komitean jäsenten ja varajäsenten toimikausi päättyy 25 päivänä tammikuuta 2010, on syytä nimetä alueiden komitean uudet jäsenet ja varajäsenet.\nTätä nimeämistä täydennetään niiden jäsenten ja varajäsenten myöhemmällä nimeämisellä, joiden ehdokkuutta neuvosto ei ole vastaanottanut ennen 14 päivää joulukuuta 2009,\nNimetään alueiden komiteaan 26 päivän tammikuuta 2010 ja 25 päivän tammikuuta 2015 väliseksi kaudeksi:\njäseniksi henkilöt, jotka on lueteltu jäsenvaltioittain liitteessä I,\nvarajäseniksi henkilöt, jotka on lueteltu jäsenvaltioittain liitteessä II.\nSe tulee voimaan päivänä, jona se tehdään.\nyhteisen konsuliohjeiston liitteessä 3 olevan I osan muuttamisesta niiden kolmansien maiden kansalaisten osalta, jotka tarvitsevat viisumin lentokenttäkauttakulkua varten\nottaa huomioon täytäntöönpanovallan varaamisesta neuvostolle viisumihakemusten käsittelyä koskevien tiettyjen yksityiskohtaisten määräysten ja käytännön menettelytapojen osalta 24 päivänä huhtikuuta 2001 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 789/2001 (1),\nottaa huomioon Saksan liittotasavallan aloitteen,\nYhteisen konsuliohjeiston liitteessä 3 olevassa I osassa on luettelo kolmansista maista, joiden kansalaiset tarvitsevat viisumin lentokenttäkauttakulkua varten (lentokentän kauttakulkuviisumi) kaikissa jäsenvaltioissa.\nSaksa ja Alankomaat haluavat rajoittaa tämän lentokenttäkauttakulkuviisumia koskevan vaatimuksen Etiopian kansalaisten osalta henkilöihin, joilla ei ole jäsenvaltioiden tai Euroopan talousalueesta 2 päivänä toukokuuta 1992 tehdyn sopimuksen osapuolena olevan valtion taikka Amerikan yhdysvaltojen, Japanin tai Kanadan myöntämää voimassa olevaa viisumia. Yhteisen konsuliohjeiston liitteessä 3 olevaa I osaa olisi sen vuoksi muutettava.\nEuroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyn, Tanskan asemasta tehdyn pöytäkirjan 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän päätöksen tekemiseen, se ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan. Koska tällä päätöksellä kehitetään Schengenin säännöstöä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen kolmannen osan V osaston määräysten nojalla, Tanska päättää edellä mainitun pöytäkirjan 4 artiklan mukaisesti kuuden kuukauden kuluessa tämän päätöksen antamisesta, saattaako se päätöksen osaksi kansallista lainsäädäntöään.\nIslannin ja Norjan osalta tällä päätöksellä kehitetään Schengenin säännöstön niitä määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin neuvoston sekä Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan välisessä, viimeksi mainittujen osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen tehdyssä sopimuksessa (2), ja jotka kuuluvat tietyistä mainitun sopimuksen yksityiskohtaisista soveltamissäännöistä 17 päivänä toukokuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/437/EY (3) 1 artiklan A kohdassa tarkoitettuun alaan.\nSveitsin osalta tällä päätöksellä kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisessä sopimuksessa Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen (4), ja jotka kuuluvat neuvoston päätöksen 1999/437/EY 1 artiklan A kohdassa, luettuna yhdessä mainitun sopimuksen tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta 28 päivänä tammikuuta 2008 tehdyn neuvoston päätöksen 2008/146/EY (5) 3 artiklan kanssa, tarkoitettuun alaan.\nLiechtensteinin osalta tällä päätöksellä kehitetään Euroopan unionin, Euroopan yhteisön, Sveitsin valaliiton ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan välillä allekirjoitetussa pöytäkirjassa, joka koskee Liechtensteinin ruhtinaskunnan liittymistä Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton väliseen Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen tehtyyn sopimukseen, tarkoitettuja Schengenin säännöstön määräyksiä, jotka kuuluvat mainitun pöytäkirjan allekirjoittamisesta Euroopan yhteisön puolesta 28 päivänä tammikuuta 2008 tehdyn päätöksen 1999/437/EY 1 artiklan A alakohdassa, luettuna yhdessä päätöksen 2008/261/EY (6) 3 artiklan kanssa, tarkoitettuun alaan.\nTällä päätöksellä kehitetään Schengenin säännöstön määräyksiä, joihin Yhdistynyt kuningaskunta ei osallistu Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin 29 päivänä toukokuuta 2000 tehdyn neuvoston päätöksen 2000/365/EY (7) mukaisesti. Yhdistynyt kuningaskunta ei siten osallistu tämän päätöksen tekemiseen, se ei sido Yhdistynyttä kuningaskuntaa eikä sitä sovelleta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan.\nTällä päätöksellä kehitetään Schengenin säännöstön määräyksiä, joihin Irlanti ei osallistu Irlannin pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin 28 päivänä helmikuuta 2002 tehdyn neuvoston päätöksen 2002/192/EY (8) mukaisesti. Irlanti ei siten osallistu tämän päätöksen tekemiseen, se ei sido Irlantia eikä sitä sovelleta Irlantiin.\nKyproksen osalta tämä päätös on vuoden 2003 liittymisasiakirjan 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu Schengenin säännöstöön perustuva tai muuten siihen liittyvä säädös.\nMuutetaan yhteisen konsuliohjeiston liitteessä 3 olevaa I osaa seuraavasti:\nLisätään Etiopiaa koskevaan osaan alaviite seuraavasti:\n”Saksan ja Alankomaiden osalta\nseuraavat henkilöt vapautetaan lentokentän kauttakulkuviisumia koskevasta vaatimuksesta:\nkansalaiset, joilla on jossakin jäsenvaltiossa tai Euroopan talousalueesta 2 päivänä toukokuuta 1992 tehdyn sopimuksen osapuolena olevassa valtiossa, Kanadassa, Japanissa tai Amerikan yhdysvalloissa voimassa oleva viisumi tai jotka palaavat jostakin edellä mainitusta maasta viisumia käytettyään.”\nLisätään kolmansien maiden luettelon alapuolelle kolmannen alakohdan selitysosaan alakohta seuraavasti:\n”Vapautusta lentokenttäkauttakulkuviisumia koskevasta vaatimuksesta sovelletaan myös sellaisen kolmannen maan kansalaisen lentokenttäkauttakulkuun, jolla on jossakin jäsenvaltiossa tai Euroopan talousalueesta 2 päivänä toukokuuta 1992 tehdyn sopimuksen osapuolena olevassa valtiossa, Kanadassa, Japanissa tai Amerikan yhdysvalloissa voimassa oleva viisumi ja joka matkustaa muuhun kolmanteen maahan. Vapautusta ei sovelleta kolmannen maan kansalaisen lentokenttäkauttakulkuun tämän palatessa muusta kolmannesta maasta edellä mainitun viisumin voimassaolon lakattua.”\nTämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille perustamissopimusten mukaisesti.\n(2) EYVL L 176, 10.7.1999, s. 36.\n(4) EUVL L 53, 27.2.2008, s. 52.\n(5) EUVL L 53, 27.2.2008, s. 1.\n(6) EUVL L 83, 26.3.2008, s. 3.\n(7) EYVL L 131, 1.6.2000, s. 43.\n(8) EYVL L 64, 7.3.2002, s. 20.\nEuroopan yhteisön ja Guinean tasavallan välisen kalastuskumppanuussopimuksen väliaikaista soveltamista koskevan sopimuksen tekemisestä kirjeenvaihtona tehdyn päätöksen 2009/473/EY kumoamisesta\nottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 43 artiklan 2 kohdan yhdessä sen 218 artiklan 5 ja 8 kohdan kanssa,\nEuroopan yhteisön ja Guinean tasavallan välisen kalastuskumppanuussopimuksen pöytäkirjaa, joka parafoitiin 20 päivänä joulukuuta 2008, on sovellettu väliaikaisesti 1 päivästä tammikuuta 2009, kuten osapuolet sopivat päätöksellä 2009/473/EY (1) hyväksytyssä kirjeenvaihdossa, sillä varauksella, että Euroopan yhteisön ja Guinean tasavallan välinen kalastuskumppanuussopimus tehdään.\nKomissio päätti peruuttaa ehdotuksensa kalastuskumppanuussopimuksen tekemisestä annettavaksi neuvoston asetukseksi 28 päivään syyskuuta 2009 ajoittuneiden traagisten tapahtumien jälkeen, jolloin hallituksen joukot avasivat tulen mielenosoittajia vastaan surmaten yli 150 henkilöä.\nSen vuoksi on tarpeen kumota päätös 2009/473/EY ja ilmoittaa Guinean tasavallalle Euroopan unionin puolesta mahdollisimman pian tämän väliaikaisen soveltamisen lopettamisesta valtiosopimusoikeutta koskevan Wienin yleissopimuksen 25 artiklan 2 kohdan mukaisesti,\nKumotaan Euroopan yhteisön ja Guinean tasavallan välisen kalastuskumppanuussopimuksen väliaikaista soveltamista koskevan sopimuksen tekemisestä kirjeenvaihtona tehty neuvoston päätös 2009/473/EY.\nNeuvoston puheenjohtaja valtuutetaan nimeämään yksi tai useampi henkilö, jolla on oikeus ilmoittaa Guinean tasavallalle valtiosopimusoikeutta koskevan Wienin yleissopimuksen 25 artiklan 2 kohdan mukaisesti, että Euroopan unioni ei enää aio tulla 20 päivänä joulukuuta 2008 parafoidun Euroopan yhteisön ja Guinean tasavallan välisen kalastuskumppanuussopimuksen sopimuspuoleksi. Tämä ilmoittaminen tapahtuu kirjeellä.\nKirjeen teksti on liitetty tähän päätökseen.\n(1) EUVL L 156, 19.6.2009, s. 31.\nViitaten 20 päivänä joulukuuta 2008 parafoidun Euroopan yhteisön ja Guinean tasavallan välisen kalastuskumppanuussopimuksen pöytäkirjaan sen väliaikaisesta soveltamisesta, josta Euroopan yhteisö ja Guinean tasavalta sopivat kirjeenvaihdolla 28 päivänä toukokuuta 2009:\nEuroopan unioni ilmoittaa täten Guinean tasavallalle valtiosopimusoikeutta koskevan Wienin yleissopimuksen 25 artiklan 2 kohdan mukaisesti, että se ei enää aio tulla edellä mainitun kalastuskumppanuussopimuksen sopimuspuoleksi.\nUnkarin tasavallan viranomaisten suunnitelmasta myöntää valtiontukea maatalousmaan hankkimiseksi 1 päivän tammikuuta 2010 ja 31 päivän joulukuuta 2013 välisenä aikana\nottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan,\nottaa huomioon Unkarin tasavallan hallituksen 27 päivänä marraskuuta 2009 esittämän pyynnön,\nUnkarin tasavalta, jäljempänä ’Unkari’, osoitti 27 päivänä marraskuuta 2009 neuvostolle pyynnön, että neuvosto tekisi perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti päätöksen Unkarin tasavallan suunnitelmasta myöntää unkarilaisille viljelijöille valtiontukea maatalousmaan hankkimiseksi.\nUnkarissa 1990-luvun alusta alkaen käynnissä ollut maan yksityistämisprosessi on useissa tapauksissa johtanut maatalousmaan sirpaloitumiseen tai sen jakamattomaan yhteisomistukseen, minkä vuoksi maan käytön rakenne on epäedullista ja maatilojen taloudellinen elinkelpoisuus on heikko.\nKoska viljelijöillä ei ole pääomaa, koska maatalousmaan hankkimiseen annettavien kaupallisten lainojen korot ovat korkeat ja koska pankit ovat nykyisessä kriisissä kiristäneet ehtojaan lainojen myöntämiseksi viljelijöille, viljelijöillä ja erityisesti pienviljelijöillä ei juurikaan ole mahdollisuuksia saada kaupallisia lainoja maan hankkimisen kaltaisia investointeja varten. Itse asiassa rahoitus- ja talouskriisin seurauksena maatalousmaan hankkimiseen annettavien kaupallisten lainojen vuotuiset korkoprosentit nousivat vuoden 2008 heinäkuun keskimäärin 9,5 prosentista 15,5 prosenttiin toukokuussa 2009, ja näitä lainoja varten vaadittujen vakuuksien keskimääräinen arvo on lähes kaksinkertaistunut samalla aikavälillä.\nTässä tilanteessa on todennäköistä, että maan osto keinottelutarkoituksissa sellaisten maataloustoimintaa harjoittamattomien taloudellisten toimijoiden toimesta, joille pääoman saanti on helpompaa, lisääntyy.\nValtiontuen maatalousmaan hankkimista varten pitäisi auttaa pelastamaan lukuisten viljelijäperheiden toimeentulo nykyisessä kriisissä luomalla olosuhteet, jotka mahdollistavat tuotantokustannusten alentamisen ja maataloustuotannon kannattavuuden parantamisen, jolloin köyhyyden ja työttömyyden kasvu maaseutualueilla saadaan pysäytettyä. Kriisin vuoksi työttömyys Unkarissa kasvoi heinä–lokakuun 2008 77 prosentista 10,4 prosenttiin vastaavana ajankohtana vuonna 2009, kun taas Unkarin bruttokansantuote laski 7,2 prosenttia vuoden 2008 kolmannen vuosineljänneksen ja vuoden 2009 kolmannen vuosineljänneksen välisenä aikana. Lisäksi maa-, metsä- ja kalatalouden aloilla Unkarin BKT nykyhintoina laski noin 33 prosenttia vuoden 2008 ensimmäisen puoliskon ja vuoden 2009 ensimmäisen puoliskon välisenä aikana (410 828 miljoonasta Unkarin forintista 275 079 miljoonaan Unkarin forinttiin).\nMyönnettävä valtion tuki on määrältään yhteensä 4 000 miljoonaa forinttia ja sen odotetaan hyödyttävän suunnilleen 5 000 maataloustuottajaa. Tukea on tarkoitus myöntää seuraavasti:\nkorkotukena enintään 2 000 miljoonaa forinttia lainoihin yksityisille maanviljelijöille, jotka täyttävät rekisteröitymistä, ammatillista pätevyyttä, hyvien maatalouskäytäntöjen soveltamista ja tilan taloudellista elinkelpoisuutta koskevat edellytykset, jotta nämä voivat nostaa edullisia lainoja maatalousmaan hankkimiseksi 300 hehtaarin maatilan enimmäispinta-alan puitteissa. Korkotukea myönnetään kiinnitysluoton muodossa enintään 75 miljoonan Unkarin forintin arvosta ja enintään 20 vuoden pituiseksi ajaksi, johon voi sisältyä kaksi pääoman lyhennyksistä vapautettua vuotta. Korkotuki on yhtä suuri kuin 50 prosenttia erääntymisajaltaan 5 tai 10 vuoden pituisen Unkarin valtion obligaation keskimääräisestä tuotosta lisättynä 1,75 prosenttiyksiköllä.\nsuorana tukena enintään 2 000 miljoonaa Unkarin forinttia maatalousmaan hankintaa varten siten, että myönnetty määrä on enintään 20 prosenttia myyntisopimukseen merkitystä ostohinnasta ja enintään 3 miljoonaa Unkarin forinttia hakemusta kohden, siten, että hakemusten vuosittainen määrä on rajoitettu kahteen edunsaajaa kohden. Tuki voidaan myöntää yksityishenkilölle, joka ostopäivän ajankohtana on harjoittanut maataloustoimintaa vähintään 5 hehtaarin viljelmien tai 1 hehtaarin muun maatalousmaan omistajan ominaisuudessa vähintään yhden vuoden pituisena aikana lohkolla, joka on hankitun maan välittömässä läheisyydessä, ja joka sitoutuu olemaan myymättä hankittua maata ja käyttämään sitä tosiasiallisesti yksinomaan maataloustuotantoon vähintään viiden vuoden ajan tuen maksamispäivämäärästä laskien. Tukea voidaan myöntää viinitarhana tai hedelmätarhana käytettävää maatalousmaata varten ainoastaan, jos jo omistetun ja hankitun maan yhteispinta-ala on yli 210 ”kultakruunua” (1) eli 2 hehtaaria eikä sitä ole rekisteröity metsätalousmaaksi.\nKorkotuen muodossa myönnettävän valtiontuen yhdistäminen suoraan tukeen saman maatalousmaa-alueen ostamista varten ei ole sallittua.\nKomissio ei ole tässä vaiheessa aloittanut mitään menettelyä eikä ottanut kantaa tuen luonteeseen ja soveltuvuuteen.\nNäin ollen kyseessä ovat poikkeukselliset olosuhteet, joiden vuoksi tällaisen tuen voidaan poikkeuksellisesti ja siinä määrin kuin se on Unkarin maaseudun köyhyyden lieventämiseksi ehdottoman välttämätöntä katsoa soveltuvan yhtenäismarkkinoille,\nUnkarin viranomaisten korkotukena ja suorina tukina maatalousmaan hankintaan myöntämä poikkeuksellinen valtiontuki, jonka suuruus on enintään 4 000 miljoonaa Unkarin forinttia ja joka myönnetään 1 päivän tammikuuta 2010 ja 31 päivän joulukuuta 2013 välisenä aikana, katsotaan yhteismarkkinoille soveltuvaksi.\nTämä päätös on osoitettu Unkarin tasavallalle.\n(1) Unkarissa käytetty maatalousmaan laadullinen mittayksikkö.\ntehty 14 päivänä joulukuuta 2009,\nEuroopan keskuspankin tilinpäätöksestä tehdyn päätöksen EKP/2006/17 muuttamisesta\nottaa huomioon Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön ja erityisesti sen 26.2 artiklan,\nKatettujen joukkovelkakirjalainojen osto-ohjelman toteutuksesta 2 päivänä heinäkuuta 2009 tehdyllä päätöksellä EKP/2009/16 (1) perustetaan ohjelma katettujen joukkovelkakirjalainojen ostoja varten. Tämän ohjelman täytäntöönpano edellyttää lisämuutoksia Euroopan keskuspankin tilinpäätöksestä 10 päivänä marraskuuta 2006 tehtyyn päätökseen EKP/2006/17 (2).\nOn tarpeen täsmentää, miten kirjanpidossa käsitellään eurojärjestelmän luottotoimien yhteydessä eurojärjestelmän vastapuolten laiminlyönneistä johtuvia avoimia saamisia sekä niihin liittyviä saamisia samoin kuin sitä, miten kirjanpidossa käsitellään luottotoimista aiheutuvien vastapuoliriskien johdosta tehtäviä varauksia.\nPäätökseen EKP/2006/17 on tarpeen tehdä myös eräitä muita teknisiä muutoksia.\nPäätöstä EKP/2006/17 on muutettava vastaavasti,\nMuutetaan päätöstä EKP/2006/17 seuraavasti:\nVaraus valuuttakurssi-, korko- ja luottoriskien sekä kullan hintariskin varalta\nEKP:n toimintojen luonne huomioon ottaen EKP:n neuvosto voi tehdä EKP:n taseeseen varauksen valuuttakurssi-, korko- ja luottoriskien sekä kullan hintariskin varalta. EKP:n neuvosto päättää varauksen suuruudesta ja käytöstä EKP:n riskialttiudesta tehdyn perustellun arvion nojalla.”\nMuutetaan 8 artiklaa seuraavasti:\n”3. Kullan arvostuksessa ei hinta- ja valuuttakurssimuutoksia eroteta toisistaan, vaan kirjataan yksi ainoa kullan arvonmuutos, joka perustuu kullan painoyksikön eurohintaan neljännesvuosittaisen arvostuspäivän EUR/USD-kurssiin. Valuuttasaamiset arvostetaan valuutoittain, mukaan lukien taseessa olevat ja taseen ulkopuoliset erät, ja arvopaperit arvostetaan arvopaperilajeittain ISIN-koodeittain; eriin ’Muut rahoitussaatavat’ ja ’Sekalaiset erät’ kuuluvat arvopaperit sekä rahapolitiikan harjoittamista varten pidettävät arvopaperit käsitellään kuitenkin erillisinä.”\n”4. Eräpäivään saakka pidettäviksi luokiteltavia arvopapereita käsitellään erillisinä ja ne arvostetaan jaksotetun hankintamenon perusteella ja arvonalennus huomioon ottaen. Ei-jälkimarkkinakelpoisia arvopapereita käsitellään samalla tavalla. Eräpäivään saakka pidettäviksi luokiteltavia arvopapereita voidaan myydä ennen eräpäivää\njos myytävää määrää pidetään merkityksettömänä koko eräpäivään saakka pidettävien arvopapereiden salkkuun verrattuna; tai\njos arvopaperit myydään sen kuukauden aikana, jossa niillä on eräpäivä; tai\npoikkeuksellisissa olosuhteissa kuten liikkeeseenlaskijan luottokelpoisuuden heikentyessä merkittävästi tai EKP:n neuvoston nimenomaisen rahapoliittisen päätöksen seurauksena.”\nPäätöksen EKP/2006/17 liitteitä I ja III muutetaan tämän päätöksen liitteen mukaisesti.\nTämä päätös tulee voimaan 31 päivänä joulukuuta 2009.\nTehty Frankfurt am Mainissa 14 päivänä joulukuuta 2009.\n(1) EUVL L 175, 4.7.2009, s. 18.\n(2) EUVL L 348, 11.12.2006, s. 38.\nPäätöksen EKP/2006/17 liitteitä I ja III muutetaan seuraavasti:\nPäätöksen EKP/2006/17 liitteessä I olevat taulukot korvataan seuraavasti:\nFyysinen kulta eli kultaharkot, -rahat, -levyt ja -kimpaleet, joko varastoitu tai ’matkalla’. Investointikulta (ei-fyysinen kulta), esimerkiksi kulta avistatileillä (yhteistileillä), määräaikaistalletukset ja seuraavista liiketoimista johtuvat kultasaamiset: i) kultapitoisuuden muuttumiset ja ii) sijaintipaikkaa tai laatua koskevat kultaswapit, joissa luovutusajankohdan ja vastaanottoajankohdan väliin jää vähintään yksi pankkipäivä.\nValuuttamääräiset saamiset euroalueen ulkopuolella olevilta vastapuolilta, mukaan luettuina kansainväliset ja ylikansalliset laitokset sekä euroalueeseen kuulumattomat keskuspankit.\nSaamiset Kansainväliseltä valuuttarahastolta (IMF)\nVaranto-osuuteen kuuluvat nosto-oikeudet (netto)\nKansallinen kiintiö, josta vähennetään IMF:n hallussa olevat euromääräiset talletukset. IMF:n tili 2 (hallinnollisten kulujen eurotili) voidaan joko sisällyttää tähän erään tai erään ’Euromääräiset velat euroalueen ulkopuolelle’.\nNimellisarvoon, muuntamisessa käytetään valuutan markkinakurssia\nErityiset nosto-oikeudet (brutto).\nGAB-rahoitusjärjestelyt, erityisiin lainajärjestelyihin kuuluvat lainat, köyhyyden vähentämisen ja kasvun nopeuttamisen ohjelman piiriin kuuluvat talletukset.\nPankkitalletukset, arvopaperisijoitukset, valuuttamääräiset lainat ja muut valuuttamääräiset saamiset\nTalletukset euroalueen ulkopuolisissa pankeissa, lukuun ottamatta erään ’Muut rahoitusvarat’ kuuluvia saamisia\nSekkitilit, määräaikaistalletukset, vaadittaessa takaisin maksettavat luotot, takaisinmyyntisopimukset.\nTalletukset euroalueen ulkopuolisissa pankeissa\nArvopaperisijoitukset euroalueen ulkopuolelle, lukuun ottamatta erään ’Muut rahoitusvarat’ kuuluvia saamisia\nEuroalueen ulkopuolella olevien liikkeeseen laskemat joukkovelkakirjat, vekselit, nollakorkoiset joukkovelkakirjat, rahamarkkinapaperit sekä osakkeet ja osuudet, joita hoidetaan osana valuuttavarantoja.\nMuut kuin eräpäivään saakka pidettävät jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit\nMarkkinahintaan ja valuutan markkinakurssia käyttäen\nPreemiot tai diskontot jaksotetaan\nEräpäivään saakka pidettävät jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit\nHankintameno arvonalennuksella vähennettynä ja valuutan markkinakurssia käyttäen\nJälkimarkkinakelpoiset osakkeet ja osuudet\nValuuttamääräiset lainat (talletukset) euroalueen ulkopuolella, lukuun ottamatta erään ’Muut rahoitusvarat’ kuuluvia saamisia\nTalletukset nimellisarvoon, muuntamisessa käytetään valuutan markkinakurssia\nMuut valuuttamääräiset saamiset\nSetelit ja metallirahat euroalueen ulkopuolelta.\nArvopaperisijoitukset euroalueella, lukuun ottamatta erään ’Muut rahoitusvarat’ kuuluvia saamisia\nEuroalueella olevien liikkeeseen laskemat joukkovelkakirjat, vekselit, nollakorkoiset joukkovelkakirjat, rahamarkkinapaperit sekä osakkeet ja osuudet, joita hoidetaan osana valuuttavarantoja.\nMuut saamiset euroalueella olevilta, lukuun ottamatta erään ’Muut rahoitusvarat’ kuuluvia saamisia\nLainat, talletukset, takaisinmyyntisopimukset, sekalainen luotonanto.\nTalletukset ja muut lainat nimellisarvoon, muuntamisessa käytetään valuutan markkinakurssia\nSekkitilit, määräaikaistalletukset, vaadittaessa takaisin maksettavat luotot, euromääräisten arvopaperien hoitoon liittyvät takaisinmyyntisopimukset.\nEuroalueen ulkopuolella olevien liikkeeseen laskemat osakkeet ja osuudet, joukkovelkakirjat, vekselit, nollakorkoiset joukkovelkakirjat ja rahamarkkinapaperit.\nHankintameno arvonalennuksella vähennettynä\nLainat euroalueen ulkopuolelle, lukuun ottamatta erään ’Muut rahoitusvarat’ kuuluvia lainoja\nLainat euroalueen ulkopuolelle\nEuroalueen ulkopuolisten tahojen liikkeeseen laskemat arvopaperit, lukuun ottamatta erään ’Muut rahoitusvarat’ kuuluvia saamisia\nYlikansallisten tai kansainvälisten organisaatioiden (esim. Euroopan investointipankki) liikkeeseen laskemat arvopaperit organisaation maantieteellisestä sijainnista riippumatta.\nLuotonanto ERM II:n ehdoilla.\nErät 5.1–5.5: Eurojärjestelmän rahapolitiikan välineistä ja menettelyistä 31 päivänä elokuuta 2000 annettujen suuntaviivojen EKP/2000/7 (1) liitteessä I kuvattuihin rahapolitiikan välineisiin liittyvät liiketoimet.\nSäännölliset likviditeettiä lisäävät käänteisoperaatiot, jotka toteutetaan viikoittain ja joissa sovellettava normaali juoksuaika on viikko.\nNimellisarvoon tai takaisinostohintaan\nSäännölliset likviditeettiä lisäävät käänteisoperaatiot, jotka toteutetaan kuukausittain ja joissa sovellettava normaali juoksuaika on kolme kuukautta.\nKäänteisoperaatiot, joilla hienosäädetään markkinoita tarvittaessa.\nKäänteisoperaatiot, joilla vaikutetaan eurojärjestelmän rakenteelliseen asemaan rahoitussektoriin nähden.\nYön yli -likviditeetti vakuuskelpoisia arvopapereita vastaan etukäteen vahvistetulla korolla (maksuvalmiusjärjestelmä)\nLuottolaitoksille myönnetyt lisäluotot, jotka aiheutuvat näille luottolaitoksille aiemmin myönnettyjen luottojen vakuutena olevien arvopaperien arvonnoususta.\nNimellisarvoon tai hankintahintaan\nSekkitilit, määräaikaistalletukset, vaadittaessa takaisin maksettavat luotot, erään ’Euromääräiset arvopaperit euroalueelta’ kuuluvien arvopaperisalkkujen hoitoon liittyvät takaisinmyyntisopimukset, mukaan lukien transaktiot, jotka johtuvat euroalueen aikaisempien valuuttavarantojen muuntamisesta, ja muut saamiset. Kirjeenvaihtajapankkimallin tilit ei-kotimaisissa euroalueen luottolaitoksissa. Muut saamiset ja operaatiot, jotka eivät liity eurojärjestelmän rahapoliittisiin operaatioihin.\nRahapolitiikan harjoittamista varten pidettävät arvopaperit\nEuroalueella liikkeeseen lasketut arvopaperit, joita pidetään rahapolitiikan harjoittamista varten. Hienosäätöoperaatioita varten hankitut EKP:n velkasitoumukset\nMuut kuin erään 7.1 ’Rahapolitiikan harjoittamista varten pidettävät arvopaperit’ ja erään 11.3 ’Muut rahoitusvarat’ kuuluvat arvopaperit; joukkovelkakirjat, vekseli, nollakorkoiset joukkovelkakirjat, suoraan pidettävät rahamarkkinapaperit, mukaan luettuina euromääräiset valtion velkakirjat ajalta ennen EMUa. Osakkeet ja osuudet.\nSaamiset julkisyhteisöiltä ajalta ennen EMUa (ei-jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit, lainat)\nTalletukset/lainat nimellisarvoon, ei-jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit hankintahintaan\nEurojärjestelmän sisäiset saamiset\nEKP:n sijoitustodistusten liikkeeseenlaskun perusteella annettuihin velkakirjoihin liittyvät saamiset\nVain EKP:n taseessa.\nKansallisten keskuspankkien antamat velkakirjat EKP:n velkasitoumuksia koskevan back-to-back-sopimuksen perusteella.\nEuroseteleiden kohdistamiseen eurojärjestelmässä liittyvät saamiset\nEKP:n liikkeeseen laskemiin seteleihin liittyvät saamiset euroseteleiden liikkeeseenlaskusta 6 päivänä joulukuuta 2001 tehdyn päätöksen EKP/2001/15 mukaisesti (2)\nMuut saamiset eurojärjestelmän sisällä (netto)\nSeuraavien alaerien nettopositiot:\nTARGET2-tilien ja kansallisten keskuspankkien vastaavien tilien saldoista johtuvat nettosaamiset eli saamisten ja velkojen nettosumma – katso myös erä ’Muut velat eurojärjestelmän sisällä (netto)’\nmuut mahdolliset eurojärjestelmän sisäiset euromääräiset saamiset, myös EKP:n euroseteleistä saaman tulon väliaikainen jakaminen kansallisille keskuspankeille.\nSelvitettävänä olevat erät\nSelvitystilien saldot (saamiset), mukaan lukien selvitettävänä olevat sekit.\nAineellinen ja aineeton käyttöomaisuus\nMaa-alueet ja rakennukset, kalusto, mukaan lukien atk-laitteistot, ohjelmistot.\nHankintahintaan poistot vähennettyinä\nPoistoilla tarkoitetaan hyödykkeen poistopohjan systemaattista kuluksi kirjaamista sen taloudellisen vaikutusajan kuluessa. Taloudellinen vaikutusaika on ajanjakso, jona käyttöomaisuuden odotetaan olevan yrityksen käytettävissä. Yksittäisten merkittävien käyttöomaisuuserien taloudellinen vaikutusaika voidaan tarkistaa systemaattisesti, mikäli odotukset poikkeavat aikaisemmista arvioista. Merkittäviin hyödykkeisiin voi sisältyä osia, joilla on erilainen taloudellinen vaikutusaika. Taloudellinen vaikutusaika tulisi tällaisten osien osalta arvioida erikseen.\nAineettoman omaisuuden kustannukset sisältävät aineettoman omaisuuden hankintahinnan. Muita suoria tai epäsuoria kustannuksia käsitellään kuluina\nMenojen aktivoinnissa sovelletaan raja-arvoa (mikäli meno ilman arvonlisäveroa jää alle 10 000 euron, sitä ei aktivoida)\nVoitto-osuudet ja sijoitukset tytäryhtiöihin sekä strategisista tai poliittisista syistä hallussa olevat osakkeet ja osuudet\nArvopaperit, mukaan lukien osakkeet ja osuudet, sekä muut rahoitusinstrumentit ja saldot, mukaan lukien määräaikaistalletukset ja sekkitilit, joita pidetään korvamerkittynä salkkuna\nTähän erään kuuluvien arvopaperisalkkujen hoitoon liittyvät takaisinmyyntisopimukset luottolaitosten kanssa.\nVoitto-osuudet ja epälikvidit kantaosakkeet sekä muut oman pääoman ehtoiset instrumentit, jotka edustavat pysyviä investointeja\nSijoitukset tytäryhtiöihin tai merkittävät osuudet yhtiöissä\nEräpäivään saakka tai pysyvinä investointeina pidettävät jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit\nPankkitalletukset ja lainat\nNimellisarvoon, muunnetaan valuutan markkinakurssiin, jos saldot/talletukset ovat valuuttamääräisiä\nTaseen ulkopuolisten erien arvostuserot\nValuuttatermiinien, valuuttaswapien, koronvaihtosopimusten, korkotermiinien, arvopaperien termiinikauppojen, valuuttojen avistakauppojen arvostuksen tulokset kaupantekopäivästä maksun suorituspäivään.\nInstrumenttien nettoaseman termiinikurssin ja avistakurssin ero käyttäen valuutan markkinakurssia\nSiirtosaamiset ja maksetut ennakot\nToteutuneet tulot, joista ei ole saatu maksua. Maksetut ennakot ja kertyneet korot (eli arvopaperia ostettaessa mukana siirtyneet kertyneet korot)\nEnnakot, lainat ja muut vähämerkityksiset erät. Vakuudettomat lainat (loans on a trust basis)\nAsiakkaiden tekemiin kultatalletuksiin liittyvät sijoitukset\n22 artiklan 3 kohdan mukaisesti\nEurojärjestelmän luottotoimien yhteydessä eurojärjestelmän vastapuolten laiminlyönneistä johtuvat avoimet saamiset\nNimellisarvoon/kerrytettävissä olevaan arvoon (ennen/jälkeen tappioiden kirjaamisen)\nVarat tai kolmansilta olevat saamiset, jotka on otettu omaksi ja/tai hankittu laiminlyöntiin syyllistyneen eurojärjestelmän vastapuolen asettaman vakuuden realisoinnin yhteydessä\nHankintahintaan (jos rahoitusomaisuus on valuuttamääräistä, käytetään muuntamisessa valuutan markkinakurssia hankintahetkellä)\nEKP:n päätöksen EKP/2001/15 mukaisesti liikkeeseen laskemat eurosetelit\nErät 2.1, 2.2, 2.3 ja 2.5: Suuntaviivojen EKP/2000/7 liitteessä I tarkoitetut euromääräiset talletukset\nPerussäännön mukaisesti vähimmäisvarantovelvoitteen alaisten rahalaitosten luetteloon kuuluvien luottolaitosten euromääräiset tilit. Erään kuuluvat ensisijaisesti vähimmäisvarantotalletusten tilit.\nYön yli -talletukset etukäteen vahvistetulla korolla (maksuvalmiusjärjestelmässä)\nHienosäätötarkoituksessa kerättävät määräaikaistalletukset likviditeetin sitomiseksi\nRahapolitiikkaan liittyvät liiketoimet, joiden tarkoituksena on likviditeetin sitominen\nLuottolaitosten talletukset, jotka tehdään näille luottolaitoksille myönnettyjen luottojen vakuutena olevien arvopapereiden arvon laskun vuoksi\nRepo-operaatiot samanaikaisten, vastaavien erään ’Euromääräiset arvopaperit euroalueelta’kuuluvien arvopaperisalkkujen hoitoon liittyvien takaisinmyyntisopimusten yhteydessä. Muut eurojärjestelmän rahapolitiikkaan liittymättömät operaatiot. Ei luottolaitosten sekkitilejä.\nEKP:n liikkeeseen laskemat sijoitustodistukset\nSuuntaviivojen EKP/2000/7 liitteessä I tarkoitetut sijoitustodistukset. Diskonttopaperit, jotka lasketaan liikkeeseen likviditeetin sitomistarkoituksessa.\nSekkitilit, määräaikaistalletukset, vaadittaessa takaisin maksettavat talletukset\nHenkilöstön, liikeyritysten ja asiakkaiden, mukaan lukien vähimmäisvarantovelvoitteesta vapautetuiksi luetteloidut rahalaitokset, ks. vastattavien erä 2.1, ja muiden hallussa olevat sekkitilitalletukset; määräaikaistalletukset, vaadittaessa takaisin maksettavat talletukset.\nMuiden pankkien, keskuspankkien, kansainvälisten/ylikansallisten elinten, Euroopan komissio mukaan luettuna, sekkitilit, määräaikaistalletukset, vaadittaessa takaisin maksettavat talletukset, mukaan lukien maksuliikettä varten pidettävät tilit sekä sijoitusten hoitoa varten pidettävät tilit: muiden tallettajien sekkitilit. Repo-operaatiot samanaikaisten, euromääräisten arvopaperien hoitoon liittyvien takaisinmyyntisopimusten yhteydessä. Sellaisten jäsenvaltioiden keskuspankkien TARGET2-tilien saldot, jotka eivät ole ottaneet euroa käyttöön\nSekkitilit. Takaisinostosopimuksiin perustuvat velat; tavallisesti näissä sijoitustoimissa käytetään joko valuuttoja tai kultaa.\nNimellisarvoon, muuntamisessa käytetään vuoden viimeisen päivän markkinakurssia\nLainanotto ERM II:n ehdoilla.\nSDR-määräinen erä, johon on kirjattu ne nosto-oikeudet, jotka kyseessä olevalle maalle tai kansalliselle keskuspankille on alun perin myönnetty.\nEurojärjestelmän sisäiset velat\nValuuttavarantojen siirtoja vastaavat velat\nEKP:n taseessa – euromääräinen\nMuut velat eurojärjestelmän sisällä (netto)\nTARGET2-tilien ja kansallisten keskuspankkien vastaavien tilien saldoista aiheutuvat nettovelat eli saamisten ja velkojen yhteismäärä – ks. myös vastaavien erä ’Muut saamiset eurojärjestelmän sisällä (netto)’.\nMuut mahdolliset eurojärjestelmän sisäiset euromääräiset saamiset, myös EKP:n euroseteleistä saaman tulon väliaikainen jakaminen kansallisille keskuspankeille\nSelvitystilien saldot (velat), mukaan lukien selvitettävänä olevat pankkisiirrot.\nValuuttatermiinien, valuuttaswapien, koronvaihtosopimusten, korkotermiinien, arvopapereiden termiinikauppojen, valuuttojen avistakauppojen arvostustulokset kaupantekopäivästä maksun suorituspäivään.\nSiirtovelat ja saadut ennakot\nTilikaudella toteutuneet menot, joista ei ole saatu maksua. Tilikaudella saadut maksut tuloista, jotka toteutuvat tulevina tilikausina.\nNimellisarvoon, muuntamisessa käytetään markkinakurssia\nVäliaikaiset verotustilit. Valuuttamääräiset luottotilit tai talletukset, jotka kattavat vakuuksia. Repo-operaatiot luottolaitosten kanssa samanaikaisten, vastaavien erään ’Muut rahoitusvarat’ kuuluvien salkkujen hoitoon liittyvien takaisinmyyntisopimusten yhteydessä. Vähimmäisvarantotalletusten lisäksi olevat pakolliset talletukset. Muut vähämerkityksiset erät. Vakuudettomat velat (liabilities on a trust basis).\nValuuttakurssi-, korko- ja luottoriskiä sekä kullan hintariskiä ja muita tarkoituksia varten; tällaisia muita tarkoituksia voivat olla esim. odotettavissa olevat vastaiset menot tai perussäännön 49.2 artiklan mukaiset osuudet sellaisten jäsenvaltioiden keskuspankkien osalta, joita koskeva poikkeus on kumottu.\nRahamarkkinaoperaatioista johtuvia vastapuoliriskejä varten\nArvonmuutostilit, jotka johtuvat kullan, kaikenlaisten euromääräisten arvopaperien, kaikenlaisten valuuttamääräisten arvopaperien ja optioiden hintamuutoksista; markkinahintaisesta arvostuksesta johtuvat korkoriskijohdannaisiin liittyvät arvostuserot; arvonmuutostilit, jotka johtuvat valuuttakurssimuutoksista kaikissa nettovaluuttapositioissa, mukaan lukien valuuttaswapit ja –termiinit sekä erityisnosto-oikeudet\nErityiset arvonmuutostilit, jotka koskevat perussäännön 49.2 artiklan mukaisia osuuksia sellaisten jäsenvaltioiden kansallisilta keskuspankeilta, joita koskeva poikkeus on kumottu – ks. 11 artiklan 2 kohta.\nKeskihinnan ja markkina-arvon välinen arvostusero, muuntamisessa käytetään markkinakurssia\nOma pääoma ja rahastot\nLainmukaiset varaukset perussäännön 33 artiklan mukaan ja perussäännön 49.2 artiklan mukaiset osuudet sellaisten jäsenvaltioiden keskuspankeilta, joita koskeva poikkeus on kumottu\nEKP:N JULKAISTAVA TULOSLASKELMA\nTuloslaskelma 31. joulukuuta XX päättyvälle tilikaudelle\nKorkotuotot euroseteleiden kohdistamisesta eurojärjestelmän sisällä\nValuuttavarantojen siirtoihin liittyvien kansallisten keskuspankkien saamisten korko\nRahoitustoiminnan realisoituneet voitot/tappiot\nRahoitusvarojen ja valuuttapositioiden arvonalennukset\nSiirto varauksista/varauksiin valuuttakurssi-, korko- ja luottoriskiä sekä kullan hintariskiä varten\nTuotot palkkioista ja maksuista\nKulut palkkioista ja maksuista\nTuotot kantaosakkeista ja voitto-osuuksista\nPoistot aineellisista ja aineettomista hyödykkeistä\nUlkoistettu setelinvalmistus (6)\n(1) EYVL L 310, 11.12.2000, s. 1.\n(2) EYVL L 337, 20.12.2001, s. 52.\n(3) EKP voi vaihtoehtoisesti julkaista täsmällisesti tai eri tavalla pyöristetyt euromääräiset summat.\n(4) Tuottojen ja kulujen välinen erittely voidaan vaihtoehtoisesti esittää tilinpäätöksen liitetiedoissa.\n(5) Hallinnolliset järjestelyt mukaan luettuina.\n(6) Siinä tapauksessa, että setelinvalmistus on ulkoistettu (maksettavat ulkopuolisille yhtiöille, jotka huolehtivat setelien valmistuksesta keskuspankkien puolesta). On suositeltavaa, että eurosetelien liikkeeseenlaskuun liittyvät kulut kirjataan tuloslaskelmaan silloin kun ne laskutetaan tai ne ovat muutoin aiheutuneet, ks. myös suuntaviivat EKP/2006/16.”\nKausi-influenssa on tarttuva virussairaus, jota esiintyy Euroopassa epidemioina talvikuukausien aikana. Se on yksi merkittävimmistä ja yleisimmin esiintyvistä tartuntataudeista, ja se aiheuttaa paljon sairastuvuutta ja kuolleisuutta kaikissa jäsenvaltioissa.\nJoissain tapauksissa on kyse itsestään rajoittuvaa hengitystieinfektiota vakavammista komplikaatioista, joita voi seurata vaikea-asteinen keuhkokuume tai muu mahdollisesti kuolemaan johtava jälkitauti. Näitä komplikaatioita esiintyy paljon yleisemmin vanhemmissa ikäryhmissä ja henkilöillä, joilla on kroonisia sairauksia.\nKausi-influenssaa voidaan hillitä rokotuksilla, mutta viruksen antigeenin koostumus muuttuu tiuhaan, ja siksi Maailman terveysjärjestön (WHO) asiantuntijaryhmät tarkistavat rokotteen koostumusta säännöllisesti.\nVuonna 2003 järjestetty maailman terveyskokous suositteli päätöslauselmassaan 56.19, että kausi-influenssarokotusten kattavuutta nostettaisiin kaikkien korkean riskin henkilöiden joukossa, ja tavoitteeksi asetettiin väestön vanhempien ikäryhmien osalta vähintään 50 prosentin rokotuskattavuus vuoteen 2006 mennessä ja 75 prosentin kattavuus vuoteen 2010 mennessä.\nEuroopan parlamentti hyväksyi 26 päivänä lokakuuta 2005 päätöslauselman ”Influenssapandemian torjuntastrategia” ja 14 päivänä kesäkuuta 2006 päätöslauselman ”Influenssapandemiaa koskevat valmius- ja reagointisuunnitelmat Euroopan yhteisössä” kehottaen jäsenvaltioita lisäämään influenssarokotuksia WHO:n suositusten mukaisesti. Päätöslauselmissa kehotetaan jäsenvaltioita myös parantamaan rokotuskattavuutta pandemioiden välisenä aikana WHO:n suositusten mukaisesti.\nSen vuoksi Euroopan unionin tasolla olisi ryhdyttävä yhtenäiseen toimintaan kausi-influenssan vaikutusten hillitsemiseksi kannustamalla riskiryhmiä ja terveydenhuollon työntekijöitä ottamaan rokotus. Tämän suosituksen tarkoituksena on saavuttaa WHO:n suosittelema 75 prosentin rokotuskattavuus vanhempien ikäryhmien keskuudessa mahdollisimmin pian, mieluiten talvikauteen 2014–2015 mennessä. Tämä 75 prosentin tavoite olisi mahdollisuuksien mukaan laajennettava koskemaan myös kroonisista sairauksista kärsivien henkilöiden riskiryhmää, ottaen huomioon Euroopan tautien ehkäisy- ja valvontakeskuksen (ECDC) antamat ohjeistukset.\nKorkeampi rokotuskattavuus riskiryhmissä johtaisi myös yleisesti rokotuskattavuuden paranemiseen, myös terveydenhuollon työntekijöiden osalta.\nNäiden muutosten ensisijaisena edellytyksenä on, että kaikki terveydenhuollon piiriin kuuluvat tahot, riskiryhmät, terveydenhuollon työntekijät, lääkärit, terveydenhuollon johtajat ja päätöksentekijät saavat tietoa kausi-influenssaongelmasta julkisten ja ammatillisten tiedotuskampanjoiden avulla. Terveydenhuollon työntekijöille olisi tiedotettava heidän huonokuntoisempiin potilaisiinsa kohdistuvista erityisistä riskeistä. Terveydenhuollon työntekijöille olisi tiedotettava myös heidän vastuustaan antaa potilailleen asianmukaista neuvontaa rokotuksista.\nKansallisella tasolla on erityisen tärkeää koota täsmällistä ja vertailukelpoista tietoa rokotuskattavuudesta riskiryhmissä, jotta voidaan arvioida tilannetta asianmukaisesti kaikissa jäsenvaltioissa. Tällaista tietoa ei tähän saakka ole aina ollut saatavilla. Näiden tietojen perusteella komissio ja jäsenvaltiot voivat jakaa tietoa ja parhaita käytäntöjä kolmansien maiden kanssa käyttäen olemassa olevia terveysalan kansainvälisen yhteistyön kanavia.\nTautien ehkäisyn ja valvonnan eurooppalaisen keskuksen perustamisesta 21 päivänä huhtikuuta 2004 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 851/2004 (1) kyseiselle keskukselle (ECDC) annettiin erityiseksi tehtäväksi tarjota teknistä ja tieteellistä asiantuntemusta komissiolle ja jäsenvaltioille. ECDC huolehtii myös kausi-influenssan seurantaa varten perustetun verkoston toiminnasta yhteisön verkoston piiriin Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 2119/98/EY mukaisesti asteittain otettavista tartuntataudeista 22 päivänä joulukuuta 1999 tehdyn komission päätöksen 2000/96/EY (2) mukaisesti. ECDC:n olisi siten autettava jäsenvaltioita tarjoamaan kausi-influenssarokotuksia koskevaa tieteellistä asiantuntemusta.\nTavoitteena oleva WHO:n suosittelema 75 prosentin rokotuskattavuus vanhemmissa ikäryhmissä on kausi-influenssarokotusten osalta selkeästi helpompi saavuttaa Euroopan unionin tasolla toteutettavalla yhtenäisellä toiminnalla,\nJäsenvaltioita kannustetaan hyväksymään ja panemaan täytäntöön tilanteen mukaan kansallisia, alueellisia tai paikallisia toimintasuunnitelmia tai -politiikkoja, joiden tavoitteena on kausi-influenssarokotusten kattavuuden parantaminen, jotta saavutettaisiin mahdollisimman pian, mieluiten talvikauteen 2014–2015 mennessä, 75 prosentin rokotuskattavuus ”vanhemmissa ikäryhmissä” ja mahdollisuuksien mukaan myös muissa 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetuissa riskiryhmissä, ellei sitä ole jo saavutettu. Jäsenvaltioita kannustetaan parantamaan rokotuskattavuutta myös terveydenhuollon työntekijöiden piirissä.\nToimintasuunnitelmissa tai -politiikoissa olisi otettava huomioon kansallisella tasolla todetut puutteet ja organisoitava 2 kohdan b ja c alakohdassa tarkoitetut toiminnot.\nJäsenvaltioita kannustetaan 1 kohdassa tarkoitettujen toimintasuunnitelmien ja -politiikkojen puitteissa\nottamaan huomioon ECDC:n antamassa ohjeistuksessa olevat ”vanhempien ikäryhmien” ja ”riskiryhmien” määritelmät;\nmittaamaan rokotuskattavuus kaikissa riskiryhmissä ja tutkimaan syitä siihen, miksi jotkut eivät halua ottaa rokotusta;\nedistämään kausi-influenssaa ja rokotuksia koskevaa valistusta, koulutusta ja tiedonvaihtoa järjestämällä\ntiedotusta terveydenhuollon työntekijöille;\ntiedotusta riskiryhmiin kuuluville henkilöille ja heidän perheilleen influenssaan liittyvistä riskeistä ja sen ennaltaehkäisystä;\ntehokasta tiedotusta rokotuksen ottamisen esteiden poistamiseksi.\nJäsenvaltioita kannustetaan raportoimaan vapaaehtoisesti komissiolle tämän suosituksen täytäntöönpanosta ja erityisesti riskiryhmissä saavutetusta rokotuskattavuudesta.\nKomissiota kehotetaan raportoimaan säännöllisesti neuvostolle tämän suosituksen täytäntöönpanosta jäsenvaltioiden toimittamien tietojen perusteella.\nKomissiota kehotetaan tukemaan edelleen influenssan tutkimusta tutkimuksen puiteohjelmien kautta.\n(1) EUVL L 142, 30.4.2004, s. 1.