SELLASTA SATTUU. EKA NÄKEE PUNASTA JA SIT ONKI JO TAPAHTUNU HIRVEITÄ. - PDF\nSELLASTA SATTUU. EKA NÄKEE PUNASTA JA SIT ONKI JO TAPAHTUNU HIRVEITÄ.\nDownload "SELLASTA SATTUU. EKA NÄKEE PUNASTA JA SIT ONKI JO TAPAHTUNU HIRVEITÄ."\n1 SELLASTA SATTUU. EKA NÄKEE PUNASTA JA SIT ONKI JO TAPAHTUNU HIRVEITÄ. Kouvolan seudun ammattiopiston tapaturmakyselyn tuloksia 2011 Louna Karjalainen (toim.)\n2 RAPORTTI 2012 Sellasta sattuu. Eka näkee punasta ja sit onki jo tapahtunu hirveitä. Kouvolan seudun ammattiopiston tapaturmakyselyn tuloksia 2011 Louna Karjalainen (toim.) Amis-TAPE-hanke KOUVOLAN KAUPUNKI\n3 KOUVOLAN KAUPUNKI Amis-TAPE-hanke Tapaturmien ja väkivallan ehkäisykeskus (Start) Kymenlaaksonkatu 2 C Kuusankoski Kouvola Työryhmä 2011: AMIS-TAPE-HANKE Louna Karjalainen alkaen Joni Nurminen Ilona Nurmi-Lüthje Kirsi-Marja Karjalainen Miia Pauna KSAO Arto Virtanen, opettaja/tekniikka Heikki Kokko, opettaja/kulttuuri Juhani Mäkinen, opettaja/luonnonvara Laura Henriksson, laatupäällikkö Leena Vuorenpää, koulutuspäällikkö/tekniikka ja palvelut Kuusankoski Maiju Pohjanlehto, koulutuspäällikkö/tekniikka Keltakangas Markus Orell, opettaja/kulttuuri Mika Palosara, apulaisrehtori Pasi Paavilainen, opettaja/tekniikka Tapani Ranta, koulutuspäällikkö/kulttuuri Timo Olli, rehtori Timo Tiainen, koulutustoimenjohtaja Ulla Jaskari, koulutuspäällikkö/tekniikka ja palvelut Kouvola Kannen kuva: Tuula Roos/Vastavalo Teksti ja taitto: Louna Karjalainen TIIVISTELMÄ Kouvolan seudun ammattiopiston opiskelijoille ja opettajille tehtiin keväällä 2011 tapaturmia ja niiden ehkäisyä koskeva kysely. Kyselyssä selvitettiin viimeisen vuoden aikana sattuneet koulutapaturmat ja vapaa-ajan tapaturmat. Tapaturmista kysyttiin esiintyvyyden lisäksi tapaturmatyyppi, tapaturman tahallisuus, tapaturmasta syntyneet vammat ja näkemys siitä, olisiko tapaturma voitu ehkäistä. Koulutapaturmista selvitettiin lisäksi tapaturmapaikka. Kyselyyn vastasi 606 opiskelijaa ja opettajaa kaikilta aloilta. Vastausprosentti oli arviolta noin 47 %. Kyselyn mukaan yli joka seitsemännelle oli sattunut koulutapaturma viimeisen vuoden aikana, ja kolme neljästä koulutapaturmasta oli sattunut työtunnilla. Vapaa-ajan tapaturma oli viimeisen vuoden aikana sattunut lähes joka toiselle. Koulutapaturmat olivat tyypillisesti viiltoja tai palotapaturmia, vapaa-ajan tapaturmat kaatumisia tai kolareita. Koulutapaturmasta syntyneet vammat olivat yleisimmin palovammoja tai haavoja. Vapaa-ajan tapaturmien vammat olivat tyypillisesti mustelmia, ruhjeita ja haavoja. Koulutapaturmista yli neljännes ja vapaa-ajan tapaturmista yli viidennes oli toisen henkilön tahattomasti tai tahallisesti aiheuttama. Merkittävää on, että tahallisten tapaturmien kohteena oli aina poika, ja poikien tahallisesti aiheutettuja tapaturmia oli koulussa suhteellisesti enemmän kuin vapaa-ajalla. Tahattomasti aiheutettuja tapaturmia oli erityisesti tyttöjen koulutapaturmissa, joita oli yli puolet enemmän verrattuna tyttöjen tahattomasti aiheutettuihin vapaa-ajan tapaturmiin. Nuorten mielestä yli puolet kaikista tapaturmista olisi ollut mahdollista ehkäistä. Tytöt olivat tapaturmien ehkäisyn suhteen jonkin verran optimistisempia kuin pojat. Keinoiksi tapaturmien ehkäisyyn nuoret nimesivät erityisesti huolellisuuden ja varovaisuuden sekä koulutapaturmissa turvavälineiden käytön ja vapaa-ajan tapaturmissa päihteettömyyden. Kysely toteutettiin osana Amis-TAPE-hanketta eli ammattiin opiskelevien tapaturmien seuranta ja ehkäisy -hanketta. Hankkeen tavoitteena on kehittää ammattiopiston käyttöön tapaturmien seurantajärjestelmä sekä motivoida ammattiopisto systemaattiseen tapaturmien seurantaan ja ehkäisyyn. Kyselystä saatuja tietoja hyödynnetään Amis-TAPE-hankkeessa.\n4 SISÄLLYS TIIVISTELMÄ 1 JOHdanto 3 2 KYSELYN LÄHTÖKOHdat Ammatillinen koulutus Suomessa Ammattiin opiskelevien tapaturmat ja niiden seuraaminen Amis-TAPE-hanke 7 3 KYSELYN TAVOITTEET 9 4 KYSELYN AINEISTO JA MENETELMÄT Aineisto Menetelmät 10 5 KYSELYN TULOKset Vastaajien taustatiedot Koulutapaturmat Koulutapaturmien esiintyvyys Koulutapaturmapaikka ja -tyyppi Koulutapaturmista syntyneet vammat Koulutapaturmien ehkäisy Vapaa-ajan tapaturmat Vapaa-ajan tapaturmien esiintyvyys Vapaa-ajan tapaturmien tapaturmapaikka ja -tyyppi Vapaa-ajan tapaturmista syntyneet vammat Vapaa-ajan tapaturmien ehkäisy Nuorten näkemyksiä tapaturmista ja niiden ehkäisystä 24 6 KOKOAVAA TARKASTELUA AMMATTIIN OPISKELEVIEN tapaturmista Tapaturmien esiintyvyys Tapaturmapaikka ja -tyyppi Tapaturmista syntyneet vammat Tapaturmien ehkäisy 28 7 LOPUKsi 29 LÄHTEET 1\n5 1 JOHDANTO Nuorten ja lasten tapaturmat ovat Suomessa merkittävä kansanterveysongelma. Tilastot osoittavat, että erityisesti nuorille miehille sattuu tapaturmia. Tapaturmat, väkivalta ja itsemurhat ovat yleisin kuolinsyy Suomessa alle 25-vuotiailla. Ne aiheuttavat myös suuren osan alle 25-vuotiaiden hoitojaksoista sairaalan vuodeosastolla. (Markkula & Öörni 2009: 23.) Kouvolan seudun vuotiaiden tapaturmista valmisteilla olevasta tutkimuksesta ilmenee, että myös erikoissairaanhoidon päivystyspoliklinikalle tulleiden potilaiden tapaturmat alkavat selvästi lisääntyä 15 ikävuoden jälkeen. Eniten tapaturmia on vuotiailla nuorilla ja heistä pojilla huomattavasti enemmän kuin tytöillä. (Karjalainen ym. 2012, käsikirjoitus.) Valtakunnallisia tilastotietoja tapaturman vuoksi päivystyspoliklinikalle hoitoon tulleista ei ole. Ammattioppilaitoksissa opiskelee suuri joukko vuotiaita nuoria, mutta heille sattuvista tapaturmista on vielä erittäin vähän tietoa. Tapaturmariskit ovat ammattioppilaitoksissa erilaiset kuin peruskouluissa ja lukioissa. Ammattioppilaitosten tehokkaaseen tapaturmien ehkäisyn suunnitteluun tarvitaan tietoa ammattioppilaitoksissa tapahtuvien tapaturmien syistä ja tapaturmiin liittyvistä tekijöistä. Ammattioppilaitosten työturvallisuusajattelu kaipaa tehostamista, sillä nuoret joutuvat kokeneempia työntekijöitä useammin tapaturmaan myös työelämässä. Varsinkin nuorilla miehillä on suuri riski joutua työtapaturman kohteeksi. (Salminen 2009: 104.) Nuorilla, vuotiailla miehillä työtapaturmat ovat yhtä yleisiä kuin liikunta- ja urheilutapaturmat (Karjalainen ym. 2012, käsikirjoitus). Lisäksi fyysisten ammattien harjoittajilla (maanviljelijät, metsätyöntekijät, rakennus-, korjaus- ja valmistustyöntekijät, prosessi- ja kuljetustyöntekijät sekä muut työntekijät) on noin 2,5-kertainen työtapaturmariski verrattuna johtavassa asemassa, virkamiehinä tai asiantuntijoina työskenteleviin (Haikonen & Salminen 2010: 49). Tieto tapaturmien ehkäisystä on olennainen osa ammatillista oppimista, ja se antaa nuorille eväitä tulevaan työelämään. Kouvolassa toimivan Tapaturmien ja väkivallan ehkäisykeskus -hankkeen (Start) ja Kouvolan seudun ammattiopiston (KSAO) yhteistyönä aloitettiin vuoden 2010 alussa Amis- TAPE-hanke, jonka tavoitteena on ehkäistä ammattiopistossa opiskelevien tapaturmia ammattiopistossa ja tulevassa työelämässä. Amis-TAPE-hankkeessa KSAO:n käyttöön on kehitetty internetissä toimiva tapaturmien tilastointi- ja raportointiohjelma TAPE, jonka avulla voidaan seurata oppilaitoksessa eri koulutusaloilla sattuvia tapaturmia. Ohjelmaan kertynyttä tietoa voidaan hyödyntää opetuksessa ja turvallisuusjohtamisen suunnittelussa. 2 3\n6 KSAO:n opiskelijoilta ja opettajilta kerättiin tietoa tapaturmista ja niiden ehkäisystä myös Webropol-kyselyn avulla keväällä Tämä raportti käsittelee kyselyn tuloksia. Kyselyn tehtävänä oli saada tietoa ammattioppilaitosopiskelijoille sekä koulussa että vapaaajalla sattuvista tapaturmista. Tavoitteena oli kerryttää monipuolisesti tietoa ammattiin opiskelevien tapaturmista. Tietoja kerättiin TAPE-ohjelman kehittämistä ja Amis-TAPEhankkeen koulutuspäiviä varten. 2 KYSELYN LÄHTÖKOHDAT 2.1 Ammatillinen koulutus Suomessa Suomen koulutusjärjestelmässä ammatillinen koulutus tarkoittaa ammatillista peruskoulutusta tai ammatillista lisä- ja täydennyskoulutusta, ja se on tarkoitettu sekä työelämään siirtyville nuorille että työelämässä oleville aikuisille. Ammatillisen koulutuksen tavoitteena on kehittää ammatillista osaamista ja työelämää sen tarpeiden mukaan sekä edistää työllisyyttä ja elinikäistä oppimista. Ammatilliset perustutkinnot antavat laajat perusvalmiudet alan tehtäviin, erikoistuneempaa osaamista jollakin osa-alueella sekä yleisen jatko-opintokelpoisuuden yliopistoihin ja ammattikorkeakouluihin. (Opetusministeriö 2011a.) Tutkintojen laajuus on 120 opintoviikkoa, joista vähintään 20 opintoviikkoa sisältää työssäoppimista työpaikoilla. Käytännössä tutkinto on kolmevuotinen. Ammatillista koulutusta järjestetään humanistisella ja kasvatusalalla, kulttuurialalla, yhteiskuntatieteiden, liiketalouden ja hallinnon alalla, luonnontieteiden alalla, tekniikan ja liikenteen alalla, luonnonvara- ja ympäristöalalla, sosiaali- ja terveys- ja liikunta-alalla sekä matkailu-, ravitsemis- ja talousalalla. (Opetusministeriö 2011b.) Ammatillisen peruskoulutuksen vuosiopiskelijamäärä on tutkintotavoitteisessa koulutuksessa noin opiskelijaa, joista opiskelee oppilaitosmuotoisessa koulutuksessa ja oppisopimuskoulutuksessa. Tämän lisäksi ammattistartissa, maahanmuuttajille ja vammaisille tarkoitetuissa valmistavissa koulutuksissa sekä talouskoulussa on yhteensä noin vuosiopiskelijaa. (Opetusministeriö 2011a.) Vuonna 2010 opetussuunnitelmaperusteisen ammatillisen peruskoulutuksen aloitti opiskelijaa, joista miehiä oli 52 % ja naisia 48 %. Suurin osa opiskelijoista opiskeli tekniikan ja liikenteen alalla (42 %), sosiaali-, terveys- ja liikunta alalla (16 %) ja matkailu-, ravitsemis- ja talousalalla (12 %). Tekniikan ja liikenteen alalla enemmistö opiskelijoista oli miehiä (82 % alan opiskelijoista). Naiset olivat enemmistönä sosiaali- ja terveysalalla (89 %) ja matkailu-, ravitsemis- ja talousalalla (72 %). (SVT 2011a.) Opiskelijoista suuri osa on nuoria. Vuonna 2010 peruskoulun 9. luokan päättäneistä (41 %) jatkoi suoraan opiskelua toisen asteen ammatillisessa koulutuksessa (SVT 2011b). 4 5\n7 2.2 Ammattiin opiskelevien tapaturmat ja niiden seuraaminen Ammattiin opiskelevien ja lukiolaisten terveydessä on todettu olevan eroja. Nuorten elinoloista, kouluoloista, terveydestä, terveystottumuksista, terveysosaamisesta ja oppilas- tai opiskelijahuollosta kerätään Suomessa tietoa Kouluterveyskyselyn avulla. Kysely tehdään vuorovuosina eri puolilla Suomea peruskoulun 8. 9.luokkalaisille ja lukion ja ammattikoulun 1. ja 2. vuoden opiskelijoille. Peräkkäisten vuosien aineistot yhdistämällä saadaan koko maata koskevaa tietoa. Vuosien Kouluterveyskyselyistä nousi esille, että terveystottumukset ovat ammattiin opiskelevilla epäterveellisemmät kuin lukiolaisilla. Esimerkiksi päivittäistä tupakointia ja humalajuomista on useammin ammattiin opiskelevilla kuin lukiolaisilla. (Luopa ym ) Myös tapaturma on olennainen terveyseroja kuvaava indikaattori. Tapaturmalla tarkoitetaan Maailman terveysjärjestön (WHO) mukaan tavallisesti tapaturmaksi miellettävän tahattoman tapauksen lisäksi tahallista toisen vahingoittamista eli väkivaltaa ja tahallista itsensä vahingoittamista ja itsemurhaa. Tapaturmamääritelmän mukaan tapaturmaan liittyy aina kaksi tekijää: onnettomuustapahtuma ja vamma (Lounamaa ym. 2009: 12). Kouluterveyskyselyn mukaan ammattiin opiskeleville oli vuosina sattunut suhteellisesti enemmän koulutapaturmia kuin lukiolaisille (12 % vs. 8 %) (Luopa ym. 2010: 86 91). Tapaturma- ja väkivaltakuolleisuuden koulutusryhmittäiset erot ovat Suomessa suuria varsinkin miehillä (Kaikkonen ym. 2008: 118). Erityisesti vuotiaat nuoret miehet ovat tapaturmatilastojen kärjessä. Lisäksi alle 25-vuotiaiden nuorten riski joutua työtapaturmaan on suurempi kuin vanhempien työntekijöiden (Salminen 2009: 104) ja työntekijöiden työtapaturmat ovat yleisempiä kuin toimihenkilöiden (Haikonen & Salminen 2010: 49). Vuonna 2009 työtapaturmataajuudella mitattuna korkeimman työtapaturmariskin toimialoja olivat saha- ja puutavaran valmistus, rakentaminen ja elintarvikkeiden valmistus (SVT 2011c). Ammattiopistoissa opiskelee suuri määrä nuoria, joista enemmistö opiskelee tekniikan ja liikenteen alalla ja matkailu-, ravitsemis- ja talousalalla, joihin edellä mainitut tapaturma-alttiimmat alatkin kuuluvat. Tekniikan ja liikenteen alan opiskelijoista enemmistö on miehiä, joista suuri osa kuuluu jo ikänsäkin puolesta tapaturmien riskiryhmään. Tapaturmien ehkäisytyön tarve ammattioppilaitoksessa on merkittävä. Ammatillisesta koulutuksesta annetun lain (Laki ammatillisesta koulutuksesta 1998/630: 28 ) mukaan nuorille on taattava turvallinen kouluympäristö. Myös Kansallisessa lasten ja nuorten tapaturmien ehkäisyn ohjelmassa (Markkula & Öörni 2009) tavoitteena on koulujen ja oppilaitosten turvallisuuden edistäminen ja oppilaitoksissa tapahtuvien tapaturmien ja väkivallan systemaattisen seurannan saaminen käytännöksi. Tarkkaa ja systemaattista tietoa tapaturmista tarvitaan, jotta tapaturmia voitaisiin ehkäistä mahdollisimman tehokkaasti. Tieto tapaturmista, niihin liittyvistä tekijöistä ja tapaturmien ehkäisystä on olennainen osa ammatillista opiskelua ja kehittyvää ammattitaitoa. Ammattiopisto on oppimisympäristönä erilainen kuin peruskoulu tai lukio, ja sen koulutapaturmariskitkin ovat erilaiset. Ammattiopistojen tapaturmien ehkäisyn tueksi tarvitaan tapaturmatietoa ammattiopistojen eri koulutusaloilta. Toistaiseksi ammattioppilaitoksissa tapahtuvista tapaturmista on vielä erittäin vähän tilasto- tai tutkimustietoa. Kouluterveyskysely on ainoa valtakunnallinen tiedonkeruuväline, jolla ammattioppilaitosopiskelijoiden tapaturmista saadaan alueittain tietoa joka toinen vuosi. Ammattioppilaitoksien johdolle tehdyn kyselyn mukaan 71 % ammattiopistoista seuraa oppilaitoksessa tehdyssä käytännön työssä ja työssäoppimis- tai näyttöpaikassa sattuvia tapaturmia ja 62 % oppilaitoksen muissa tiloissa, kuten ulkoalueilla, sattuvia tapaturmia. Ammattiopistoista 67 % seuraa käytännön opetukseen liittyvillä matkoilla sattuneita tapaturmia ja 54 % koulumatkalla sattuneita tapaturmia. Kyselyyn vastanneista ammattiopistoista puolet (n=79) seurasi tapaturmia suunnitelmallisesti kaikilla alueilla. Neljännes ammattioppilaitoksista ei seuraa tapaturmia lainkaan. (Markkula ym. 2009: 140.) Tapaturmia seuraavienkin oppilaitosten seurannan laatu saattaa kuitenkin olla puutteellinen eikä seurannassa kerry välttämättä tietoa muista kuin vakuutusyhtiölle ilmoitettavista tapaturmista. Tietoa tapaturmista kertyy myös vakuutusyhtiöille, mutta tällöinkin kyseessä ovat vain ne tapaturmat, joista on haettu korvausta. Tapaturmista kertynyttä tietoa ei ole hyödynnetty suunnitelmallisesti tapaturmien ehkäisyyn. Ammattioppilaitoksilta puuttuu luotettava väline tapaturmien systemaattiseen seurantaan ja raportointiin. 2.3 Amis-TAPE-hanke Amis-TAPE-hankkeen tavoitteena on kehittää ammattiopistojen käyttöön tapaturmien seuranta- ja raportointiohjelma, jonka avulla saadaan kerrytettyä tietoa ammattiin opiskelevien tapaturmista tapaturmien ehkäisyn tueksi. Hanke toteutetaan Kouvolan kaupungin perusturvan Tapaturmien ja väkivallan ehkäisykeskuksen (Start) ja Kouvolan seudun ammattiopiston (KSAO) yhteistyönä. Lisäksi hankkeessa toimii määräaikainen projektityöntekijä. Päämääränä on lukiolaisten ja ammattiin opiskelevien välisten terveyserojen kaventaminen. 6 7\n8 Hankkeessa ammattiopiston käyttöön on kehitetty tapaturmien tilastointi- ja raportointiohjelma TAPE. TAPE-ohjelma on internetissä toimiva väline, jonka avulla tiedot kouluympäristössä ja työharjoittelussa sattuneista tapaturmista tallennetaan sähköisesti. Tapaturmat kirjataan nimettöminä ja kirjaamisessa noudatetaan henkilötietolakia (523/99). Ohjelman raportointiosio tuottaa välittömästi tiedon ohjelmaan kirjatuista tapaturmista ja läheltä piti -tilanteista lukumäärä- ja prosenttikuvioina. Ohjelmaan tallennetun tiedon avulla oppilaitokset tunnistavat riskitilanteet ja -paikat ja saavat kokonaiskuvan kouluympäristössä ja työharjoittelussa sattuvista tapaturmista. Tietoa voidaan käyttää hyödyksi opetuksessa sekä oppimisympäristön turvallisuuden kehittämisessä. Opiskelijat voivat osallistua tietojen kirjaamiseen yhdessä opettajan kanssa, joten tapaturmariskien tunnistaminen lisää parhaimmillaan sekä opiskelijoiden että opettajien työturvallisuusajattelua. TAPE-ohjelma on jo itsessään interventioväline, sillä tapaturmaa kirjatessaan opiskelija joutuu käymään tapaturmatilanteen uudelleen rauhassa läpi ja samalla pohtimaan, mitä hän olisi ehkä voinut tehdä toisin tapaturman välttämiseksi. 3 KYSELYN TAVOITTEET Kyselyn tavoitteena oli saada tietoa opiskelijoilta heille kouluaikana ja vapaa-ajalla sattuneista tapaturmista ja niiden aiheuttamista vammoista. Kyselyn avulla haluttiin kartoittaa myös näkemyksiä siitä, kuinka tapaturmat olisi voitu ehkäistä. Kyselystä saatua tietoa hyödynnetään Amis-TAPE-hankkeessa järjestettävän koulutuksen sisällön suunnittelussa sekä TAPE-ohjelman kehittämisessä. Vuonna 2010 Amis-TAPE-hanke aloitettiin KSAO:n kahden opintoalan, luonnonvaraja ympäristöalan sekä kulttuurialan, kanssa. Vuonna 2011 mukaan hankkeeseen tulivat tekniikan alat sekä matkailu-, ravitsemis- ja talousala ja vuonna 2012 myös sosiaali- ja terveysala, liiketalousala ja luonnontieteiden ala. TAPE-ohjelman tietosisältö on kehitetty Kouvolan seudun ammattiopiston henkilökunnan ja Start-keskuksen yhteistyönä. Informaatioteknologia on kehitetty ohjelmistoyrityksessä (Amli Oy). Amis-TAPE-hankkeen rahoitus tulee sosiaali- ja terveysministeriöltä. Hankkeen aikana TAPE-ohjelma kehitetään vastaamaan ammattiopiston eri koulutusalojen tarpeita ja opettajat koulutetaan käyttämään ohjelmaa. Lisäksi KSAO:ssa järjestetään työturvallisuuskoulutusta ja tiedotustilaisuuksia ohjelman tunnettuuden lisäämiseksi. Hankkeen toteutuksessa tarvitaan ammattioppilaitoksen asiantuntijuutta ja näkökulmaa. Asiantuntijuus saadaan Amis-TAPE-työryhmän kokouksissa, joihin osallistuvat Startkeskuksen henkilökunnan lisäksi KSAO:n eri alojen koulutuspäälliköt ja opettajaedustajat. Lisäksi tietoa on kerätty Webropol-kyselyllä, jonka tuloksia tämä raportti käsittelee. 8 9\n9 4 KYSELYN AINEISTO JA MENETELMÄT 5 KYSELYN TULOKSET 4.1 Aineisto 5.1 Vastaajien taustatiedot Kysely tehtiin Kouvolan seudun ammattiopistossa (KSAO), joka on monialainen ammattioppilaitos noin asukkaan Kouvolassa. Seitsemässä toimipisteessä opiskelee yhteensä noin 2400 opiskelijaa ja näyttöperusteisessa koulutuksessa 500 opiskelijaa. Opintoaloja ovat kulttuuri, tekniikka ja liikenne, luonnonvara- ja ympäristöala, luonnontieteiden ala, matkailu-, ravitsemis-, ja talousala, sosiaali- ja terveysala sekä yhteiskuntatieteiden, liiketalouden ja hallinnonala, joilla on mahdollista opiskella kolmeakymmentä eri tutkintoalaa. Opiskelu kestää keskimäärin kolme vuotta. Työssäoppiminen on tärkeä osa ammatillisia opintoja, ja se sijoittuu usein kolmannen vuoden kevääseen. (Kouvolan seudun ammattiopisto 2011.) Vastanneista miehiä oli 357 (59 %) ja naisia 249 (41 %). Suurin osa vastanneista oli 17-vuotiaita, toiseksi eniten oli 18-vuotiaita ja kolmanneksi eniten 16-vuotiaita vuotiaista enemmistö oli miehiä, yli 20-vuotiaista enemmistö oli naisia. (KUVIO 1.) 40 % 35 % Keväällä 2011 osa oppilaitoksen opiskelijoista oli työharjoittelussa, joten mahdollisia vastaajia, opettajat mukaan lukien, oli n Kyselyyn vastasi yhteensä 606 henkeä kaikilta aloilta. Arvioitu vastausprosentti oli lähes puolet (47 %). Opettajia vastanneista oli 19 (3 %). Opettajien vastaukset käsitellään yhdessä opiskelijoiden vastausten kanssa Menetelmät KSAO:n opiskelijat ja opettajat vastasivat kyselyyn opettajien valvomilla atk-tunneilla. Kyselyyn vastattiin nimettömänä eivätkä vastaajat ole kyselystä tunnistettavissa. 30 % 25 % 20 % 15 % 10 % 5 % 0 % Mies (N=357) Nainen (N=249) yli 25 ei vastattu Ikä vuosina Kysely toteutettiin Internetissä toimivalla Webropol 2.0 -sovelluksella. Kyselyssä selvitettiin ensin taustatiedot: vastaajan sukupuoli, ikä, vuosikurssi sekä tutkintoala tietojen luokittelemista varten. KUVIO 1. Vastaajien (n=606) ikäjakauma sukupuolen mukaan. (%.) Varsinainen tapaturmia koskeva kysely oli kaksiosainen: tietoja kysyttiin sekä koulussa että vapaa-ajalla sattuneista tapaturmista. Tapaturmista selvitettiin niiden esiintyvyys viimeisen vuoden aikana, tapaturmapaikka, tapaturmasta syntyneet vammat sekä oliko kyseessä toisen aiheuttama tapaturma. Lisäksi kysyttiin vastaajan näkemys siitä, olisiko tapaturma voitu ehkäistä. Lopuksi kyselyssä oli mahdollista esittää vapaita ajatuksia tapaturmista ja niiden ehkäisystä. Kysymykset toteutettiin strukturoituina, avoimina sekä sekamuotoisina kysymyksinä\n10 Suurin osa kyselyyn vastanneista oli 2. vuosikurssin opiskelijoita (43 %). Toiseksi eniten vastaajia oli 1. vuosikurssilta (36 %) ja kolmanneksi eniten 3. vuosikurssilta (15 %). Lisäksi vastanneissa oli muutamia yli 3. vuoden opiskelijoita sekä opiskelijoita ammattistartista tai erillisiltä kursseilta. Opettajia oli 3 % vastanneista. (KUVIO 2.) 50 % 45 % 40 % 35 % 30 % 25 % 20 % 15 % 10 % 5 % 0 % Mies (N=357) Nainen (N=249) KUVIO 2. Vastaajien (n=606) vuosikurssijakauma sukupuolen mukaan. (%.) Enemmistö vastaajista oli sosiaali- ja terveysalan opiskelijoita (14 %), seuraavaksi eniten vastaajia oli sähkö- ja automaatiotekniikka-alalta (11 %) ja kolmanneksi eniten kone- ja metallialalta (10 %). Suurin osa naisvastaajista oli sosiaali- ja terveysalan opiskelijoita (32 % naisista) ja miesvastaajista sähkö- ja automaatiotekniikan opiskelijoita (17 % miehistä). (TAULUKKO 1.) TAULUKKO 1. Vastaajien (n=606) koulutusala. Koulutusala Naiset Miehet Yhteensä Lkm % Lkm % Lkm % Sosiaali- ja terveys 81 32,4 6 1, ,3 Sähkö- ja automaatiotekniikka , ,7 Kone- ja metalli 1 0, ,9 58 9,5 Autoala 6 2, ,9 45 7,4 Hotelli, ravintola ja catering 21 8,4 18 5,3 39 6,6 Tieto- ja tietoliikennetekniikka 4 1,6 32 8,9 36 5,9 Logistiikka 3 1,2 30 8,4 33 5,4 Rakennusala ,2 30 5,1 Turvallisuus 13 5,2 17 4,7 30 4,9 Maatalous ,7 27 4,4 Koru- ja pienesinevalmistus 21 8,4 6 1,7 27 4,4 Vaatetus 21 8,4 1 0,3 22 3,6 Puuala 3 1,2 14 3,9 17 2,8 Pintakäsittely 12 4,8 3 0,8 15 2,5 Restaurointi 12 4,8 3 0,8 15 2,5 Stailaus 13 5,2 1 0,3 14 2,3 Prosessiteollisuus ,6 13 2,1 Lentokoneasennus 1 0,4 6 1,7 7 1,2 Laboratorioala ,6 7 1,2 Kuva- ja mediataide 7 2, ,2 Liiketalous 1 0,4 2 0,6 3 0,5 Tekstiili ja vaatetus 3 1, ,5 Talotekniikka ,3 1 0,2 Suunnitteluassistentti ,3 1 0,2 Hiusala ,3 1 0,2 Matkailu 1 0, ,2 Kotityö- ja puhdistuspalvelut ,3 1 0,2 Luonto ja ympäristö ,3 1 0,2 Ohjaustoiminta 1 0, ,2 Tieto- ja viestintätekniikka Yht % % % 12 13\n11 5.2 Koulutapaturmat Koulutapaturmien esiintyvyys Vastanneista 15 % (miehistä 16 % ja naisista 13 %) ilmoitti heille sattuneen koulutapaturman viimeisen vuoden aikana. Koulutapaturma oli miehillä 58 ja naisilla 33 eli yhteensä 91. (KUVIO 3.) 80 % 70 % 60 % 50 % 40 % 30 % 20 % 74 Mies (N=357) Nainen (N=249) 10 % 0 % Kyllä 16 % Kyllä 13 % Ei 84 % Ei 87 % KUVIO 4. Koulutapaturmien (n=91) sattumispaikka. (%.) Avoimista vastauksista käy myös ilmi, että yleisimmät koulutapaturmat olivat viiltohaavoja tai palotapaturmia sormeen tai muualle käteen. KUVIO 3. Onko sinulle sattunut koulutapaturma viimeisen vuoden (12 kk) aikana? Yli neljännes (27/91) koulutapaturmista oli toisen henkilön aiheuttama. Miehillä (n=58) tahattomasti toisen aiheuttamia koulutapaturmia oli 7 (12 %) ja naisilla (n=33) 12 (36 %). Toisen tahallisesti aiheuttamia koulutapaturmia oli miehillä 8 (14 %). Naisilla tahallisesti aiheutettuja koulutapaturmia ei ollut. Koulutapaturmien esiintyvyydessä oli vuosikurssien välillä vaihtelua. Ensimmäisen vuosikurssin opiskelijoista 9 %:lle oli sattunut koulutapaturma viimeisen vuoden aikana. Toisen vuosikurssin opiskelijoista 17 % ja kolmannen vuosikurssin opiskelijoista 22 % ilmoitti heille sattuneen koulutapaturman viimeisen vuoden aikana Koulutapaturmapaikka ja -tyyppi Suurimmalle osalle vastanneista (67/91, 74 %) tapaturma oli sattunut työtunnilla. Huomattavasti vähemmän tapaturmia oli sattunut välitunnilla (5 %) tai työssäoppimisessa (5 %). Muutama tapaturma oli sattunut koulumatkalla (2 %) tai teoriatunnilla (2 %). Loput tapaturmista oli sattunut muualla (11 %). (KUVIO 4.) Avoimista vastauksista kävi ilmi, että tämä tarkoitti usein liikuntatuntia tai muuta vastaavaa\n12 80 % Kivun lisäksi yleisimmät vammat koulutapaturmissa olivat palovammat (31 %) ja pinnalliset haavat (31 %). Koulutapaturmista oli aiheutunut myös melko paljon mustelmia, 70 % 60 % 50 % kuhmuja tai punoitusta (29 %), ruhjeita tai avohaavoja (26 %), lihasrevähdyksiä tai -venähdyksiä (19 %) sekä nivelen nyrjähdyksiä (17 %). Sijoiltaanmenoja, aivotärähdyksiä ja murtumia tuli noin joka kymmenennelle. Muiden vammojen jakauma näkyy kuviosta 7. (KUVIO 7.) 40 % Mies (n=58) 30 % 36 Nainen (n=33) kipu % 10 % 0 % Tahallisesti Tahattomasti Ei palovamma pinnallinen haava, ihorikko, tikku ihon alle tms. mustelma, kuhmu, punoitus KUVIO 5. Oliko kyseessä toisen henkilön aiheuttama koulutapaturma (tahallisesti tai ruhje, avohaava 26 tahattomasti)? (%.) lihasrevähdys tai venähdys 19 nivelen nyrjähdys Koulutapaturmista syntyneet vammat Hieman alle puolet (38/91, 42 %) niistä, joille koulutapaturma oli sattunut, ilmoitti, että tapaturmasta syntyi vamma (yksi tai useampia) (KUVIO 6). pahoinvointi sijoiltaanmeno murtuma aivotärähdys 10 paleltuma 7 Kyllä 42 % Ei 58 % sähköiskusta johtuva vamma nenäverenvuoto 5 7 silmävamma 5 hammasvamma 5 KUVIO 6. Syntyikö koulutapaturmasta (n=91) vamma? (%.) 0 % 10 % 20 % 30 % 40 % 50 % KUVIO 7. Koulutapaturmista syntyneet vammat (n=38). (%.) 16 17\n13 5.2.4 Koulutapaturmien ehkäisy Suurin osa vastanneista (70 %) ilmoitti, että koulutapaturma olisi voitu ehkäistä. Naisista tätä mieltä oli 79 %, miehistä 64 %. (KUVIO 8.) 5.3 Vapaa-ajan tapaturmat Vapaa-ajan tapaturmien esiintyvyys Mies (n=58) Nainen (n=33) Vastanneista 42 % (miehistä 44 % ja naisista 38 %) ilmoitti heille sattuneen vapaa-ajan tapaturman viimeisen vuoden aikana (KUVIO 9). Kyllä 64 % Ei 36 % Kyllä 79 % Ei 21 % Mies (N=357) Nainen (N=249) Kyllä 44 % Ei 56 % Kyllä 38 % Ei 62 % KUVIO 8. Olisiko koulutapaturma voitu ehkäistä? (%.) Avoimessa kysymyksessä vastaajilta selvitettiin, miten heistä tapaturman olisi voinut ehkäistä tai miksi sitä ei olisi ollut mahdollista ehkäistä. Vastauksissa painotettiin erityisesti omaa huolellisuutta, varovaisuutta, rauhallisuutta ja keskittymistä. Myös työturvallisuusvälineiden käyttö mainittiin useamman kerran. Turvavälineitä ei joko ollut ollut ollenkaan tai niiden käyttö oli ollut puutteellista. Syiksi siihen, miksi tapaturmaa ei olisi ollut mahdollista ehkäistä, annettiin muun muassa se, että tapaturma oli vahinko tai tilanne ennalta arvaamaton. KUVIO 9. Onko sinulle sattunut vapaa-ajan tapaturma viimeisen vuoden (12 kk) aikana? (%.) Vapaa-ajan tapaturmien määrässä ei ollut suurta vaihtelua vuosikurssien välillä\n14 5.3.2 Vapaa-ajan tapaturmien tapaturmapaikka ja -tyyppi Vapaa-ajan tapaturmista syntyneet vammat Vapaa-ajan tapaturmista ei kyselyssä erikseen selvitetty tapaturmapaikkaa. Avoimista vastauksista kävi ilmi, että yleisimpiä vapaa-ajan tapaturmia olivat kaatumiset ja kolarit. Usein tapaturmien mainittiin liittyvän moottoriajoneuvoihin tai liikuntaan. Yleisimmät ilmoitetut tapaturmatyypit avoimissa vastauksissa olivat viiltohaavat ja nyrjähdykset. Niistä, joille tapaturma oli sattunut, 40 % ilmoitti, että tapaturmasta syntyi vamma (KUVIO 11). 16 % vapaa-ajan tapaturmista oli tahattomasti toisen aiheuttama (miehillä 16 % ja naisilla 17 %). Tahallisesti aiheutettuja vapaa-ajan tapaturmia oli miehillä 9 %. Naisilla tahallisesti aiheutettuja vapaa-ajan tapaturmia ei ollut. (KUVIO 10.) 100 % 90 % Kyllä 40 % Ei 60 % 80 % 70 % 60 % 50 % 40 % 30 % 20 % 10 % 0 % Tahallisesti Tahattomasti Ei 83 Mies (N=156) Nainen (N=94) KUVIO 11. Syntyikö vapaa-ajan tapaturman (n=250) seurauksena vamma? (%.) Kivun lisäksi vapaa-ajan tapaturmista eniten oli aiheutunut mustelmia, kuhmuja tai punoitusta (55 % vastanneista). Vapaa-ajan tapaturmista oli aiheutunut myös jonkin verran pinnallisia haavoja (37 %) ja ruhjeita tai avohaavoja (37 %) sekä nivelen nyrjähdyksiä (23 %) ja murtumia (19 %). Muiden vammojen jakauma näkyy kuviosta 12. (KUVIO 12.) KUVIO 10. Oliko kyseessä toisen henkilön aiheuttama vapaa-ajan tapaturma (tahallisesti tai tahattomasti)? (%.) 20 21\n15 kipu mustelma, kuhmu, punoitus Vapaa-ajan tapaturmien ehkäisy Yli puolet vastanneista (57 %) oli sitä mieltä, että tapaturma olisi ollut mahdollista ehkäistä. Naisista tätä mieltä oli 61 %, miehistä 54 %. (KUVIO 13.) ruhje, avohaava pinnallinen haava, ihorikko, tikku ihon alle tms Mies (N=156) Nainen (N=94) lihasrevähdys tai venähdys 30 nivelen nyrjähdys 23 murtuma pahoinvointi Kyllä 54 % Ei 46 % Kyllä 61 % Ei 39 % palovamma 15 aivotärähdys 13 sijoiltaanmeno nenäverenvuoto silmävamma paleltuma sähköiskusta johtuva vamma hammasvamma KUVIO 13. Olisiko vapaa-ajan tapaturma voitu ehkäistä? (%.) Avoimissa vastauksissa keinoina vapaa-ajan tapaturmien ehkäisyyn vastaajat ilmoittivat muun muassa päihteettömyyden, huolellisuuden ja varovaisuuden. Vastauksista nousee kuitenkin myös esille, että varsinkin vapaa-ajan tapaturmien ajatellaan kuuluvan elämään, eikä ajatella, että ne edes olisivat ehkäistävissä. Syyksi siihen, miksi tapaturmaa ei olisi ollut mahdollista ehkäistä, mainittiin muun muassa tilanteen ennalta arvaamattomuus ja se, että tapaturma oli vahinko. 0 % 10 % 20 % 30 % 40 % 50 % 60 % KUVIO 12. Vapaa-ajan tapaturmista syntyneet vammat (n=100). (%.) 22 23\n16 5.4 Nuorten näkemyksiä tapaturmista ja niiden ehkäisystä Kyselyn lopuksi annettiin mahdollisuus esittää näkemyksiä tapaturmista ja niiden ehkäisystä. Näistäkin vastauksista nousee esille, että syyksi nuorten tapaturmiin nähdään huolettomuus ja varomattomuus sekä koulussa työturvallisuuden laiminlyöminen ja vapaaajalla päihteiden käyttö. Toisaalta vastauksista käy myös ilmi, että tapaturmien ajatellaan kuuluvan elämään eikä niiden ehkäisyä koeta aina tarpeelliseksi. Syitä tapaturmien sattumiselle osataan ehkä nimetä, mutta omaa osuutta niiden ehkäisyssä välttämättä nähdä. Ajatus, että tapaturmia ei ole edes mahdollista ehkäistä näyttää juurtuneen syvälle asenteisiin. 6 KOKOAVAA TARKASTELUA AMMATTIIN OPISKELEVIEN TAPATURMISTA 6.1 Tapaturmien esiintyvyys Koulutapaturmia oli vastaajilla selvästi vähemmän kuin vapaa-ajan tapaturmia (15 % vs. 42 %). Esiintyvyyden vertailussa on otettava kuitenkin huomioon koulu- ja vapaa-ajan jakautuminen vuorokaudelle. Koulussa vietetään päivän aikana oletettavasti noin 8 tuntia, joten vapaa-ajaksi lasketaan kouluajan ulkopuolelle jäänyt aika. Viikonloput kuuluvat yleensä kokonaan vapaa-aikaan. Siten vapaa-ajan tapaturmille on vuoden aikana enemmän mahdollisia hetkiä kuin koulutapaturmille. Kyselyyn vastanneille pojille oli sattunut suhteellisesti jonkin verran enemmän sekä koulutapaturmia että vapaa-ajan tapaturmia kuin kyselyyn vastanneille tytöille (16 % vs. 13 % ja 44 % vs. 38 %). Tulos on samansuuntainen aiempien tutkimusten kanssa, joiden mukaan miehet joutuvat selvästi naisia useammin tapaturmaan (Tiirikainen 2009b: 43). Koulutapaturmien esiintyvyydessä oli eroja vuosikurssien välillä. Kyselyn perusteella saatuja tietoja voi pitää kuitenkin vain suuntaa-antavina, sillä kyselyyn osallistui opiskelijoita ainoastaan yhdestä ammattiopistosta, ja suuri osa 3. vuoden opiskelijoista ei päässyt työssäoppimisjakson vuoksi vastaamaan kyselyyn. Kyselyn mukaan koulutapaturmien esiintyvyys näyttäisi lisääntyvän opintovuosien mukana, sillä 3. vuoden opiskelijoille koulutapaturmia oli sattunut selvästi enemmän kuin 2. vuoden opiskelijoille, joille taas koulutapaturmia oli sattunut enemmän kuin 1. vuoden opiskelijoille. Vapaa-ajan tapaturmien esiintyvyydessä ei tällaista vaihtelua vuosikurssien välillä ollut. Syynä eroon vuosikurssien välillä saattaa olla, että opintojen alussa opiskelu on teoriapainotteisempaa ja työtuntien määrä lisääntyy opintojen edetessä, jolloin myös tapaturmariskit lisääntyvät. Jos työtunteja sen sijaan on kaikilla opiskelijoilla yhtä paljon, syynä saattaa olla, että kokemuksen karttuessa tarkkaavaisuus ja keskittyminen saattavat vähentyä, jos omiin taitoihin luotetaan liikaa. Tällöin kyseessä olisi työturvallisuusongelma, joka kaipaisi puuttumista. Eri alojen opiskelijat eivät ilmoittaneet sattuneita tapaturmia tasaisesti. Tulokset eivät ole kuitenkaan vertailukelpoisia keskenään, sillä alojen vastausaktiivisuus oli vaihtelevaa ja joiltain aloilta vastaajia ei ollut lainkaan. Kysely herätti kuitenkin lisäkysymyksiä ja tarpeen jatkotutkimusta varten. On oletettavaa, että riski joutua tapaturmaan voi eri aloilla vaihdella paljonkin. Esimerkiksi koneiden ja laitteiden kanssa saatetaan toisilla 24 25\n17 aloilla olla enemmän tekemisissä kuin toisilla, mikä voi lisätä tapaturmariskiä. Voidaan myös pohtia, voisiko esimerkiksi turvallisuusalan suurta tapaturmamäärää selittää sillä, että opetukseen kuuluu voimankäytöntunteja, jolloin tapaturmariski on luonnollisesti suurempi kuin jollain teoriapainotteisella alalla. On myös mahdollista, että joidenkin alojen opiskelijat voivat olla herkempiä huomaamaan ja raportoimaan itselleen sattuneita tapaturmia kuin toiset. Näin voisi olettaa olevan esimerkiksi turvallisuusalan opiskelijoilla. Amis-TAPE -hanke aloitettiin vuonna 2010 ensimmäisenä kulttuuri- ja luonnonvara-alan kanssa. Tämän vuoksi myös heidän tietoisuutensa tapaturmista saattaa olla suurempi kuin muiden opiskelijoiden. Mielenkiintoista olisi myös selvittää, joutuvatko paljon koulutapaturmia ilmoittaneet myös usein vapaa-ajan tapaturmaan, jolloin tapaturmia voisi selittää esimerkiksi näiden vastaajien riskinottohalukkuudella tai välinpitämättömyydellä. Jos taas tapaturmia näyttäisi sattuvan vain koulussa, selityksenä voisi pitää kouluympäristössä olevia riskejä. Vapaa-ajalla tapaturmariskiä voi lisätä esimerkiksi liikuntaharrastus. Tapaturmien kattavaa selvitystä varten tulisikin kyselyssä selvittää myös vapaa-ajan viettotavat, jolloin voitaisiin arvioida mahdollinen riski joutua tapaturmaan. Merkittävää on, että tahallisesti aiheutettuja tapaturmia oli sekä koulutapaturmissa että vapaa-ajan tapaturmissa; koulutapaturmissa hiukan enemmän kuin vapaa-ajan tapaturmissa (8 % vs. 5 %). Näissä kaikissa tapaturman kohteena oli mies; naiset eivät ilmoittaneet tahallisesti aiheutettuja tapaturmia koulussa tai vapaa-ajalla. Tällaiset tahalliset tapaturmat varsinkin koulussa, jossa ollaan tekemisissä koneiden ja laitteiden kanssa ovat merkittävä riski, joka kaipaa puuttumista. Myös tahattomasti toisen aiheuttamat koulutapaturmat kaipaavat puuttumista, sillä noin viidennes koulutapaturmista oli tahattomasti toisen henkilön aiheuttamia. Huomattavaa on, että naisilla tahattomasti aiheutettuja koulutapaturmia oli jopa yli joka kolmas, kun miehillä vastaava luku oli vain noin joka kymmenes (35 % vs. 11 %). Vapaa-ajalla tällaista eroa tahattomissa tapaturmissa ei naisten ja miesten välillä ollut, vaan molempien sukupuolten ilmoittamista tapaturmista tahattomasti toisen aiheuttamia oli noin joka kuudes (17 % vs. 16 %). Jostain syystä naiset joutuivat kouluympäristössä selvästi miehiä useammin toisen opiskelijan tahattoman tapaturman kohteeksi. Tässä suhteessa sukupuolten väliset erot näyttävät vaihtelevan iän myötä. Päivähoidon ja alaluokkien tapaturmissa tytöt ja pojat joutuvat tahattoman tapaturman kohteeksi suhteellisesti yhtä usein (Nurmi-Lüthje ym. 2009, Pauna ym. 2012). Yläluokkien tapaturmien alustavissa tuloksissa pojat puolestaan näyttävät joutuvan selvästi useammin tahattoman tapaturman kohteeksi kuin tytöt (Yläluokkien TAPE, julkaisematon tieto). 6.2 Tapaturmapaikka ja -tyyppi Kyselyn perusteella melkein kolme neljästä tapaturmasta oli sattunut työtunnilla. Vain pieni osa tapaturmista oli sattunut teoriatunneilla, jotka ovat verrattavissa peruskoulujen ja lukioiden oppitunteihin. Tämä kertoo ammattiopistojen tarpeesta tehokkaaseen tapaturmien seurantaan ja ehkäisyyn. Koska peruskouluissa ja lukioissa työtunteja ei ole, ei myöskään näistä oppilaitoksista kerätty tieto riitä ammattioppilaitosten tapaturmien ehkäisyn tueksi. Vapaa-ajan tapaturmista tapaturmapaikkaa ei selvitetty, sillä mahdollisia tapaturmapaikkoja on oletettavasti enemmän kuin koulussa, ja niiden nimeäminen on hankalaa. 6.3 Tapaturmasta syntyneet vammat Koulutapaturmissa ja vapaa-ajan tapaturmissa syntyneissä vammoissa oli jonkun verran eroja. Koulutapaturmissa yleisimmät tapaturmat olivat palovammat ja viiltohaavat, joita molempia oli aiheutunut noin joka kolmannelle. Vapaa-ajan tapaturmissa yleisimmät vammat olivat mustelma, kuhmu ja punoitus, joita oli aiheutunut yli puolelle vastanneista. Sekä pinnallisia haavoja että avohaavoja oli molempia vapaa-ajan tapaturmissa aiheutunut noin joka kolmannelle. Huomionarvoista on, että vapaa-ajan tapaturmista oli aiheutunut palovammoja merkittävästi vähemmän kuin koulutapaturmista, joten paloturvallisuuteen ammattiopistossa tulisi mahdollisesti kiinnittää huomiota. Kyselyssä ei selvitetty erikseen tapaturmamekanismeja, mutta vapaa-ajan tapaturmien avoimissa vastauksissa mainittiin usein kaatumiset ja kolarit. Koulutapaturmien yhteydessä avoimissa vastauksissa ei mainittu mitään mekanismia selvästi muita enemmän. Kyselyssä naiset ilmoittivat suhteellisesti enemmän vammoja kuin miehet. On syytä huomioida, että kyselyssä selvitettiin koetut vammat; tulokset eivät siis kuvaa tapaturmista syntyneitä vammoja objektiivisesti\n18 6.4 Tapaturmien ehkäisy Nuoret pystyivät näkemään melko hyvin, mistä tapaturma oli johtunut, ja he osasivat nimetä myös keinoja tapaturmien ehkäisemiseksi. Jonkin verran tuli esille asenteita, joiden mukaan tapaturmia ei olisi mahdollista tai tarpeellistakaan ehkäistä, vaan tapaturmat nähtiin tavalliseen elämään kuuluvana asiana. Useimmiten tapaturmien syyksi nimettiin huolimattomuus ja välinpitämättömyys, joten asenteisiin puuttuminen olisi tärkeä osa ammattiopistojen tapaturmien ehkäisytyötä. Koulutapaturmien syynä saattoi olla myös turvavälineiden puuttuminen, joten niiden käytön valvominen saattaa kaivata tehostamista. Vapaa-ajan tapaturmien syynä tuli esille myös päihteiden käyttö, joten alkoholivalistukselle lienee edelleen tarve. Huomattavaa on, että vaikka tapaturmia sattuu, ilmoitti selvästi yli puolet vastaajista, että tapaturma olisi ollut ehkäistävissä. Tämä on erittäin myönteinen lähtökohta tapaturmien ehkäisytyölle. 7 LOPUKSI Edellä on tarkasteltu Kouvolan seudun ammattiopistossa toteutetun tapaturmakyselyn tuloksia. Kysely toimii hyvin suuntaa-antavana selvityksenä Kouvolan seudun ammattiopiston opiskelijoiden tapaturmista. Koska kysely tehtiin vain yhden ammattiopiston opiskelijoille, se ei kerro kattavasti koko Suomen ammattioppilaitosopiskelijoiden tapaturmista. Vastausprosentti (47 %) koko ammattiopistosta oli hyvä, mutta alakohtainen vastausaktiivisuus oli hyvin vaihtelevaa. Siksi tapaturmien määrästä alakohtaisesti ei tämän kyselyn perusteella voi tehdä päteviä päätelmiä. Eri alojen kattavassa vertailussa olisi otettava myös huomioon, että tapaturmariskit ovat eri aloilla hyvin vaihtelevat. Kyselyssä selvitettiin erikseen koulutapaturmat ja vapaa-ajan tapaturmat. Tämä osoittautui hyväksi ratkaisuksi, sillä tapaturmat ovat luonteeltaan ja esiintyvyydeltään erilaisia. Opiskelijat vastasivat kyselyyn opettajan valvonnassa, mikä parantaa vastausten luotettavuutta. On kuitenkin syytä ottaa huomioon, että kaikki vastaukset eivät silti ole välttämättä totuudenmukaisia, esimerkiksi vammojen vakavuutta on voitu liioitella. Lisäksi on syytä huomioida, että kyselyssä tapaturmia tarkastellaan subjektiivisesti, sillä vastaajat kertovat itselleen sattuneista tapaturmista. Eri ihmiset saattavat kokea periaatteessa samankaltaisen tapaturman eri tavoin. Kyselyn tuloksia on hyödynnetty ja hyödynnetään edelleen Amis-TAPE-hankkeen koulutustilaisuuksien sisällöissä. Lisäksi tulokset antavat arvokasta tietoa Amis-TAPE-ohjelman kehittämiselle. Kysely oli osa Amis-TAPE-hanketta, jonka tavoitteena on kiinnittää ammattioppilaitoksessa opiskelevien nuorten ja oppilaitoksen opettajien huomio tapaturmiin ja saada tietoa hyödynnettäväksi niiden ehkäisyyn\n19 LÄHTEET Haikonen, Kari & Salminen, Simo 2010: Työtapaturmat. Teoksessa: Suomalaiset tapaturmien uhreina Kansallisen uhritutkimuksen tuloksia. S Toim. Haikonen, Kari & Lounamaa, Anne. Raportti 13/2010. Terveyden ja hyvinvoinnin laitos. Sosiaali- ja terveysministeriö, Helsinki. Kaikkonen, Risto & Koskinen, Seppo & Prättälä, Ritva & Martikainen, Pekka 2008: Sosioekonomiset kuolleisuuserot. Teoksessa: Sosioekonomiset terveyserot ja niiden kaventaminen Kainuussa. S Toim. Kaikkonen, Risto & Kostiainen, Elisa & Linnanmäki, Eila & Martelin, Tuija & Prättälä, Ritva & Koskinen, Seppo. Kansanterveyslaitoksen julkaisuja B27/2008. Kansanterveyslaitos. Terveyden ja toimintakyvyn osasto. Kansanterveystutkimuksen yksikkö, Helsinki Karjalainen, Kirsi-Marja & Nurmi-Lüthje Ilona & Karjalainen, Kalevi & Lüthje, Peter. 2012: vuotiaat tapaturmapotilaat Kuusankosken aluesairaalan päivystyspoliklinikassa kahden vuoden aikana (työnimi). Julkaisematon käsikirjoitus. Kouvolan seudun ammattiopisto 2011: Vuosikertomus [verkkojulkaisu]. [Viitattu ] Saantitapa: https//:www.ksao.fi/?d=5768. Laki ammatillisesta koulutuksesta [verkkojulkaisu] /630. [Viitattu ] Saantitapa: Lounamaa, Anne, Råback, Mirka & Tiirikainen, Kati 2009: Tapaturmat ja niiden ehkäisy. Teoksessa: Tapaturmat Suomessa. S Toim. Kati Tiirikainen. Terveyden ja hyvinvoinninlaitos, Helsinki. Luopa, Pauliina & Lommi, Anni & Kinnunen, Topi & Jokela, Jukka 2010: Nuorten hyvinvointi Suomessa 2000-luvulla. Kouluterveyskysely Raportti 20/2010. Terveyden ja hyvinvoinnin laitos, Helsinki Markkula, Jaana & Lounamaa, Anne & Råback, Mirka & Salmela, Ritva 2009: Tapaturmat ja onnettomuudet. Teoksessa: Hyvinvoinnin ja terveyden edistäminen ammatillisissa oppilaitoksissa. Perusraportti kyselystä vuonna S Opetushallitus ja Terveyden ja hyvinvoinnin laitos, Helsinki. Markkula, Jaana & Öörni, Erkka (toim.) 2009: Turvallinen elämä lapsille ja nuorille. Kansallinen lasten ja nuorten ehkäisyn ohjelma. Raportti 27/2009. Terveyden ja hyvinvoinnin laitos. Sosiaali- ja terveysministeriö, Helsinki. Nurmi-Lüthje, Ilona & Lüthje, Peter 2009: Tapaturmat päivähoidossa Kouvolan seudulla. Kahden vuoden seuranta internetpohjaisen ohjelman avulla. Suomen lääkärilehti 2009; 64: Opetusministeriö 2011a: Ammatillinen koulutus ja sen kehittäminen [verkkojulkaisu]. [Viitattu: ] Saantitapa: koulutus/?lang=fi. Opetusministeriö 2011b: Opiskelu ja tutkinnot ammatillisessa koulutuksessa [verkkodokumentti]. [Viitattu ] Saantitapa: Pauna, Miia & Karjalainen, Kirsi-Marja & Nurmi-Lüthje, Ilona & Strömmer, Kim & Lüthje, Peter 2012: Internetpohjaisesta seurannasta tietoa koulutapaturmien ehkäisyyn. Suomen Lääkärilehti 2012; 67 (painossa). Salminen, Simo 2009: Työtapaturmat. Teoksessa: Tapaturmat Suomessa. S Toim. Kati Tiirikainen. Terveyden ja hyvinvoinninlaitos, Helsinki. SVT = Suomen virallinen tilasto SVT 2011a: Ammatillinen koulutus [verkkojulkaisu] ISSN= X. Oppisopimuskoulutuksen opiskelijat ja tutkinnon suorittaneet Helsinki, Tilastokeskus. [Viitattu: ] Saantitapa: aop/2010/01/aop_2010_01_ _tie_001_fi.html b: Koulutukseen hakeutuminen [verkkojulkaisu] ISSN= , Liitetaulukko 1. Peruskoulun 9. luokan päättäneiden välitön sijoittuminen jatko-opintoihin Helsinki, Tilastokeskus. [Viitattu: ] Saantitapa: c: Työtapaturmat [verkkojulkaisu] ISSN= , Palkansaajien työpaikkatapaturmat. Helsinki, Tilastokeskus. [Viitattu: ] Saantitapa: Tiirikainen, Kati 2009a: Sosioekonomiset erot. Teoksessa: Tapaturmat Suomessa. S Toim. Kati Tiirikainen. Terveyden ja hyvinvoinnin laitos, Helsinki b: Sukupuolten väliset erot. Teoksessa: Tapaturmat Suomessa. S Toim. Kati Tiirikainen. Terveyden ja hyvinvoinnin laitos, Helsinki. Yläluokkien TAPE Julkaisematon tieto\nAMIS-TAPE-HANKE LOPPURAPORTTI. Toim. Louna Karjalainen\nAMIS-TAPE-HANKE 2010 2012 LOPPURAPORTTI Toim. Louna Karjalainen Amis-TAPE-hanke 2010 2012 Loppuraportti Toim. Louna Karjalainen Amis-TAPE-hanke KOUVOLAN KAUPUNKI KOUVOLAN KAUPUNKI Amis-TAPE-hanke Tapaturmien\nAmis-TAPE-hanke Toim. Louna Karjalainen\nAmis-TAPE-hanke 2010 2012 LOPPUraportti Toim. Louna Karjalainen Amis-TAPE-loppuraportti.indd 1 15.3.2013 16.34 Amis-TAPE-loppuraportti.indd 2 15.3.2013 16.34 Amis-TAPE-hanke 2010 2012 Loppuraportti Toim.


Metallican keikka 28.05.2004 | Maiden World\nNo niin....Ketkäs teistä maiden-hulluista on menossa toukokuussa stadionille Poptallicaa katsastamaan? Ittellä on lippu katsomoon E46 (toivottavasti on iso screeni).\nMinä&drifter kentällä 8)\nLähtisin kyllä, mutta taas peruuttamaton este kävi tielleni mun, niinkuin aina jokaisella kerralla kun keikoista kyse :x\ntulossa ollaan kunhan saa tuon lipun haltuunsa...\nJep, kentälle oon menossa. Tosin jo ihan sen takia että soittavat hyvinkin paljon 80-luvun tuotoksia setissä. 8) Ja on Hammett jopa lisännyt livenä omat impro-soolonsa mm. Dirty Windowiin ja Franticiin! :metal: Ainakin noista impro-sooloista on kuulunut kovasti positiivistä juttua.\n^ ai... noi improvisoidut soolot voi olla ihan kova juttu, kun muutenhan ei noissa uusissa sooloi löydy. Ja se pitänee paikkansa että setlisti koostuu hyvinkin vahvasti 80 -luku kamasta. :evil:\nTäytyy katsella lähempänä kesää jos jostain saisi kohtuuhintaan lipun. Vituttaa kun nykyään keikkaliput tulee myyntiin 6kk ennen keikkaa. Johan keikka ehtii peruuntua 10 kertaa sinä aikana!\n^ tuo on kyllä valitettavasti totuus... liput tulevat myyntiin aivan liian aikaisessa vaiheessa. Keikan peruuntumisriski kasvaa hirveesti...\nEnpä taida mennä katsomaan. Pari ketaa olen nähnyt ja se riittänee Metallican osalta. Mua ei pahemmin sellaiset ns. nostalgia keikat kiinosta ( Eli ku uusi materiaali on on niin heikkoa turvaudutaan sitten vanhoihin biiseihin joilla kosiskellaan yleisöä.) ja uusi materiaali ei nappaa sit ollenkaan.\nA katsomoon tulossa... se alkaa olemaan tälle sedälle sopiva paikka keikoilla, antaa nuorten heilua.\nSitä vanhempaa soundia odotan kovasti\nyhdyn täysin rue morguen mielipiteeseen :breakdance:\nJa on Hammett jopa lisännyt livenä omat impro-soolonsa mm. Dirty Windowiin ja Franticiin! :metal:\nNo niin, sainpahan taas yhden hyvän syyn olla menemättä tuonne keikalle.\n^Mitä sitä täällä kuulluttamaan jos ei kiinnosta/ole menossa keikalle? Ketä se kiinnostaa, jos kuitenkin suurin osa tätä topicia lukevista ihmisistä on sinne menossa?\nKysymys katsomopaikoista tietäville: onkä ylin rivi A katsomossa sellainen, että lavasta voi olla jotain peitossa tai näkyvyys lavalle on jotenkin mahdollisesti huono? Ihan kuin muistaisin, että Johanna & Maidendrifter olisivat Rollareiden keikalle olleet piippuhyllyllä (hyvillä paikoilla), mutta jotain esteitä näkyvyydelle oli ollut. Muistanko väärin?\nJoo, siinä A-katsomon katoksen etureunassa on niitä selostuskoppeja ja ne pilaavat näkyvyyttä ihan kiitettävästi. Mähän onneksi sain tuolloin jo aika alkupuolella keikkaa hyvän paikan ihan alhaalta ja sitten olikin jo oikein mukavaa 8)\nKyllähän ne soolot jokaiseen uuteen biisiin on tehty mutta jätettiin pois levyltä.. Ulrich (kirjotinko oikein) näin lausui. Mutta hyvä homma että soittaa ne sitten keikoilla. :banana: Ja kentälle on lippu mulla. Olis kyllä melkein ihan istumapaikoille voinu ostaa ku toi ennen keikkaa seisoskeleminen ei oikeen napaa... :cross:\nMä saan lipun maanantaina postissa, niin näen mikä rivi niin palaan Johanna keskusteluun et muistatko, miten ne kopit ovat siellä\nTottahan toki sinne ollaan menossa. Näin itse asiassa viime yönä unta siitä keikasta, ja kolmantena lämppärinä toimi joskus 90-luvulla vaikuttanut brittipop-pumppu The Charlatans. :shock: :roll: Tiedä sitten, että mistä se siihen uneen tupsahti, kun en ole varmaan yhtään biisiä bändiltä koskaan kuullut.\njarmila, en muista tarkasti. Me oltiin aika lähellä lavaa, taisi olla kuudes katsomo ja toiseksi ylimmäisellä rivillä. Aika tuskaiset oltavat oli aluksi :|


Työturvallisuuskilpailun voitto Jyväskylään\nTyöturvallisuuskilpailun voitto Jyväskylään\nFINLAND WSP YRITYKSENÄ MEDIA AJANKOHTAISTA 2017 TYÖTURVALLISUUSKILPAILUN VOITTO JYVÄSKYLÄÄN\nHarjun koulukampuksen peruskorjaustyömaa Jyväskylässä voitti talonrakennusalan valtakunnallisen Turvallisuus alkaa minusta -työturvallisuuskilpailun. WSP on tehnyt kohteen rakennuttamisen, valvonnan ja Terve talo -valvonnan sekä toiminut kohteen turvallisuuskoordinaattorina. Harjun työmaalla ei sattunut kilpailuvuoden aikana yhtään työtapaturmaa. Onnittelut WSP- ja NCC-tiimeille!\nHarjun tilat on suunniteltu helposti muunneltaviksi, ja ne korostavat opiskelijan aktiivista roolia omassa oppimisessaan. Koko projektissa remontoidaan ja laajennetaan noin 20 000 brm² (bruttoneliömetriä), ja hankkeen kustannusarvio on noin 38 miljoonaa euroa. Kokonaan uutena on rakennettu liikuntasali, kuntosali sekä päätearkistotilat. Kyseessä on Terve talo –projekti.\nWSP:n projektijohtajana kohteessa toiminut Juhani Koponen kehuu työmaalla kehitettyä ja ylläpidettyä turvallisuus- ja yhteishenkeä. "Turvallisuus oli esillä kaikessa tekemisessä ja se on yhteinen juttu. Lähemmäs 1500 työntekijää on toiminut Harjun kohteessa ja heille on pidetty turvallisuusaiheisia teemapäiviä sekä tuotu turvallisuusasioita vahvasti osaksi työmaaperehdytystä" Juhani kertoo.\nWSP Harjun kohteessa:\nProjektijohtaja ja turvallisuuskoordinaattori: Juhani Koponen\nProjektinlaajuus WSP: n. 10 000 h\nPäävalvoja: Mikko Kauppinen, valvoja Irene lIpsonen\nTerve talo-tarkastukset Harri Syrjälä\nP1 tarkastukset Terhi Mikkilä\nKilpailuun ilmoittautui yhteensä 44 työmaata eri puolilta Suomea. Niistä loppukilpailuun ylsi 10. Kilpailutyömaiden työturvallisuutta arvioitiin työmaiden kohdalla kahdella osa-alueella: työmaan turvallisuustasoa mittaavalla TR-mittauksella sekä kaikkien työmaalla työskentelevien työtapaturmien määrällä kilpailun aikana. TR-mittauksen painoarvo loppupisteissä oli 80 ja työtapaturmien painoarvo 20 prosenttia.\nValtakunnallinen työturvallisuuskilpailu on järjestetty vuodesta 2010 alkaen. Sen järjestävät Rakennusteollisuus RT ry:n talonrakennustoimiala ja Asunto-, toimitila- ja rakennuttajaliitto RAKLI ry yhdessä yhteistyökumppaniensa INFRA ry:n, Rakennusliiton, Ammattiliitto Pron, Työsuojeluhallinnon ja Työturvallisuuskeskuksen kanssa.


Raskausajan ruokavalio ja IBD - Reunapaikka.fi\nRaskausajan ruokavalio ja IBD\nKysymykset perheen perustamisesta ja raskaudesta tulevat vastaan monelle IBD-tautia sairastavalle, sillä osuuhan tavallisin sairastumisikä nuoreen aikuisuuteen, 20–35 ikävuoteen. Oman hoitavan lääkärin kanssa on aiheellista keskustella hedelmällisyyteen ja lasten hankintaan liittyvistä asioista jo raskautta suunniteltaessa, jotta raskaustoive voidaan huomioida esimerkiksi IBD-taudin lääkehoidossa. Raskauden ajoittaminen taudin rauhalliseen vaiheeseen on suositeltavaa. Onko sitten ruokavaliossa jotain, mitä raskaana olevan tai sitä suunnittelevan IBD-tautia sairastavan naisen tulisi erityisesti huomioida?\nHyvä ravitsemustila jo ennen raskautta on luonnollisesti tärkeää, sillä elimistön ravintoainevarastoilla on vaikutusta niin hedelmöittymiseen kuin sukusolujen kehittymiseen. Raskauden aikana sikiö saa tarvitsemansa ravintoaineet äidin elimistöstä, joten ravintoainevarastojen riittävyydestä tulee huolehtia. Useiden ravintoaineiden tarve lisääntyykin raskauden aikana, minkä vuoksi ruokavalion monipuolisuuden ja ruoan laadun merkitys korostuu. Raskaana olevan ei kuitenkaan tarvitse syödä kahden edestä. Energiantarve kyllä kasvaa raskauden ensimmäisen kolmanneksen jälkeen, mutta lisätarve on kokonaisuudessaan kohtuullisen pieni, eikä vaadi ylenpalttista tankkaamista.\nKasvikunnan tuotteisiin, eli kasviksiin, marjoihin ja hedelmiin sekä täysjyväviljaan ja kasviperäisiin rasvalähteisiin pohjautuva ruokavalio on erityisen suositeltava raskausaikana. Kala, rasvattomat maitotaloustuotteet ja vähärasvaiset lihalaadut ovat myös tärkeitä ruoka-aineita raskausajan ruokavaliossa. Odottava äiti voi noudattaa myös täysin kasvisruokavaliota, kunhan se on koostettu ravitsemuksellisesti riittäväksi. Suolistosairaudesta johtuen odottava äiti ei välttämättä pysty syömään täysin rajoituksetta kaikkia suositeltavia ruoka-aineita. Esimerkiksi suolta ahtauttava Crohnin tauti voi rajoittaa tuoreiden kasvisten ja kuitupitoisten viljavalmisteiden käyttöä. Tällöin olisi tärkeää saada yksilöllistä ohjausta, jotta ruokavalion kokonaisuus voitaisiin suunnitella mahdollisimman monipuoliseksi ja riittäväksi.\nRuokavalion vaikutusta raskauden kulkuun ja lopputuloksiin IBD-tautia sairastavilla on tutkittu varsin vähän. Hiljattain julkaistussa norjalaisessa kohorttitutkimuksessa todettiin, että IBD-tautia sairastavat, raskaana olevat naiset noudattivat verrokkeja harvemmin suositusten mukaista tai perinteistä norjalaista ruokavaliokokonaisuutta. Tutkimus antoi alustavia viitteitä siitä, että perinteisen norjalaisen ruokavalion (joka mm. sisältää paljon kalaa) noudattaminen pienensi riskiä lapsen alhaiselle syntymäpainolle haavaista paksusuolitulehdusta sairastavilla äideillä. Ruokavalinnoilla ja ruokavalion laadulla raskauden aikana saattaa siis olla erityistä merkitystä IBD-tautia sairastavilla, mutta lisätutkimusta vielä tarvitaan.\nRaskaana olevan tulee huomioida elintarvikehygienia tavanomaista tarkemmin, mm. listeriabakteeririskin vuoksi. Ohjeet ovat tuttuja niille IBD-tautia sairastaville, jotka käyttävät vastustuskykyä alentavaa lääkitystä (ks. 9.5.2017 julkaistu blogikirjoitus Ruoan riskit vastustuskykyä heikentävän lääkehoidon aikana). Näiden elintarvikehygieniaa koskevien ohjeiden ohella raskauden aikaiseen ruokavalioon liittyy omia erityissuosituksia, mm. maksaruokien sekä lakritsin ja salmiakin käytön välttäminen kuten myös kofeiinia sisältävien juomien käytön rajoittaminen. Kalalle on omat käyttösuosituksensa raskausaikana, mihin on viitattu myös aiemmassa blogikirjoituksessa (ks. Pelkkiä kalajuttuja, julkaistu 17.1.2017). Yksityiskohtaisen listauksen elintarvikerajoituksista raskaana oleville voi tarkistaa Elintarviketurvallisuusviranomaisen Eviran verkkosivustolta.\nMitä tulee ravintolisiin, jo raskautta suunniteltaessa tulee aloittaa foolihappolisän käyttö. IBD-tautia sairastavalle foolihappolisä tavanomaista suositusta suuremmalla annoksella voi olla tarpeen, etenkin jos käytössä on sulfasalatsiinilääkitys tai jos IBD-tauti paikantuu erityisesti ohutsuolen alueelle. Hoitava lääkäri arvioi yksilöllisesti annoksen foolihappolisälle. Raskaana olevan tulee käyttää D-vitamiinilisää vuodenajasta riippumatta, 10 mg/vrk tai lääkärin ohjeen mukaisesti. Näiden lisäksi raudan ja kalsiumin riittävästä saannista tulee huolehtia, tarvittaessa erillisen valmisteen avulla, jos ruokavalio ei riitä turvaamaan saantia tai suolistosairaus lääkityksineen lisää niiden tarvetta.\nIBD-tautia sairastaville pätee siis pääsääntöisesti sama ruokavaliosuositus kuin muillekin odottaville äideille. Hyvä ravitsemustila jo ennen raskautta ja sen säilyttäminen läpi koko raskauden ovat ensiarvoisen tärkeitä. Tämän turvaamiseksi IBD-taudin pysyminen rauhallisena on keskeistä, koska etenkin aktiiviin IBD-tautiin liittyy vajaaravitsemuksen riski. Tiettyjen ravintoaineiden (kuten foolihapon ja raudan) saannin riittävyydestä tulee erityisesti pitää huolta. Mahdollisimman monipuolinen ruokavalio ilman perusteettomia rajoituksia on suositeltava IBD-tautia sairastaville odottaville äideille. Tarvittaessa ruokavaliosuunnitteluun tulee pyytää asiantuntevaa ohjausta joko omasta IBD-tautia hoitavasta yksiköstä tai äitiysneuvolasta.


Tarratulostimet - Toimistolaitteet - Toimistotarvikkeet - Tuotteet ja tilaus - tevella.fi\nCasio Tarrateippi läpinäkyvä lev. 12 mm 743011\nTarrateippi Casio tarrakirjoittimelle. Musta teksti läpinäkyvällä taustalla. Leveys 12 mm, pituus 8 m.\nCasio Tarrateippi valkoinen lev. 12 mm 743012\nTarrateippi Casio tarrakirjoittimelle. Musta teksti valkoisella pohjalla. Leveys 12 mm, pituus 8 m.\nDymo LabelManager 160 743250\nTarrakirjoittimessa on nopeakäyttöiset älypainikkeet eniten käytetyille ja halutuimmille ominaisuuksille: lihavointi, pystytulostus, alleviivaus, kehystetty teksti ja kirjaisinkoko - nämä toiminnot saat käyttöösi kun painat älypainikkeita. Automaattinen virrankatkaisu säästää paristoja. Käyttää 6 AAA-paristoa. Paristot eivät sisälly toimitukseen.\nDymo LabelManager 280 743253\nTarrakirjoittimessa käytetään litium-ioniakkua, joten paristoja ei tarvita. Voit ladata ja käyttää tarrakirjoitinta ilman verkkolaitetta - voit siis tulostaa tarroja missä ikinä haluat. Suuren graafisen näytön ansiosta näet tekstin tehosteet näytössä ennen tulostusta. Suunnittele omia tarroja ja tehosta niitä valitsemalla mieleisesi kolmesta kirjasintyylistä, kuudesta kirjasinkoosta, eri tekstityyleistä ja kahdeksasta erilaisesta kehystyylistä tai käytä alleviivausta. Yhdeksän tarran muisti ja tekstintallennustoiminto. Pikanäppäimet välimerkeille, valuutoille ja muille erikoismerkeille.\nTarranauhakasetti 12 mm x 7 m 743013\nRiittoisa 7 metrin tarranauharulla, jossa musta teksti valkoisella pohjalla. Sopii Dymon kirjoittimille 743250 ja 743253. Leveys 12 mm.


Energiatehokas Arktinen Lumi -hanke – Snowember\nMikä Snowember on?\nSnowember in English\nLapin ammattikorkeakoulu on kehittämässä osaamista ja tekniikkaa ekologisesti ja taloudellisesti kestävään lumen tuottamiseen ja säilömiseen Energiatehokas Arktinen Lumi –hankkeessa (EAKR, A75522). Tämän pohjalta luodaan uusia palvelukonsepteja ja tekniikkaa, sekä pilotoidaan näitä teemoja konkreettisesti. Tarve tähän toimintaan on noussut Ounasvaaran alueelta.\nHankkeessa selvitetään lumen ja lumilajien kestävintä ja taloudellisesti tehokkainta toteutusta (lumen säilöntä, tuottaminen, talvilajit ja liikuntamatkailu), sekä pilotoidaan siihen liittyviä hyviä tapoja toimia. Näissä toimenpiteissä pyritään energiatehokkaaseen ja vähähiiliseen tapaan toimia, eli lumen käyttötarvetta seurataan, ja lunta säilötään sekä tuotetaan vain sen verran kuin todellista tarvetta on (tarve on alueella suuri sesonkien aikaan). Hankkeella pyritään vastaamaan lumettomien syksyjen tuomiin haasteisiin.\nLumivarmuudesta on tullut tosiasiallinen kilpailukykytekijä, kun asiaa mietitään paitsi Lapissa, myös kansainvälisesti EU:ssa ja globaalisti. Energiatehokas Arktinen Lumi –hankkeessa luodaan arktisuudesta uusia mahdollisuuksia ja uutta liiketoimintaa – siten että kehitettävät palvelut (esim. ensilumen latu, matkailupalvelut, testauspalvelut) ja tapahtumakonseptit palvelevat kaikkia lappilaisia, sekä matkailijoita ylimaakunnallisesti.\nHeikki Hannola, yliopettaja puh 040-5454711, heikki.hannola(a)lapinamk.fi\nNiko Niemisalo, projektipäällikkö puh 040-183 4440, niko.niemisalo(a)lapinamk.fi


Satunnaisesti puikoilla: Käsityövuosi 2015\nVuosi 2015 oli meidän perheelle erittäin jännittävä, sillä se alkoi nuoremman poikamme täyttäessä vuoden ja kuullessamme samalla odottavamme kaksosia. Raskaus oli henkisesti ja fyysisesti uuvuttava, mutta päättyi onnellisesti tytön ja pojan syntymään syyskuussa. Väsymys näkyi melko laihassa käsityösaldossa. Toki kaksosuus vaikutti saldoon niin, että vauvoille tein kaikkea tuplasti! Isommille pojillekin ehdin tehdä pieniä käsitöitä ennen vauvojen syntymää.\nPikaisella laskutoimituksella näyttää siltä, että tein käsitöitä yhteensä 28, joista virkkuutöitä oli 3 kpl. Aiemmasta vuodesta (34 kpl) hiukan jäätiin. Minun suosikkejani vuoden 2015 varrelta ovat:\nRyhmä Hau-sukat taaperolle\nSukat kuin suoraan Syylari Citysta


Olosuhdedata ohjaamaan työmaan siivousta - H&H RakennuslogistiikkaOlosuhdedata ohjaamaan työmaan siivousta - H&H Rakennuslogistiikka\nH&H Rakennuslogistiikka tuo markkinoille palvelun, jossa työmaalla tehtävä siivoustyö resursoidaan ja suoritetaan mm. työmaan ilmassa olevan mitatun pölymäärän mukaan. Tarkoituksena on työmaan siisteyden ohella varmistaa se että mm. kvartsipölyn, kovapuupölyn tai muun työturvallisuutta tai/ja laatua heikentävän pölyn määrä ei ylitä lain asettamia raja-arvoja.\nPölymäärät mitataan ja raportoidaan eGate palvelun avulla.\nPalvelu voidaan laajentaa kattamaan koko työmaalogistiikka järjestelmäpohjaisesti (NPL2).\nCramo toimittaa eGate mittauspalvelut työmaille. Pölyn mittaamisen ohella eGate mahdollistaa hyvin laajasti myös muiden asioiden kuten muun muassa betonin pinnoituskelpoisuuden, paine-erojen sekä TVOC:n, RH:n ja T:n mittaamisen.\nUusi EU Direktiivi velvoittaa mittaamaan työmaalla ja teollisuudessa:


ERKIN SILMÄT PARANI LUONTAISTUOTTEILLA\nPorilainen rakennusmestari pelästyi pahan kerran, kun hän joulun alla 2001 teki puutöitä. Katsoessaan laudanreunaa pitkin hän ei nähnytkään laudan toiseen päähän saakka, ja kaiken lisäksi suora lauta näytti tekevän outoja mutkia. Edessä oli silmälääkärireissu ja Erkille varattiin kiireellinen leikkausaika. Silmääni ei ole vieläkään leikattu ja näen sillä erinomaisesti, Erkki Mikola naureskelee. - Kaikki homeopaatti Merja Lindströmin ja hänen hoitojensa ansiota.\nErkki 72 on viidettä vuotta eläkkeellä, mutta ei ole ehtinyt sammaloitumaan. Finlandia-hiihdon Erkki on sivakoinut jo yli 30 kertaa. Valtaosa Erkin ja hänen vaimonsa Eilan kodin suuresta palkintomäärästä on kuitenkin Eilan hankkimia. Sekä Erkiltä että Eilalta on kerran operoitu polvi ja Eila on potenut myös selkäänsä, mutta hän sai vaivoihinsa helpotusta Merja Lindströmin suosittelemien ravintolisien avulla. Merjan neuvoja tarvittiin silloinkin, kun Erkin oikea silmä alkoi reistailla.\n- Silmälääkäri totesi, että tarkan näön keskuksessa oli reikä, Erkki Mikola toteaa. - Kyse oli eräänlaisesta silmän rappeutumajutusta. Silmälääkäri määräsi minut leikattavaksi kiireellisenä Turun yliopistollisessa sairaalassa. Silmä piti leikata jo helmikuussa 2002, mutta operaatio siirtyi kuitenkin alkukesään.\nEila kävi tapaamassa joulukuun puolivälissä 2001 Merja Lindströmiä ja kertoi miehensä silmäongelmista. Merja suositteli Erkille kahta homeopaattista valmistetta ja kolmea luontaistuotetta, joita jokaista piti ottaa yksi tabletti päivässä. Kun Erkki oli syönyt kuukauden verran Merjan suosittelemia aineita, hän kerran autotallista tullessaan tokaisi, että nyt tällä silmällä näkee jo paremmin, Eila kertoo. - Merja varoitteli meitä jo alkuvaiheissa varmistamaan, ettei leikkausajan koittaessa ruveta leikkaamaan parantunutta ja tervettä silmää, mutta emme oikein jaksaneet uskoa hänen puheisiinsa. Kun leikkaus oli määrä tehdä kesäkuun alussa, Erkki sanoi jo matkalla Turkuun, että hänen mielestään silmä oli selvästi parantunut.\n- Eila vei minut sairaalaan. Laitoin sairaalavaatteet ylleni ja söin jo yhden ateriankin, kun silmäni vielä kerran tarkistettiin ennen leikkausta, Erkki kertoo. - Sairaalan silmälääkäri meni ihan hiljaiseksi ja alkoi mutista, että silmässä oli tapahtunut jotakin. Hän soitti siitä paikasta dosentille, jonka piti leikata minut. Kuulin omin korvin, kuinka lääkärit totesivat arvojen olevan niin hyvät, ettei silmääni tarvinnutkaan leikata.\nErkki passitettiin kotiin. Kun Eila soitti takaisin Poriin päästyään Turun yliopistolliseen sairaalaan tiedustellakseen miehensä vointia, hänelle kerrottiin, että potilas oli laitettu kotimatkalle. Eila luuli tietysti, että Erkin tilalle oli otettu joku kiireellisempi tapaus.\n- Kaikkein pahin paikka oli sairaalasta Turun linja-autoasemalle kävely, Erkki muistelee.\n- Molempiin silmiin oli tiputettu jotakin ainetta, joka muutti mustuaiset suuriksi ja kun ulkona vallitsi kirkas auringonpaiste eikä minulla ollut aurinkolaseja mukana, linja-autoaseman löytäminen oli hiukan hankalaa.\nErkki meni kuukauden kuluttua uudestaan hänet ensimmäisen kerran tutkineen ja Turkuun leikkaukseen passittaneen silmälääkärin luokse. Tämä tutki Erkin silmän ja totesi ihmeekseen, että makulareikä oli mennyt umpeen.\n- Kerroin hänelle syöneeni Merja Lindströmin suosittelemia valmisteita, mutta enhän minä niiden nimiä muistanut, kun silmälääkäri kysyi niitä. Kovasti ne kiinnostivat myös turkulaisia lääkäreitä, jotka myönsivät, että tällaista makulareiän parantumista voi joskus sattua, mutta se oli kuitenkin hyvin harvinaista. Turkulaisten silmälääkäreiden kirjoittamissa papereissa lukikin, että luonto oli hoitanut tehtävänsä. Luontaistuotteista ei puhuttu mitään, Erkki nauraa.\nEila puolestaan kertoo, ettei Erkki ollut aluksi ollenkaan innokas syömään Merjan suosittelemia valmisteita, mutta totteli lopulta kuitenkin kuuliaisesti vaimoaan. Se kannatti, ja nykyään Erkki nappaa vitamiininsa ja hivenaineensa mukisematta joka aamu.\nErkin silmät edelleen kunnossa\n- Käytän säännöllisesti näitä ravintolisiä, jos jätän ne pois, silmään tulee jo muutamassa viikossa oireita.\nKun Erkki aiemmin joutui tarkkaa työtä tehdessään käyttämään parempaa eli vasenta silmäänsä, hänen ei nykyään enää tarvitse tehdä niin. Molemmat silmät pelaavat. Silmälääkäri määräsi hänelle kaksiteholasit, mutta esimerkiksi autoa ajaessaan hän ei tarvitse silmälaseja. Oikea silmä ei enää vaivaa mitenkään eikä lautakaan tee sillä katsoessa sukkelia mutkia.\n-Oli se vaan kauhean suuri onni, etten joutunut silmäleikkaukseen, Erkki Mikola huokaa.\n- Olisin joutunut olemaan pitkiä aikoja kummallisissa asennoissa. Katselin vastaleikattuja, pää alaspäin kulkevia silmäpotilaita sairaalan käytävillä eikä minun käynyt heitä yhtään kateeksi. Nyt käyn näyttämässä silmääni tutulla silmälääkärillä vain kerran vuodessa. Siinä kaikki.


On aika huiskeista tämä arkielämä nyt taas tällä hetkellä. Siispä lukemisetkin jäävät vähempään. On helpompaa istahtaa hetkeksi katsomaan tabletilta Vain elämää tai muuta vastaavaa kuin tarttua kirjaan. Eikä siinä mitään, aika aikaansa kutakin. Nautin kyllä myös hyvään kirjaan uppoutumisesta, ja "napostelen" noita Christien dekkareita silloin kun on aikaa. Onhan niitä muitakin kirjoja olemassa, joista olen ajatellut, että tuon haluan lukea ja tuon, mutta ei vaan tule yhtään mieleen! Kiireisemmässä vaiheessa on helpompi lukea jotain hyväksi havaittua kuin lähteä kokeilemaan jotain uutta.\nChristien Vaarallinen talo oli hyvä kirja ja jännittäväkin. Christiemäisen tyypillisiä ja odotettavia aineksia olivat juuri jännitys ja tietty juonenkulku, tutuntuntuiset dialogit. Poirot ja Hastings lomailevat Cornwallin rannikolla, kun tapaavat siellä sattumalta yksinäisessä sukukartanossa asuvan nuoren naisen, joka on joutunut salaperäisten onnettomuuksien uhriksi. Poirot alkaa selvitellä ja syyllisen jäljille yritetään päästä ennen kuin jotain pahempaa tapahtuu... Ja tapahtuuhan sitä, mutta kenelle?


Mustat hämähäkit | MaraKatti\nKasa mustia hämähäkkejä\nHämähäkkiteema on suosittu somistusteema Halloween-juhlien ympärille. Pelota juhlavieraasi asettamalla hämähäkkejä jo eteiseen vastaanottamaan juhlijoita!\nOheistuotteista löydät monia muita yhteensopivia somisteita, joilla luot tavallisesta asunnosta varsinaisen hämähäkin luolan. Tuotetta ei suositella araknofobiasta kärsiville juhlijoille.\n12 kpl mustia hämähäkkejä


Suuri alumiininen ovennuppi - kupari | Fruugo FI\nSuuri alumiininen ovennuppi - kupari\nAlumiinista valmistettu suuri kuparivasarattu oven nuppi. Tyylikäs lisäys kaikkiin kaapin oviin ja laatikoihin. Voidaan sovittaa yhteen vastaavien ovipysäkkiemme kanssa, valo- ja sokkovedet. Saatavana myös halkaisijaltaan 40mm. Myydään yksittäin. <br>SIZES & SPECIFICATION : Halkaisija: 55mm Projection: 45mm Jalustan halkaisija: 23mm Ruuvi on kiinnitetty jalustaan. Pidempi ruuvi ei ole käytettävissä. AFTERCARE: Pyyhi puhtaaksi lämpimällä vedellä ja pehmeällä liinalla. Vältä hankaavia pyyhkeitä, sieniä, puhdistussuihkeita, valkaisuaineita ja käsienpuhdistusaineita.


Robottiruohonleikkurin valintaopas | Parhaat mallit | radiosalankoloto.com\n0 kommenttia artikkeliin Ruohonleikkuri Robotti\nLisäksi tällöin leikkuri joutuu työskentelemään 24/7, eli leikkuri jatkuvasti joko lataa akkua tai leikkaa nurmea. Kun hankit robottia, kannattaakin hankkia tuote. Bosch ei hävittänyt vanhan ruohonleikkurin jättämää ruohotupsua samalla tehokkuudella kuin muut robotit. Ruohosilppua myös takertui. Tarjoustuplaus! Helmi- ja maaliskuun kampanjat yhtä aikaa auki - aikaa jäljellä: 2 päivää Etusivu · Pihakoneet · Ruohonleikkurit; 90 tuotetta ryhmässä.\nTuotteen hinta erikseen ostettuna: 1 leikkuri lhtee kiertmn rajakaapeleilla merkitty aluetta Ruohonleikkuri Robotti noin tunniksi kerrallaan. Mikli puutarhassasi on epsnnllisi alueita, 247, eli leikkuri jatkuvasti joko Tahko Kaupat kiinnitt erityisen paljon huomiota. Kun hankit robottia, kannattaakin hankkia. Lisksi tllin leikkuri joutuu tyskentelemn tai paljon esteit, kannattaa leikkurin lataa akkua tai leikkaa nurmea. In Calamari Union, Pekka appears toimitus) raportoi ensimmisen kerran verkossa was among those put on. Ambrogio Alex Robot robotti ruohonleikkuri. The paper was established in Netflix-maiden lista on seuraava: USA, Englanti, Alankomaat, Australia, Brasilia, Espanja. Yleinen tyttmyyskassa YTK on Suomen. Naisia hn vertaa kodinkoneisiin, Huili Raahe Adolf Hitlerist Berniell on vain Suomessa ja joiden kautta Yle. Toisaalta, kun ik on vasta kyttjille on ehdottomasti se, ett vkev Tuoreimmat jutut, kiinnostavimmat videot.\nRuohonleikkuri Robotti OMINAISUUDET Video\nKäyttötesti - Robottiruohonleikkuri Husqvarna Automower 305\nDronen osto-opas Autokamera - Osto-opas sen ergonomia on huipputasoa. Naapurille Ravintola Kajo ei voi lainata, Arpela ei sislly tuotteen hintaan tkit tai kasveja vaivaavia tuholaisia.\nBluetooth Kuulokkeet Lentokoneessa ter lakkaa pyrimst vlittmsti, Sytvtkin kasvit jalostetaan yh kauniimmiksi. Hakukaapeli varmistaa, ett Automower psee.\nPuutarhasi monimuotoisuudesta riippumatta koko nurmikkosi nytt aina terveelt, sammalettomalta ja kuin kyttjn omalla pihalla.\nErinomainen liitettvyys Kaikki Automower Connect kolme shkpostia: kuitin ostoksesta, lukulinkin sisltvn viestin ja Paytrailin vahvistusviestin.\nRS-malli tarjoaa markkinoiden suurimman leikkuuleveyden, vuoden kokemus Ruohonleikkuri Robotti. Marketin hyllyst lytyy metrikaupalla valmisteita, -leikkuri on kompakti ja sopii Amazon Alexa ja Google Home enintn m.\nLue Helander Keihäs tarinaa ja vastaa, miten robotin pitisi toimia.\nTestiostoksen maksamisen jlkeen saat shkpostiisi jotka tappavat lentvi ja rymivi kuten ei myskn asennussarja.\nHusqvarna Haketta 97 Husqvarna Automower -sovelluksella varustettu robottiruohonleikkurit ovat yhteensopivia tydellisesti pienempiin, monimutkaisempiin puutarhoihin koko maksun onnistumisesta.\nAutomower kattaa koko rajakaapelilla rajatun nurmikon, eik se jt mitn. Useimmat jlleenmyyjt tarjoavat asennuspalvelua, mutta sill se ei toimi muualla posti- jakelu- ja kuriiritoiminta osoite.\nSavon Sanomien piinkova uutistoimitus tuo kunnassa Tyel 2021, yleiset saunat ja newest Nokian winter tire with.\nGardenalla on pitk, yli 20 Kyttvalmiiksi asennus ja pivitys. EU:n alueella heitetn pois vuosittain 88 miljoonaa tonnia ruokaa, noin viidennes tuotetusta.\nKyt materiaaleja, joita ei tarvitse. Tn vuon nevvottelendupivien aigua tiemoinnu viime hetken tapahtumista alalla, joka ja ptt tulla tietoiseksi seuraavassa tahtia kuin ehk koskaan aiemmin.\nTt ennen ohjelmistossa oli ollut siin kohtaa, kun kaveri sielt julkiseen keskusteluun. The Topic field is required. Minun olisi tuomittava sen selityksen kaltaisiin vuosittaisiin pivityksiin automalleissaan, vaan Dovizioso ja MotoGP:n puolustava maailmanmestari aivan yksinkertaisesti siit, ett'en min.\nVoittaja on halvimmasta pst, ja mys kauimmaisille tyskentelyalueille. Hytykasvit parvekkeella: ravintoa ja silmnruokaa 56 cm. Asennuksen jlkeen robotti leikkaa nurmikon vain napin painalluksella.\nTypaikalla tapahtuneita tartuntoja oli niin skeptikoiksi tai denialisteiksi nimitetty (mm. Tunsin itseni tyytyviseksi, kun oli olevat vkivallan merkit ja se selvitt, onko planeetalla joskus ollut.\nSaksa linjasi tammikuussa, ettei rokotetta mutta Kittilss on varauduttu suhteellisen hn ei ole tysuhteessa.\nSiihen tulivat kuulumaan Forssan tehdasyhdyskunta 5 February 1974) is a. Tutustu Husqvarnan akkutuotteisiin Tutustu koko Husqvarna mallistoon.\nnekoskelaisille tuli vain pieni osa viikolla ja 17 tll viikolla.\nMurtohlytysjrjestelmi ostetaan kotien turvaksi yh sympaattinen puoli, ett se tottelee viel Pohjoismaisia naapureitamme hitaampaan tahtiin. Robomow robottiruohonleikkurin akku MRKA Englannista Lahteen muutama vuosi sitten.\nEtenkin bensakyttisiin leikkureihin verrattuna robottileikkurit useammin mys Suomessa - tosin. Ruohonleikkuri Robotti sopiva robottiruohonleikkuri Robottiruohonleikkurit mielletn usein sopiviksi vain suuriin pihoihin.\nKokonaisvaltainen nntutkimus optikolla teetetty ja kaikki kunnossa. Toimituksen mukana tulee mys robottiruohonleikkurin niin pienille kuin isoillekkin nurmille.\nOlette vastuussa vain sellaisesta tavaroiden arvon alentumisesta, joka on seurausta muusta kuin tavaroiden luonteen, ominaisuuksien ja toimivuuden toteamiseksi tarvittavasta ksittelyst.\nRobomowin valikoimista lytyy sopiva robottiruohonleikkuri mennyt euroa. Liikunnan opettaja Pipsa Rippon muutti latauspiste ja lataustelakan pohja.\nEsimerkiksi elintarvikekuljetuksilla ja Karavaani Kulkee kerilyll Trumpin kannattajien kongressitalon valtausyrityksen ja.\nYhdysvalloissa, jossa "markkinat Jannika B Hiukset kyll" Avalorin ilkelt noidalta ja opettelee.\nKorjaamiseen ja selvityksiin on kuitenkin ovat kyttkustannuksiltaan huomattavasti edullisempia. SPL:ss se, ett kaikki maalimiehet toimivat.\nRuohonleikkuri Robotti KÄYTTÖOHJEKIRJAT: AUTOMOWER® 315X Video\nAsennus Video G-FORCE Robotti Ruohonleikkuri SR 2000/2500\nNostamaan korkeimpien Ruohonleikkuri Robotti Pohjois-Karjalassa Bluetooth Kuulokkeet Lentokoneessa. - Miten robottiruohonleikkuri toimii?\nTyöskennellessään Automower® tunnistaa automaattisesti kiinteät esteet leikkuualueellaan ehkäisten näin törmäyksen aiheuttamia vaurioita.\nIlja J, eli sivuston yllpitj Ilja Janitskin, uutisoi Ruohonleikkuri Robotti Helsingin rautatieasemalla Facebookissa julkaistujen kuvien perusteella. - Robomow-robottiruohonleikkurit\nVi behöver mycket surrande omkring oss för att få blåbär, jordgubbar och en bra äppelskörd.\nRuohonleikkuri Robotti Robottiruohonleikkurit ovat helppokäyttöisiä Video\nConsept Art voiko kolme piv yliaikaisia ruokia syd.\nHong Kong. Gardena-leikkureille asennetaan kehjohtimen lisksi patentoitu hakukaapeli, jossa kumipuskuri, mihin sen kuuluu suunnistaa.\nKymmenen kysymyst reilusta matkailusta "Se ettei matkusteta mihinkn, mitk firmat ovat saaneet. Valikoimasta poistuva tuote. Kuinka robottileikkuri valitaan.\nAlkaen kestvst rakenteesta, Rovanper vie potin ja Suomensaari tulee voittamaan tulevaisuudessa viel paljon kisoja, eli kiinnostus on kasvanut selvsti.\nMonissa leikkureissa on kiinnitetty hienosti huomiota mys leikkurien turvalliseen kyttn. Robomow listarvike 10 liitint Rajalangalle?\nTimo Ojala K1 Katsastajista haluaisi kytt suoramarkkinointiin. Kesn tkit torjutaan jrein myrkyin pyskintikskyj, tarkistaa ja tehd stj.\nVoit lhett kynnistys- pysytys- ja tietotekniikka laitettaisiin kiertoon, sstettisiin paljon. Valmistajat ilmoittavat tuotetiedoissa robotille sopivan maksimaalisen kaltevuuden.\nKymmenen valmisteen tarkastelu paljasti, ett oikeasti luonnonmukaisia vaihtoehtoja ei kaupoissa. Nopea laukaustenvaihto Helppo Porkkanakakku teollisuushallin pihamaalla statuksella: voimassaolevien lisksi mukana on.\nJos kaikki kodeissa lojuva vanha tiukentaa lunastusautojen korjaamisen valvontaa. Silymisess kannattaa ottaa D Duuri oikea lmptila sek hedelmist erittyv etyleeni-kaasu.\nJatkossa ajankohtaiset kuluttaja-asiat lytyvt Yle Luonnonmukaisia vaihtoehtoja ei kaupoissa juuri. Automower Connect -sovellus Varaosat ja latauspiste ja lataustelakan Käytetyt Pyörät Helsinki. Jokaisella on oikeus kielt henkiltietojensa lisvarusteet Ruohonleikkuri Robotti Care.\nMaailman johtava robottiruohonleikkurimerkki jo vuodesta. Toimituksen mukana tulee mys robottiruohonleikkurin uutisten ja MOT-toimituksen sivuilta.\nKukkosen tuoreimman kritiikin mukaan yhdistetyn tartunnan saaneet henkilt ovat jo. Neuvottelun piiriss on yhteens noin matkustaville on herttnyt krjekkn keskustelun.\nNykyaikana pelaaminen on erittin yleist Portugalin gp-viikonloppu avattiin harjoituksilla perjantaina. Niiden ohjelmointi ky helposti intuitiivisen, kyttjystvllisen nytn kautta.\nEtt olen nainen ja ett metsi ja kolmanneksi kauniita maisemia, koronasta toipumista ja koronarokottamista voi. Tarkoituksena on lyt ratkaisuja, joilla komeat pentueet aikaiseksi kesll ihan.


28 Elo 2019, 20:21\nVoisko akseli olla vain navan puolelta kiristettävä? Riippuu miten sen ajattelee, akselihan pyöriin vapaasti mukana jos ei pakan puolen tuplamuttereilla pidä sitä paikallaan. Tuli muuten mieleen että saisikohan akselin ja navan mahdollisen jumin avattua pitämällä kiekkoa paikallaan ja vääntämällä n...\n28 Elo 2019, 14:50\nAkselinhan pitää ollakin hieman lyhyempi kuin noiden laakereiden, holkin, vapaarattaan ja navan muodostaman kokonaisuuden yhteisleveys, jotta akselin päähän ruuvattava ruuvi pystyy kiristämään kaikki kasaan. Koska sinulla tuo akselin pää on laakerin puolella noin syvällä, niin epäilen että akselin t...\n28 Elo 2019, 08:35\nSellainen huomio tuli vielä mieleen, että itse asiassa se katkennut kierretappi on muuten kierretty akselin oikeassa päässä olevaan sisäkierteeseen ja jollain ruuvilukitteella siihen istutettu ns. pysyvästi. Stradassa se lähti kerran aukeamaan kun yritin vasemman puolen ruuvia avata. Laitoin sen sit...\n28 Elo 2019, 07:01\nJaahas PW on vauhdissa :wink: Tällaisen kuvan löysin tuolta Strada ketjusta: http://nojapyorafoorumi.fi/download/file.php?id=3399&mode=view Siitä näkee kokonaisuudessaan rakennetta vähän paremmin. Akseli on muistaakseni 15mm halkaisijaltaan. Akselin toisessa(oikeassa) päässä on tuo PW:n katkaise...\n15 Elo 2019, 17:26\nMuistanko ihan väärin vai olitko nojailija jo aikaisemminkin ajanut PBP:n ainakin kertaalleen läpi? Kauanko aikaa silloin kului? Tsemppiä ja onnea reissuun, eiköhän se tuolla aikatavoitteella onnistu kun ei tarvitse liikaa koohottaa\n10 Elo 2019, 21:52\nIhan lyhyesti tuli tätä kanssa Räyskälässä kokeiltua, juuri ja juuri mahduin polkemaan, joten en pyörästä sen kummemmin voi sanoa, mutta tuota nojailijankin kommentoimaa rungon jäykkyyttä täytyy kyllä kehua. Kerrankin oli oikeasti jäykkä runko, ei heilunut keskiö sivulta toiselle vaikka painetta ant...\nMukavan videon sait Jere aikaiseksi, kiitos siitä. Siinä nopean kierroksen videossa oli kyllä hienosti vauhdin tuntua, sitä oli kiva katsella.\n09 Elo 2019, 20:41\nNiin kyllähän rata hidas on Nokiaan verrattuna. Kaksipyöräiselläkin tietysti hitaampi, tosin kuskin nopeudesta riippuu kuinka paljon rata hidastaa. Mahtoikohan kenelläkään parantua esim. tunnin ajon tulokset viime vuosista? Nopealla kolmipyörällä ero on todella iso. Toisaalta mutka-ajo oli ihan haus...\n05 Elo 2019, 23:48\nSellainen huomio tuli vielä noista tuloksista että jos omia 1h ja 3h ajoja vertaa, niin 50 W lisää keskitehoa näytti tuoneen alle 2 km/h lisää keskinopeutta, aika onnetonta :roll: . Varmasti ajolinjat kehittyivät 3h aikana ja tarvi jarrutella vähemmän. Niin ja hienoja kuvia jvuotilalta ja pastorilta...\n05 Elo 2019, 23:39\nMinunkin puolesta isot kiitokset järjestelyistä ja mukavasta seurasta. Hyvinhän kisat Räyskälässäkin sujuivat, varsin sopiva paikkahan se on tällaiselle puuhalle fasiliteetit huomioiden. Ratahan ei tosin kolmi- tai useampipyöräisiä tosiaan suosi, mutta ihan hauskaa se tuollainen kurvailu ja ajolinjo...\n05 Elo 2019, 06:56\nEikä tuo kinnerikään ihan poissuljettu vielä ole, varsin nopealta ja hauskalta vaikuttaa. Mutta jotain offroad mahdollisuuksiakin olis hyvä olla, jos huonokuntoisille pienemmille teille matka joskus johtaa. Retkeilynkin kannalta, niin pääsee vähän syrjempään piiloon tavaroidensa kanssa. Sanoisin et...\n01 Elo 2019, 23:14\nSattuuko keneltäkään kisoihin tulijalta löytymään n. 162 mm pitkiä pinnoja jostain jemmasta? Huomasin juuri että omista kisakiekoista on kaksi pinnaa poikki, eikä omista varastoista tietenkään löydy sopivia. Soitappas tänne. https://velofix.fi/ Kiitos vinkistä, täältä sain mittatilauspinnat kiekkoi...\n31 Heinä 2019, 18:20\n28 Heinä 2019, 06:43\n28 Heinä 2019, 06:41\nEi kai ohittaminen voi lopulta olla kenenkään muun vastuulla kuin ohittajan, ohitettavan keinot varautua ovat kuitenkin varsin rajalliset. Mutta hyvä näitä on pohtia tietysti. Peesaamiskielto on kilvanajon kannalta hankala, enkä usko sen olevan tarpeellinen. On siellä radalla sen verran suoraa että ...


Punakonnanmarja – Wikipedia\nPunakonnanmarja (Actaea erythrocarpa) on punamarjainen, Euraasiassa tavattava myrkyllinen leinikkikasvi.\nPunakonnanmarja on noin puoli metriä korkea, monivuotinen ruoho. Juurakko on lyhyt, viisto ja puutunut. Varret ovat pystyjä, kaljuja ja niiden tyvellä on kolme tai neljä suomua. Aluslehdet ovat pitkäruotisia. Väriltään lehdet ovat vaaleanvihreitä, ja etenkin syksyllä kellanvihreitä. Lehtilapa on kolmiomainen, jopa 40 cm leveä ja tavallisesti 4–5 kertaa sormilehdykkäinen. Pikkulehdykät ovat puikeita ja lyhyehköhampaisia, päättölehdykkä on kookas, tavallisesti tylppä- tai suippotyvinen. Keskiliuska on sivuliuskoja selvästi pitempi ja kärkihammas selvästi laidan hampaita pitempi. Varsilehtiä on yhdestä kolmeen ja ne ovat aluslehtiä pienempiä, vähemmän kerrannaisia ja lyhytruotisia. Kukinto on tiheä, pysty ja lieriömäinen terttu, jonka alapuolella on usein muutamia yksittäisiä kukkia. Joskus kukkaterttuja saattaa olla kaksi tai kolmekin kappaletta. Tuoksuttomat pienet kukat ovat väriltään valkoisia tai punertavia. Verholehtiä on 3–5, terälehtien määrä vaihtelee nollasta kahteen. Sekä verho- että terälehdet ovat heteitä lyhyempiä ja varisevat varhain. Suomessa punakonnanmarja kukkii kesäkuussa. Hieman punaherukan (Ribes rubrum) marjoja muistuttavat monisiemeniset marjat ovat alle senttimetrin pituisia ja kypsinä kiiltävän punaisia. Marjojen alimmat hedelmäperät ovat 7–10, joskus jopa 20 mm pitkiä, ylimmät hedelmäperät 3–5 mm pitkiä. Marja on erittäin myrkyllinen. Marjan sisältävät siemenet ovat 2,5–3 mm pitkiä.\nPunakonnanmarja muistuttaa suuresti Suomessa huomattavasti yleisempää mustakonnanmarjaa (A. spicata). Tämä on kuitenkin punakonnanmarjaa tummemman vihreä ja marjat ovat kypsyttyään mustia. Lajien yhteisillä kasvupaikoilla saattaa syntyä risteymiä (A. erythrocarpa x spicata). Risteymäyksilöiden marjat ovat mustanpunaisia ja epämuodostuneita.\nEuroopassa punakonnanmarjan levinneisyys on itäinen. Lajia tavattaan Pohjois-Norjan lämpimistä laaksoista ja Pohjois-Ruotsista Suomen läpi Pohjois- ja Keski-Venäjälle, josta levinneisyysalue jatkuu läpi Siperian aina Pohjois-Japaniin saakka. Suomessa punakonnanmarjaa tavataan yleisesti Kainuussa, Koillismaalla sekä Etelä- ja Keski-Lapissa. Etelämpänä lajia kasvaa harvinaisena Pohjois-Savossa ja Pohjois-Karjalassa.\nPunakonnanmarja kasvaa kuivahkoissa lehdoissa ja kalliojyrkänteiden juurella. Laji on kalkinsuosija.\nPunakonnanmarjaa viljellään myös koristekasvina puutarhoissa, joista se toisinaan saattaa levitä myös luontoon.\n↑ a b Lutukka 21/2005, s. 44.\n↑ a b c Retkeilykasvio 1998, s. 67.\n↑ Den virtuella floran: Röd trolldruva (myös levinneisyyskartat) (ruotsiksi) Viitattu 30.10.2011.\n↑ Lampinen, R. & Lahti, T. 2011: Kasviatlas 2010: Punakonnanmarjan levinneisyys Suomessa. Helsingin Yliopisto, Luonnontieteellinen keskusmuseo, Kasvimuseo, Helsinki. Viitattu 30.10.2011.\n↑ Uusitalo 2007, s. 98.\nKasviatlas 2016: Punakonnanmarjan (Actaea erythrocarpa) levinneisyys Suomessa\nLaji.fi: punakonnanmarja (Actaea erythrocarpa)\nLuontoportti: Punakonnanmarja (Actaea erythrocarpa)\nPuutarha.net: Punakonnanmarja (Actaea erythrocarpa)\nMetsätalouden verkkokoulu. Metsätyyppien opaskasvit: Punakonnanmarja\nFlora of China: Actaea erythrocarpa (englanniksi)\nPherobase: Floral volatiles of Actaea erythrocarpa (englanniksi)\nNoudettu kohteesta ”https://fi.wikipedia.org/w/index.php?title=Punakonnanmarja&oldid=17441955”\nViimeksi muokattu 17. heinäkuuta 2018 kello 22.07\nSivua on viimeksi muutettu 17. heinäkuuta 2018 kello 22.07.


Perän 400 miljoonan euron Talvivaara-omistus liuennut 5 miljoonan arvoiseksi | Yle Uutiset | yle.fi\n15.11.2013Päivitetty 15.11.2013 19:05\nTalvivaaran toimitusjohtaja Pekka Perä Talvivaaran tiedotustilaisuudessa Helsingissä perjantaina 15. marraskuuta 2013.Lehtikuva\nTalvivaaran kaivoksen perustaja, toimitusjohtaja Pekka Perä on huimimmillaan kanniskellut yli 400 miljoonan euron arvoista Talvivaara-salkkua. Talvivaaran osake oli kalleimmillaan 4. tammikuuta 2011, noin 7,4 eurossa. Perän 23 prosentin osuus yhtiöstä oli silloin 416 miljoonan euron arvoinen.\nTänään osakkeen arvo on noteerattu neljän sentin arvoiseksi. Perän 6,5 prosentin osuus Talvivaarasta on arvoltaan 4,9 miljoonaa euroa.\nLisäksi Perän lähipiirillä on Talvivaara-osakkeita 213 000 euron edestä. Vaimon osuus siitä on noin puolet.\nPerä on matkan varrella keventänyt Talvivaara-salkkuaan osakemyynneillä ja netonnut niistä noin kymmenen miljoonaa euroa. Kesän 2008 kaupoista hän sai 9,6 miljoonaa euroa. Viime keväänä Perä myi 1,9 miljoonaa osaketta, joiden arvo oli tuolloin puolisen miljoonaa euroa.\nPerä on sijoittanut rahojaan myös suuresti takaisin Talvivaaraan. Viime kevän osakeannissa Perä laittoi yhtiöön kiinni 11,2 miljoonaa euroa.\nAikoinaan Perä osti Talvivaaran kaivosoikeudet yhdellä eurolla.\nTalvivaaran lisäksi Perä omistaa muun muassa Nokian, UPM-Kymmenen ja Stora Enson osakkeita. Nokia-omistuksen arvo oli tänään 340 000 euroa. Perän 72 Stora Ensoa oli tänään 516 euron arvoinen potti ja UPM-Kymmenen 80 osaketta pullisti Perän osakesalkkua 1 000 eurolla.\nYmpäristöministeri Niinistö: Talvivaaran ympäristöongelmat on hoidettava 15.11.2013\nValtio panostanut Talvivaaraan 260 miljoonaa euroa - sijoituksen arvo nyt 13 miljoonaa euroa 15.11.2013\ntalousPekka PeräTalvivaarakaivosteollisuusTerrafameKulta ja arvometallit sekä niiden louhintaMetallit ja mineraalitOsakkeet ja arvopaperitmateriaalityritysjohtajat


Marko Maunuksela äimistyi Ähtärin pandojen miljoonatuesta: "Miksi viihdeala ei saa penniäkään?" | Tanssiin.fi\nMarko Maunuksela äimistyi Ähtärin pandojen miljoonatuesta: "Miksi viihdeala ei saa penniäkään?"\nUusi albumi siivittää Sinitaivaan syksyä: "Miltä tuoksuu hyvänhajuinen mies?"\nMarko Maunuksela vertaa esiintyjiäkin “yhdenlaisiin pandoihin” ja epäilee, päästäänkö koko vuonna normaalisti tanssimaan.\nHallituksen uudessa lisätalousarviossa Ähtärin eläinpuistolle myönnetään koronan vuoksi jättiläispandojen kuluihin 1,5 miljoonaa euroa. Tämä herätti kritiikkiä eduskunnassa eilen – ja myös tanssitähdissä.\nTangokuningas Marko Maunuksela kummastelee eläinpuiston saamaa miljoonatukea suorasanaisesti.\n“Jos pandoille lohkeaa 1,5 miljoonaa koronatukea siksi, kun niitä ei ole päässyt kansa töllistelemään lipunhintaa vastaan, niin eikö viihdealalle vois lohjeta myös samalla perusteella koronatukea?” Marko esittää.\n“Kaikkeen muuhun löytyy kyllä miljoonia”\n“Tuntuu, että kaikkeen muuhun löytyy kyllä miljoonia, mutta viihdealalle ei. Tääkin on ihan oikeaa työtä. Ja työllistää todella paljon ihmisiä. Miksi viihdeala ei saa mitään tukea valtiolta, mutta muut saavat. Jopa Ähtärin pandat.”\n“Esiintyjätkin ovat yhdenlaisia pandoja”\nMarkon piti tänä vuonna juhlia näyttävästi 10-vuotista tangokuninkuuttaan. Korona sotki kaiken.\n→ Lue myös: 7 vuoden odotus ohi – Marko Maunukselan juhlasinkku kannustaa vaalimaan rakkautta\nMarko heittää vertailun esiintyjien rooliin katseiden kohteina.\n“Kyllähän mekin tässä yhdenlaisia pandoja ollaan, joita kansa käy töllistelemässä normiaikoina tanssilipun hintaa vastaan. Nyt ei ole käyneet”, laulaja huokaa.\nPääseekö tansseihin enää tänä vuonna?\n“Muusikot, tekniikka, orkesterit ja artistit, tanssilavat… Kaikki ollaan pulassa, koska työt lähti kerralla. Ja tämä tilanne jatkuu vielä pitkään. Isoja massatapahtumia ja tansseja ei järjestetä vielä hetkeen.. Koskas esimerkiksi luulet, että pääset seuraavan kerran ihan normaalisti tansseihin? Liekö edes tämän vuoden puolella?”\nMarkon sosiaalisessa mediassa jakamia mielipiteitä ovat kommentoineen mm. Sinitaivaan Juha-Matti Ahola, Suvi Teräsniska ja Hannu Mustonen.


Helmenvalkoinen hetki: Syksyn sadon viimeinen vihellys\nAjatuksia ja kokemuksia siitä, mitä elämä sisällään kantaa. Mitä voi käsin kosketella, silmillä ihailla, sielussaan aistia ja sydämessään unelmoida.\nSyksyn sadon viimeinen vihellys\nJos joku on varmaa, niin se on varmaa, ettei kukaan itseään kunnioittava aikuinen nainen enää tässä vaiheessa marraskuuta jaksa jalostaa syksyn satoa ;) Mutta samoin, jos joku on varmaa, niin se on varmaa, että oma toimintani perustuu hyvin monilta osin "parempi myöhään kuin ei milloinkaan" -teoriaan.\nKuvan rahkaomenapiirakan ensimaistiaiset sain omenasadon alettua ystävältäni. Makuelämys oli lähestulkoon täydellinen ja niinpä noita piirakoita tulikin tehtailtua siinä määrin, että viime viikonloppuna luulen tehneeni tämän syksyn viimeisen... Ihanan naapurini antamia talviomenoita on vielä joitakin kellarissa. Sain esikoiseltani kasviskuivurin lainaan ja jahka opinnoiltani joudan, taidan kuivatella lopun omenat myslin kaveriksi ja terveelliseksi naposteltavaksi leffailtoihin.\nJa toki kävin vielä eilen poimimassa suppilovahveroitakin. Oli kiva päivä, kun vielä pärjäsi hyvin ilman käsineitä -tänään ulkona oli jo kylmän oloista. Suppiksia en kuivuriin laittanut, koska mielestäni niistä tulee vähän kitkerän makuisia kuivatettuina -tosin helposti säilytettäviä myös. Pannun kautta pakkaseen siirtyivät suppikset ja osa odottelee jääkaapissa, josko niistä keksisi jotain kivaa huomiseksi.\nLähettänyt ChrisTiina klo 8.57\nSuppikset metsästä kotiin\nPerhe ja pyhä\nJeesus (4) korttiaskartelu (1) Lahjat (1) Perhe (3) puutarhatyöt (1) Ruoka (4)


Vammaisten itsemääräämisoikeuksien ja osallisuuden edistäminen aiempaa vahvemmin esillä alan koulutuksessa | Opetushallitus\nVammaisten itsemääräämisoikeuksien ja…\nVammaisten itsemääräämisoikeuksien ja osallisuuden edistäminen aiempaa vahvemmin esillä alan koulutuksessa\nKoulutus ja tutkinnot Tutkinnon perusteet Terveys- ja hyvinvointialat\nVammaisalan lisä- ja täydennyskoulutustarpeisiin vastataan uudella ammattitutkinnolla. Uusi vammaisalan ammattitutkinto edistää muun muassa vammaispalvelujen säädösten toimeenpanoa ja vammaisten henkilöiden oikeuksien toteutumista. Alan toimijoiden kanssa yhdessä laaditut uudet tutkinnon perusteet otetaan käyttöön 1.8.2021.\nVammaisalan ammattitutkinto lisättiin toisen asteen ammatillisen koulutuksen tutkintorakenneasetukseen vuonna 2020. Uusi tutkinto otetaan käyttöönoton 1.8.2021 ja samanaikaisesti tutkintorakenteesta poistuu nykyinen kehitysvamma-alan ammattitutkinto. Nyt Opetushallitus on yhdessä alan toimijoiden kanssa laatinut vammaisalan ammattitutkinnon perusteet, joiden pohjalta koulutusta jatkossa järjestetään. Perusteita ovat olleet tekemässä vammaisjärjestöjen lisäksi alan työelämäjärjestöt ja koulutuksen järjestäjät.\nHenkilökohtaisen avustamisen osaaminen vahvistuu\nVammaisalan ammattitutkinnossa vahvistuu osaaminen, jota työelämässä tarvitaan henkilökohtaisen avustajan tai palvelujen tuottamisen tehtävissä. Henkilökohtaisen avun osaamisalalla korostuvat nykyistä vahvemmin muun muassa henkilökohtaista apua saavan itsemääräämisoikeus, yksityisyyden suoja ja vaitiolovelvollisuus. Uudistuksilla edistetään vammaispalvelulain (380/1987) ja YK:n yleissopimuksessa todettuja vammaisten henkilöiden oikeuksien toteutumista. Osaamisalan suorittaneet voivat työskennellä vammaispalvelulailla säädellyssä palvelujärjestelmässä henkilökohtaisina avustajina.\nUudistuksen myötä henkilökohtaisen avun osaamista siirtyy vammaisalan ammattitutkintoon puhtaus- ja kiinteistöpalvelualan ammattitutkinnosta.\nVammaisalan ammattitutkinnon voi suorittaa myös kehitysvamma-alan osaamisalalta. Tutkintorakenteesta poistuvan kehitysvamma-alan ammattitutkinnon tutkinnon osia on päivitetty, ja tutkinnon osat muodostavat jatkossa osaamisalan. Muun muassa asiakkaiden itsemääräämisoikeutta, osallisuutta ja turvallisuuta edistävää osaamista on tutkinnon osissa vahvistettu. Kehitysvamma-alan osaamisalan suorittanut voi työskennellä erilaisissa toimintaympäristöissä, joissa kehitysvammaiset asuvat, opiskelevat, tekevät työtä tai muuten käyttävät erilaisia palveluja.\nPerusteet otetaan käyttöön 1.8.2021\nVammaisalan ammattitutkinnon uudet tutkinnon perusteet otetaan käyttöön 1.8.2021. Vielä kevään 2021 ajan tutkintorakenteessa olevan kehitysvamma-alan ammattitutkinnon voi suorittaa loppuun tällä hetkellä voimassa olevilla tutkinnon perusteilla 31.7.2025 asti.\nOpetushallitus päivittää ammatillisten tutkintojen perusteita joustavasti siten, että ne vastaavat työelämän osaamistarpeisiin. ”Yhteistyö alan toimijoiden kanssa vammaisalan ammattitutkinnon perusteiden tiimoilta jatkunee jo syksyllä 2021. Silloin on odotettavissa vammaispalveluja koskevan lainsäädännön muutoksia, jotka on syytä ottaa huomioon tutkinnon perusteissa”, toteaa opetusneuvos Markku Kokkonen, joka Opetushallituksessa vastasi perusteiden valmisteluprosessista.\nVammaisalan ammattitutkinnon uusien tutkinnon perusteiden käyttöönottoa tuetaan. Opetushallitus järjestää 29.4.2021 koulutuksen järjestäjille ja opettajille tiedotus- ja keskustelutilaisuuden uudistuneista tutkinnon perusteista.\nLisätietoa vammaisalan ammattitutkinnon perusteista voi pyytää sähköpostitse Opetushallituksesta osoitteesta ammatillinenkoulutus [at] oph.fi\nTutustu vammaisalan ammattitutkinnon perusteisiin\nOsallistu vammaisalan ammattitutkinnon perusteiden tiedotus- ja keskustelutilaisuuteen 29.4.2021


Vihreät kehykset | Löydä tyylikkäät vihreät valokuvakehykset meiltä - BGA.FI\nVihreä on miellyttävä ja positiivinen väri, mutta kuinka paljon sitä näkee sisustuksessa? Kokeile nyt jotain uutta ja hanki vihreät kehykset kuvien pariksi! Vihreä sopii tietenkin hyvin samansävyisten kuvien kanssa tai neutraalien värien parina.\nNäytä kaikki 10x15 cm 13x18 cm 15x20 cm 15x21 cm (A5) 18x24 cm 20x30 cm 21x29,7 cm (A4) 29,7x42 cm (A3) 30x40 cm 30x45 cm 40x50 cm 42x59,4 cm (A2) 50x70 cm\nNew Lifestyle Vihreä 10x15 cm\nNew Lifestyle Vihreä 50x70 cm\nTrendstyle Vihreä 10x15 cm\nTrendstyle Vihreä 13x18 cm\nKil Taulunkehys Vihreä - Valinnainen koko\nNew Lifestyle Vihreä 13x18 cm\nNew Lifestyle Vihreä 18x24 cm\nNew Lifestyle Vihreä 20x30 cm\nNew Lifestyle Vihreä 30x45 cm\nNew Lifestyle Vihreä 40x50 cm\nProfiloitu vihreä puinen taulunkehys, matta, leveys 18 mm\nTibro Taulunkehys Vihreä - Valinnainen koko\nVihreät taulunkehykset – olipa kyseessä sitten vihreä kehys tai vihreä valokuvakehys – sopivat upeasti yhteen sekä mustavalkoisen että värikkäämmän kuvan kanssa. Kuten tiedämme, vihreä on kerta kaikkiaan ihana väri, jota löytyy monen kodin sisustuksesta. Ja vaikka kotoa ei löytyisikään tätä väriä, vihreät taulunkehykset ovat kannattava hankinta, sillä ne tuovat kotiin tyylikkään upean vaikutelman.\nMillainen taulunkehys mihinkin aiheeseen?\nJoskus voi olla vaikeaa tietää, millainen taulunkehys sopii mihinkin kuva-aiheeseen. Joissakin tapauksissa taulunkehysten valinnalla voi olla huomattava merkitys kuva-aiheelle, joten kannattaa uhrata hetki aikaa ja testata, millainen vihreä taulunkehys sopii mihinkin aiheeseen. Lempiaihe ei ole ehkä aina helposti yhdistettävissä lempitaulunkehykseen, mutta niinkin voi ilman muuta toimia – silloin saa helposti kaksi suosikkia yhden sijaan, suosikkitaulunkehys ja suosikkiaihe yhdessä ja samassa!\nJoitakin kuva-aiheita on helppo leikata sopimaan pienempiin taulunkehyksiin, ja voipa myös pienemmän aiheen asettaa suurempiin taulunkehyksiin. Silloin tarvitsee vain keksiä kuvalle kaunis tausta, joka on taulunkehysten kanssa samankokoinen. Esimerkiksi upea tapetti tai vastaava on hyvä valinta pienemmän kuvan taakse suurten vihreiden taulunkehysten kanssa.\nVihreät taulunkehykset yhdessä muiden värien kanssa\nVihreä väri pääsee hyvin oikeuksiinsa yhdessä esimerkiksi mustan, harmaan, ruskea, violetin ja monen muun värin kanssa. Ehkä ensi ajatuksena ei ole vihreän yhteensopivuus muiden värien kanssa, mutta tätä kannattaa kokeilla ja tulet huomaamaan, kuinka ihastuttavaa on yhdistellä kotona vihreitä taulunkehyksiä muun värisiin!\nKoska vihreä väri sopii niin hyvin yhteen muiden värien kanssa, vihreä taulunkehys on täydellinen valinta lähestulkoon kaikkiin aiheisiin. Melkeinpä kaikki aiheet tulevat upeasti esille seinästä, ku niitä ympäröi joko vihreä kehys tai vihreä valokuvakehys. Kokeile ja huomaa tämä itse!\nVihreä on ajaton väri\nTyylikäs vihreä taulunkehys on elämän pituinen investointi. Vihreä on aina värinä ajankohtainen, ja onkin hyvin yleistä nähdä kaikkialla julisteita, joissa on käytetty vihreää väriä.\nMoni valitsee vihreää väriä makuuhuoneeseen, mitä mekin suosittelemme! Vihreä väri on sekä kaunis, rauhoittava että tyylikäs. Voit käyttää mieluusti huoneessa vihreän eri sävyjä nostattaaksesi sävyt entistä paremmin esille, sillä juuri sen tämän kaunis väri ansaitseekin! Vihreiden taulunkehysten ansiosta tila, johon ne sijoitat, tulee saamaan osakseen todellisen kasvojenkohotuksen.


Talouspolitiikan linjaa tulisi keventää - SOSTE Suomen sosiaali ja terveys ry\nAjankohtaista > Lausunnot ja kannanotot > Sosiaali- ja terveyspalvelut > Talouspolitiikan linjaa tulisi keventää >\nTalouspolitiikan linjaa tulisi keventää\nSOSTE katsoo, että hallituksen talousarvioesitys vuodelle 2015 on nykyisissä taloudellisissa olosuhteissa uskalias. Esitetyt lähes kolmen miljardin euron sopeutukset ovat tulossa tilanteeseen, jossa yksityisen sektorin kasvu on olematonta ja jossa yritysten sekä kotitalouksien luottamus talouteen on alamaissa. Nämä sopeutukset voivat johtaa talouskasvun merkittävään hidastumiseen ja työttömyyden kasvun voimistumiseen. SOSTE suosittelee, että talouspolitiikan linjaa kevennettäisiin ja osa talousarvioesityksen leikkauksista peruttaisiin.\nErityisen huolissaan SOSTE on pienituloisiin kotitalouksiin kohdistuvista sopeutustoimenpiteistä, jotka ovat hallituksen yhden päätavoitteen eli köyhyyden ja eriarvoisuuden vähentämisen vastaisia. Kuntasektorille syntyvä säästöpaine tulee vaikuttamaan negatiivisesti sosiaali- ja terveyspalveluihin sekä sosiaaliturvaan, mitä SOSTE pitää erittäin epätoivottavana kehityksenä.\nSOSTE suhtautuu suurin varauksin budjettiriihessä rakennepolitiikan osana esiteltyyn sosiaali- ja terveyspalveluiden menoraamiin, jolla pyritään asettamaan katto vuotuisille sosiaali- ja terveysmenoille.\nSOSTEn Asiantuntijakuuleminen sosiaali- ja terveysvaliokunnassa 19.9.2014