KUIVIKE. säästää jätevesimaksuissa, ja lisäksi saa kompostista ravinteet oman kukkamaan lannoittamiseen. - PDF\nKUIVIKE. säästää jätevesimaksuissa, ja lisäksi saa kompostista ravinteet oman kukkamaan lannoittamiseen.\nDownload "KUIVIKE. säästää jätevesimaksuissa, ja lisäksi saa kompostista ravinteet oman kukkamaan lannoittamiseen."\n1 1 Käymäläseura Huussi ry:n tiedotuslehti 2010 Huussikortteli ja seminaareja Käymäläseura Huussi ry:n hanke jatkuu Sambian Kalokossa Puhtaan veden puolesta OmaMökki 10 -messuilla Tietoisku päivittäin hallin 6 lavalla klo : Kuivakäymälä, toimiva ja säästävä ratkaisu. Seminaari Ballroom 1 la klo Harri Mattila, HAMK: Hajajätevesiasetus ja kuivakäymälät Raini Kiukas: Kuivakäymälän valinnan perusteita Minna Paavola: Tietoisku uudesta kirjasta Huussi muuttaa sisälle. Keskustelua Käymäläseura Huussi ry on helpottanut hätää Sambian Kalokossa vuodesta 2006 lähtien. Ulkoasiainministeriön ja huussikummien tukema hanke sai jatkorahoituksen vuosille , ja nyt hankkeeseen on otettu teemaksi huussien lisäksi myös porakaivot. Sivu 4 Kuivakäymälätarjonta ja -tietous kootaan jälleen esille OmaMökki -messujen Huussikortteliin. Huussi muuttaa sisälle Käymäläseura Huussi ry on jälleen koonnut kuivakäymälät yhteen Huussikortteliksi OmaMökki 10 -messuille. Kaikki ja esittelijät löytyvät Helsingin Messukeskuksen halli 6:sta Huussikorttelissa näkee kerralla ja kattavasti erilaiset kuivakäymälät ja pääsee vertailemaan niiden toimintaa ja käyttötapoja. Oma, oikea ja toimiva kuivakäymälä löytyy jokaiseen kohteeseen ja käyttöön, kun vain laitteen ja toimintojen vaatimat tilat otetaan huomioon. Tietoiskut ja seminaari täydentävät annin. Kuivakäymälä on hajuton ja edullinen ratkaisu haja-asutusalueella. Sen käyttäjä säästää vettä, säästää jätevesimaksuissa, ja lisäksi saa kompostista ravinteet oman kukkamaan lannoittamiseen. Huussikorttelin Info-piste jakaa ajantasaista tietoa käymälätuotteiden käsittely- ja käyttötavoista, pihasi hyödyksi. Messuyllätys: yhteisosastolla on esillä veikeä huussipostikorttinäyttely! Ympäristöministerin asettama selvitysmies Lauri Tarasti: Käymäläseura Huussin tehtävä on muokata asenteita Lauri Tarasti selvitti haja-asutusalueiden jätevesiasetuksen toimeenpanon nykytilaa ja ongelmia. Hajajätevesiasetuksen toimeenpanon takeltelu vaati selvitysmiestä. Mitä terveisiä Lauri Tarasti lähettää Käymäläseura Huussi ry:lle? Huussi tuottaa juuri sitä asiantuntemusta, jota jätevesijärjestelmien vertailussa tarvitaan. Erityisen tärkeää Huussin on kuten se on tehnytkin muokata asenteita. Lauri Tarasti sanoo, että hänellä on hyviä kokemuksia kuivakäymälästä ja vähävetisestä käymälästä. Hän toivoo, että viranomaiset, laitevalmistajat, rakennusala, media ja yleisö pohtisivat kuivakäymälää ja vähävetistä käymälää vaihtoehtona, kun tehdään hajajätevesiasetuksen vaatimia parannuksia jätevesihuollossa. Haja-alueen jätevesihuollon asiantuntijaliike Sivu 3 Suomalaisten opastuksella ja tuella noussut huussi Lusakassa. Kultainen talikko YLE:n seinälle TV1:n dokumenttitoimituksen taukotilan seinää Pasilan Isossa Pajassa komistaa Kultainen Talikko. Käymäläseura Huussi ry:n hallitus ojensi talikon Anu Valveelle ja Nina Stenroosille tunnustukseksi vuoden huussiteosta. Valve ja Kunnanisät ja talofirmojen edusstenroos esittivät Paska tajat: nostakaa kuiva käymälät juttu -ohjelmassaan koko kunniaan! Päättäjät: laittakaa maailmaa koskevaa sanifosfori kiertoon edistämällä taatio-ongelmaa kansanihmis tuotosten uusiokäyttöä. tajuisessa muodossa. Sivu 2 Anu Valve ja Nina Stenroos AQ biologiset wc:t - HS puhdistamot HYVÄT NEUVOT KAUPAN PÄÄLLE! Käymälärakennukset ja laitteet. Helposti asennettava vedetön pisuaari. Kuvan käymälään sopii uusi L&T Duomatic kompostikäymälä Tilapäiseen käyttöön ja yöastiaksi uudet TOA -istuimet Mini tai Lux Säästää vettä ja putkia. Erityisesti kohteisiin, jossa vedenkulutus on suurta kuten koulut, ravintolat ja myös haja-alueelle vähentämään umpisäilöön kertyvää määrää. Kevään istuntopäivät Esillä uudet ja vanhat tuotteet, esittelyjä ja tarjouksia. en harmaid Soveltuu ivakäymälän ku vesien ja n käsittelyyn. nesteide EV ekovessat - BioBox suodattimet Harmaiden jätevesien käsittelyyn. Valitse oikein! Esim. Eko-Matic Willa, Biolan suodattimet, In-Drän moduulisuodattimet DT-keskus Kuivakäymälä DT-keskus Kuivakäymälä Kyläojankatu 21, Messukylä TAMPERE Messupuun pihalla (03) , av. kesäkuu ma-pe 9-17 ja la 9-14 muulloin av. vain arkipäivinä klo Puhelin Ankkuritie 2, Karuna Astrakanintie 194, Rajamäki Ympäristötekniikkaa haja-asutusalueille\n2 Käymäläseura Huussi ry:n toimisto Pohdi veden käyttöä! YK:n vuosituhattavoitteiden saavuttamiseen on aikaa enää viisi vuotta. Sekä kehitysyhteistyössä että kansallisissa hankkeissa vaaditaan nyt enemmän kauaskantoisuutta ja pitkäjänteisyyttä kuin koskaan. YK:n vuosituhattavoitteet sanitaation osalta ovat kaukana, vaikka edistystä onkin tapahtunut. Siksi yksittäiset menestykset tuntuvat hyvältä! Käymäläseura Huussi ry:n projekti Lusakassa Sambiassa on saavuttanut hienoja tuloksia nopeammin kuin on uskallettu toivoa. Kuivakäymälät nousevat kuin sienet sateella paikallisten innokkaan työn ansiosta. Suomessa hajajätevesiasetus puhuttaa. Kiinteistöillä on enää alle neljä vuotta saada jätevesijärjestelmänsä asetuksen vaatimalle tasolle. Moni vasta miettii, mitä esimerkiksi kesämökillä pitäisi tehdä. Paljonko jäteveden puhdistus- ja talteenottolaitteiston asentaminen tulee maksamaan? Mitä erilaisia vaihtoehtoja on tarjolla? Käymäläseura Huussi ry pyrkii avustamaan näitä kysymyksiä pohtivia. Puhuttaessa jäteveden puhdistuksesta on hyvä pohtia myös veden käyttöä. Mitä enemmän vettä käytetään, sitä suurempi ja tehokkaampi puhdistusjärjestelmä on tarpeen. Kuivakäymälän käyttö vähentää jätevesien määrän minimiin. Kun jäteveden joukossa ei ole käymäläjätettä, ravinnekuorma kutistuu murto-osaan ja puhdistus helpottuu ja halpenee. Pohdi siis, mihin vettä kannattaa käyttää ja miten kulutusta voisi hillitä. Puhdas vesi ei ole itsestäänselvyys edes Suomessa. Käymäläseura Huussi ry edistää kuivakäymälöiden käyttöä. Yhdistyksen puoleen on vaivatonta kääntyä niin pienissä kuin isommissakin kysymyksissä. Käymäläseuran jäsenistöstä löytyy asiantuntijoita joka lähtöön. Työ ei rajoitu Suomen haja-asutukselle, yhdistyksen palveluita voi käyttää keskustassa asuva ja mökkeileväkin. Kehitysyhteistyöstä kiinnostuneet voivat tukea Huussi ry:n hankkeita Sambiassa, Swasimaassa ja Karjalassa. Yritys tai henkilö Käymäläseura Huussi ry:n tapahtumia 2010: Tervetuloa tapahtumiin! Tervetuloa jäseneksi! Jos tunnet halua tulla mukaan toimintaan, lämpimästi tervetuloa! Tapaat yhdistyksen edustajia ainakin näissä tapahtumissa 2010 vuoden aikana: OmaMökki10 -messut, HUUSSIKORTTELI, 200 neliötä täynnä käymälöitä ja asiantuntijoita. Seinäjoen Kalajärvellä mökkiläisten jätevesiasiaa Tampereella Tampereen ammattikorkeakoulussa vietetään vesipäivää Maaseutufoorumi Kouvolassa 24.3 vuosikokous klo 14 Hämeen luontokeskuksessa Oulun puutarhamessuilta Maailma kylässä -festivaaleilla Helsingissä Rymättylässä Rannikkovesi-seminaari Jätevesimessut Laihialla tai Iso-Kyrössä Kainuun seutu, koulutus, kesällä Eikä tässä vielä kaikki! Pidätämme oikeuden muutoksiin. Tarkista tuoreimmat tapahtuma tiedot: Kirjoittaja on Käymäläseura Huussi ry:n uusi puheenjohtaja ja hallintotieteiden maisteri, joka opiskelee ympäristötekniikan insinööriksi (amk). Kiinnostus KSH:n toimintaan alkoi opiskeluaikana. Pro gradu -tutkielma käsitteli Sambian sanitaatiotilannetta hallinnon näkökulmasta. Tampereen teknillisen yliopiston jatko-opiskelijana Mia tutkii nyt ekologisen sanitaation edistämismahdollisuuksia. voi ruveta huussikummiksi ja tukea elintärkeää sanitaation edistämistyötä kehitysmaissa. Monen lapsen eloon jääminen ja koulunkäynti riippuu siitin käymälän olemassaolosta ja hygieniatiedosta. Pieni raha suomalaiselta voi merkitä suurta muutosta kehitysmaan asukkaalle, hänen perheelleen ja kylälleen. Uusi vuosikymmen tuo mukanaan muutoksia ja haasteita, mutta myös lupauksia paremmasta. Jokainen meistä voi pyrkiä ottamaan läheisensä ja naapurinsa huomioon paremmin, kantamaan huolta ympäristöstä ja elämään kestävällä tavalla, joka suo myös tuleville sukupolville mahdollisuuden elää puhtaassa ympäristössä. Käymäläseura Huussi ry pyrkii jatkuvasti kehittämään toimintaansa. Käymäläseuran jäsenet ja järjestön aatteesta kiinnostuneet voivat osallistua parantamaan maailman vessakulttuuria. Vaikka vuosituhattavoitteet eivät toteutuisikaan aikataulussa, on silti parempi yrittää kuin jättää sikseen. Jokainen voi vaikuttaa veden, ympäristön ja ihmisten hyvinvointiin. Entistä parempaa vuosikymmentä toivottaen Mia O Neill Kauppakatu 11 C 2.krs TAMPERE puh , Yhdistyksen yhteystiedot Puheenjohtaja: Mia O Neill, p , hallintotieteiden maisteri, ympäristötekniikan insinööri opiskelija, Toimistosihteeri: Minna Paavola, p , Messut: Raini Kiukas, p , Sambia- ja Swazimaa -projektit: Sari Huuhtanen, p , Karjala-projekti: Susanna Pakula, p , Kultainen talikko YLE 1:n toimittajille Julkisen palvelun tv-kanava YLE 1 tuotti ja esitti neliosaisen tv-sarjan Paska juttu maailman sanitaatiosta keväällä Käymäläseura Huussi ry:n hallitus palkitsi ohjelman, sen toimittajat ja YLE 1 -kanavan Kultaisella talikolla Vuoden huussiteosta Yhdistyksen hallitus katsoo, että ohjelmasarja on esimerkillisen hyvää journalismia. Se käsittelee pienen ihmisen näkökulmasta oivaltavalla ja selkeällä tavalla ihmiskunnan yhteistä ongelmaa ja esittää ongelmaratkaisun tahtokysymyksenä. Ohjelman toimittajat Anu Valve ja Nina Stenroos ovat tehneet valtavan työn ottaessaan journalistisesti haltuun maailman sanitaatiotilanteen. Kuivike kysyi, millainen vaikutus Paska jutulla on ollut heidän elämäänsä. YLEssä kutsuivat meitä jonkun aikaa paskadonniksi. Julkisuus on onneksi kohdistunut pääosin ohjelmaan ja sen sisältöön. Sen sijaan itse jutun tekeminen ja sen myötä syntyneet oivallukset mullistivat ajattelumme, nykyään maailmaa katsoo huussisilmälasien läpi, Anu Valve ja Nina Stenroos vastaavat. Miten vaikutti Vuoden Huussiteko 2009 Kullattu Talikko? Kultaisella talikolla palkitut: 2009 YLE: Paska juttu -ohjelmasarja 2008 Ari Aaltonen, Patakukko 2007 Jukka Lindroos, Pikku Vihreä Oy 2006 Ulkoasiainministeriö 2005 Tampereen ammattikorkeakoulu 2004 Työtehoseura, tutkija Sirkka Malkki 2003 Västanfjärdin kunta 2002 Metsähallituksen makkitiimi LÄHETÄ EHDOTUS VUODEN 2010 HUUSSITEOSTA: Lietteen peltokäyttöön suhtaudutaan kirjavasti EU:n jäsenvaltioissa. Esimerkiksi Ranskassa, Irlannissa ja Skotlannissa jopa kolmannes lietteestä päätyy eri muodoissa maatalouskäyttöön. Iso-Britannian maatalousjärjestö on antanut ohjeita lietteen turvallisesta peltokäytöstä. Saksa ja Itävalta ovat varovaisemmalla kannalla. Lietteen imago nähdään ongelmaksi ja huomio kohdistuu lietteen alkuperään ja käsittelymenetelmiin. Peltokäytön puolesta Yhdyskuntajätevesilietteen peltokäytöllä voisi olla etunsa. Uusiutuvien fosforilähteiden käyttöönotto on väistämätöntä. Louhittava fosfori ei riitä edes vuosisadan loppuun saakka. Riippumattomuus yhdestä lannoitetoimittajasta on aina suositeltavaa. Liete on kotimainen, uusiutuva lannoitelähde. Lietteen käyttö on ravinnekierrätystä, jolla on selkeitä ilmastovaikutuksia. Se voisi olla yksi maatalouden keino ilmastonmuutoskamppailussa? Lietteen peltokäyttö parantaa Esteettömän invakäymälän edessä Repovedellä suunnittelija Aarno Tervonen (oikealla), erikoissuunnittelija Heikki Iisalo ja huoltaja Pentti Kesäniemi. Metsähallituksen Käymälät kuntoon -projekti 3 Kuivakäymälä sisälle Sisäkuivakäymälöihin liittyvään verkkokyselyyn vastasi reilut neljä ja puoli sataa vastaajaa. Kysely on osa Turun yliopiston sosiologian laitokselta valmistuvan Pia Engströmin pro gradu -tutkimusta. Lisäksi tutkimukseen haastateltiin sisäkuivakäymälän jo omistavia henkilöitä. Tutkimus pyrkii selvittämään sisäkuivakäymälän hankinnan perusteita ja esteitä. Harkinta ja hankinta Makkipoikien paluu Metsähallituksella on noin 2600 erilaista kuivakäymälää valtakunnassa. Alueelliset kenttähenkilöt huolehtivat jatkuvasti ylläpidosta, huollosta ja uusimisesta luvulta 2000-luvun alkuun toimi Luontorakennetiimi Makkipojat joka koordinoi ja ohjeisti toimintaa, ja loi periaatteet Metsähallituksen luontorakenteille. Makkipoikien toiminta katsottiin jo tehdyksi, kunnes huomattiin, että kuivakäymälöiden yleistä tasoa, toimivuutta ja huollon helppoutta on kohennettava. Uudistuneet jätevesisäädökset antoivat pontta uudelle projektille vuoden lopulla perustettu Käymälät kuntoon -projekti löytää hyviä käymälä-, jatkokompostointi-, suodinnesteiden käsittely- ja muita ratkaisuja erilaisiin paikkoihin ja tarpeisiin. Samalla kartoitetaan 2600 käymälästä ne, joissa on muitakin kehittämis- ja investointitarpeita. Haastetta antaa kuivakäymälöiden valtava määrä, erilaiset sijainnit ja käyttöpaineet. Kävijämäärät kasvavat merkittävästi kansallispuistoissa ja muilla suojelualueilla, missä suurin osa Metsähallituksen kuivakäymälöistäkin sijaitsee. On käymälöitä, joita käytetään vain kesäaikaan tai vain talvisin. On käymälöitä, joita käytetään jopa kymmeniätuhansia kertoja vuodessa. Joitakin kuivakäymälöitä pääsee tyhjentämään vain tiettyyn vuodenaikaan. Huollon helppouteen kiinnitetään suurta huomiota. Tarkoitus on, että hyvät käytännöt monistuvat. Vuoden 2010 lopussa päättyvää projektia seurataan Huussi ry:n sivuilla osoitteessa Antti Raita, Metsähallitus Oletetaan, että sisäkuivakäymälän hankkivat jotenkin poikkeuksellisen ekologiset henkilöt. Ei sisäkuivakäymälän käyttäjä enää leimaudu hurahtaneeksi viherpiipertäjäksi: neljännes verkkokyselyyn vastanneista sanoo, että sisäkuivakäymälän voi hankkia kuka tahansa ja neljä kuvaavimmaksi valittua sanaa ovat: ympäristönsuojelusta kiinnostunut, mökkiläinen, haja-asutusalueella asuva ja edistyksellinen. Sisäkuivakäymälän omistajista moni perusteli valintaan sillä, että se oli ainoa järkevä vaihtoehto haja-asutusalueella. Hyötyinä nähtiin puhtaan veden säästäminen, taloudellisuus, vesistöjen suojeleminen ja asetuksen noudattaminen. Hinta ja huolto Sisäkuivakäymälää pidettiin kalliina, jos verrattiin vain pyttyjen hintoja. Vain muutama vastaaja huomioi sisäkuivakäymälän asentamisesta tulevia säästöjä, joita ovat muun muassa viemäriputkituksen ja talousjätevesien puhdistamisen yksinkertaistuminen sekä pitkän ajan säästöt huoltokustannuksissa. Sisäkuivakäymälän omistajien haastatteluissa kävi ilmi, että oikein asennettu sisäkuivakäymälä toimii hyvin ja varmasti, mutta se vaatii hoitamista ja tarkkailua. Vesivessaan tottuneesta käymälän huoltaminen voi tuntua oudolta ajatukselta. Onko esimerkiksi kymmenen tuntia huoltoa vuodessa paljon vai vähän, se riippuu siitä, miten käymälän hoitaja sen kokee. Kyselyyn vastanneilla tuntui olevan paljon epätietoisuutta ja vääriäkin olettamuksia sisäkuivakäymälöistä. Harva tiesi, että erilaisia laitteita ja toimintaperiaatteita on valittavaksi asti ja että niiden vaatima huolto vaihtelee paljon. Sisäkuivakäymälän hankinta vaatii perehtymistä ja monien asioiden huomioimista sekä usein myös työstämistä asennetasolla. Pia Engström selvitti sisäkuivakäymälän hankinnan perusteita ja esteitä. Haiseeko se? Kyselyn ja haastattelujen perusteella hajua pelkäsivät ne, joilla kokemuksia tai tietoa ei ole. Hajuttomampana sisäkuivakäymälää pitivät sellaisen omistajat. Ne kyselyyn vastanneet, joilla ei ole kokemusta sisäkuivakäymälöistä, eikä halua sellaista käyttää, uskoivat sisäkuivakäymälöiden haisevan eniten. Paras ennakkoluulojen torjuja on tieto. Sisäkuivakäymälää ja sen asentamista koskevan tiedon hankinta vaatii remontoijalta ja rakentajalta viitseliäisyyttä hyvä keino aloittaa tiedon hankinta on Käymäläseura Huussin nettisivut, toimisto, messuosasto tai tapahtumat. Lisätietoja tutkimuksesta: Lauri Tarasti selvitti hajajätevesiasetuksen ongelmia Paska Juttu palkittiin vuoden 2009 huussiteosta. Kultaisen talikon vastaanottivat ohjelman toimittajat Anu Valve ja Nina Stenroos. Lämmitti mieltä ja ilahdutti. Kiitos todellisilta alan asiantuntijoilta vahvisti, että Paska juttu ei mennyt ihan metsään. Tai että sen olisi ollut parempi maatua hiljaisuudessa. Talikko päätyi Pasilan Isossa Pajassa TV1:n dokumenttitoimituksen taukotilan seinää koristamaan. Paska juttu ansaitsisi kansainvälisen levityksen Paska juttu nosti esiin aiheen, jota yleismedia oli ennen väheksynyt ja josta oli vaiettu. Suomessakaan vakavaa julkista keskustelua ei ole käy- ty. Alatyylinen huumori kiistää asialta arvon ja kutistaa sen merkitystä. Käymäläseura Huussi ry:n hallitus toteaa talikon myöntämisperusteissaan, että Paska jutun tekijöitä ei tosikkous vaivaa, vaan ohjelmasarjan lämmin ote helpottaa asian vastaanottamista: Anu Valve ja Nina Stenroos loivat Paska jutullaan uudenlaista journalistista sisältöä. He edustavat parhaita, yleläisiä perinteitä: pyrkimys totuuteen, tarve suhteuttaa asioita, keskittyä oleelliseen ja palvella katsojien oikeutta tietää myös asioista, jotka eivät ehkä ole niin miel- lyttäviä, mutta vaikuttavat jokaisen elämään. Paska juttu osoittaa jälleen kuinka television voima on sen kyvyssä esittää suuria asioita, kuten luonnon kiertokulkuja helposti ymmärrettävällä tavalla. Käymäläseura Huussi toivoo, että Paska juttu -sarja saa ansaitsemansa laajan, kansainvälisen levityksen ja herättelee kaukana Suomen rajojen ulkopuolellakin. Ylen kanavilla ohjelma uusitaan toukokuussa Pikkulinnut ovat myös laulaneet, että ohjelmaan tehtäisiin vielä osa, Paska juttu HajaKarjalasta. Yhdyskuntajätevesilietettä pelloille? Yhdyskuntajätevesilietteen peltokäyttö keskusteluttaa laajalti, ja lisäpaineita tulee jatkuvasti, etenkin maatalouden ulkopuolelta. Jätevedenpuhdistamot joutuvat lähiaikoina päättämään, investoivatko ne lietteen polttoon eli energiakäyttöön vai tuotteistamiseen. Tällöin puhutaan etupäässä peltokäytöstä, mutta myös kotipuutarhaan tarkoitetut tuotteet ovat mahdollisia. MTKn kanta yhdyskuntajätevesilietteen peltokäyttöä kohtaan on ollut kielteinen, erityisesti raakalietteen aikaisemmasta korkeasta kadmium-pitoisuudesta johtuen. Näyttää siltä, että lietteen raskasmetalli-, lääkejäämä-, mikrobi- kuin muutkin kontaminaatioriskit ovat nykyisillä lietteen käsittely- ja hygienisointimenetelmillä poistuneet, ainakin niillä puhdistamoilla, jotka eivät ota teollisuuden jätevesiä käsiteltävikseen. Nykyään teollisuus hoitaa useimmiten jätevesiensä käsittelyn itse. VVY, Pöyry, Veolia Water ja MTT ovat aktiivisesti mukana lietehankkeissa eri puolilla Suomea. Hankkeissa tutkitaan lietteen peltokäytön mahdollisuuksia. KOTIMAA Tapani Eskola, Metsähallitus PÄÄKIRJOITUS KOTIMAA maan kasvukuntoa (calsium-lisä) ja sen käytettävyys on hyvä suurempien yhdyskuntien läheisyydessä ja siellä, missä lantaa ei ole käytettävissä. Siellä missä yhdyskuntalietteen kuljetusmatka on lyhyt, jäävät kulut alhaisiksi ja mahdollinen kustannussäästö tulee viljelijälle. Peltokäytön pulmia Yhdyskuntajätevesilietteen ravinteiden suhde ei ole paras mahdollinen peltokäyttöön. Laskennallisesti 40 prosenttia fosforista on kasveille käyttökelpoista, käytännössä jopa vähemmän. Yhdyskuntalietteen tuotteistaminen tarkoittaa käsittelyä, jonka seurauksena sen hinta nousee. Herää kysymys, kuka maksaa. Myös liukoisen typen määrä yhdyskuntalietteessä on alhainen. Sitäkin saadaan parannettua lietteen käsittelymenetelmillä (mm. Kemicond), mutta jälleen hinta nousee. Kuka maksaa? MTK:n kanta on, että viljelijälle pitäisi maksaa siitä, että hän ottaa vastaan lietetuotteita. On perusteltua käyttää vain suurempien jätevedenpuhdistamoiden tuotteita, onhan niillä syytä investoida tuotteistamiseen. Kuljetuksen takia kannattaa käyttää puhdistamoja, jotka tarjoavat lietettä kohtuullisessa läheisyydessä. Entä imago-ongelma? Ostaako suomalainen kuluttaja yhdyskuntajätevesilietteessä kasvatettua ruokaa? Kärsiikö kotimaisen ruuan puhtauden imago lietekäytöstä? Onko kierrätysideologia kestävä kilpailuetu? On selvää, että maineenhallinta vaatii aktiivista ja totuuteen pohjaavaa, kuluttajiin kohdistuvaa viestintää. MTK:n näkemyksen mukaan peltokäyttöön sopivat vain lietetuotteet tai kalkkistabiloitu liete, ei raakaliete. Lietetuotteiden on täytettävä EVIRAn laatuvaatimukset. Maksajana ei voi olla viljelijä, joka tekee palveluksen yhdyskunnille ottamalla lietteen käyttöön. Maksaja voi olla vain lietteen tuottaja. Yhdyskuntien (mm. asuntoyhtiöiden) vesimaksuun pitäisi lisätä käsittelymaksu, jolla katetaan lietteiden tuotteistus ja kuljetuskulut viljelijälle. Käsittelymaksu tasapuolistaisi haja-asutuksen jätevesien käsittelystä maaseudulle muodos- Kirjoittaja puhui yhdyskuntalietteen peltokäytön järjestä ja järjettömyydestä Käymäläseura Huussi ry:n syysvuosikokouksessa tuvaa hintaa. Myös korvausasiat on selvitettävä. Jos laatuongelmia tulee, kuka korvaa vahingot viljelijälle ja kuinka paljon korvausta voi saada? Lisäksi tuotteet on voitava levittää nykyisillä laitteistoilla. Levitys ei saa aiheuttaa lisäkustannuksia eikä lisätyötä. Lietteen käyttö on huomioitava maatalouden ympäristötuessa. Johanna Ikävalko ympäristöjohtaja MTK:sta Kiinteistö kohtaista neuvontaa tarvitaan pian Kuivike kysyi Lauri Tarastilta, miksi hajajätevesiasetuksen toimeenpanon toteutumisen edistämiseen tarvittiin selvitysmiestä. Miksi asia ei edennyt? Kun hajajätevesiasetus annettiin vuonna 2003, annettiin vanhoille kiinteistöille kymmenen vuoden siirtymäaika uusiin vaatimuksiin. On aika normaalia, että kustannuksia paljon suurempia kuin 2003 kuviteltiin lykätään mahdollisimman myöhäisiksi. Näin on myös käynyt, selvitysmies Lauri Tarasti toteaa. Yleistä neuvontaa on tarjolla, mutta vähemmän kiinteistökohtaista. Kiinteistökohtainen neuvonta on tärkeintä, koska ratkaisukin on aina kiinteistökohtainen. Tällaista neuvontaa ei ole ollut riittävästi saatavilla. Neuvonta on jäänyt myös viranomaisten arkuuden vuoksi liiaksi markkinoiden varaan ja kalliit ratkaisut ovat usein olleet eniten esillä. Asetuksen yleislinjan soveltaminen on yksittäistapauksissa eräin osin kohtuutonta ja, vaikka lykkäysmahdollisuus on sekä hajajätevesiasetuksessa että ympäristönsuojelulaissa olemassa, ei ole ollut tietoa, milloin lykkäys on mahdollista. Tarvitaan siis tarkennuksia, mutta ei luopumista yleislinjasta, Lauri Tarasti sanoo. Kuivike kysyi, miten hajajätevesihuollon asiat nyt etenevät ja miten sitä seurataan? Selvitystehtäväni on päättynyt ja asia siirtynyt ympäristöministeriön jatkovalmisteluun. Tällä hetkellä odottelen, että ehdottamani valtioneuvoston asetus hajajätevesiasetuksen täytäntöönpanosta annettaisiin. Kanssani samanaikaisesti työskennellyt ympäristöministeriön hajajätevesityöryhmä päätyi Ympäristöministeri kutsui Lauri Tarastin selvittämään haja-asutusalueiden jätevesiasetuksen toimeenpanon nykytilaa, siinä ilmenneitä ongelmia ja siitä aiheutuvia kustannuksia. luovuttamissaan ehdotuksissa monin osin samoille linjoille, joten mielestäni edellytykset mennä eteenpäin ovat olemassa. Tarvitaan kuitenkin poliittinen päätös koko valtioneuvostossa, Lauri Tarasti muistuttaa. Ehdottamani kiinteistökohtainen neuvonta tulisi saada käyntiin mahdollisimman pikaisesti, mikä ei ole helppo tehtävä. Se vaatii reippaan valtion tuen ja se vaatii järjestöjä, jotka haluavat neuvontatyöhön ryhtyä. Katseet ovat nyt kääntyneet odottamaan ympäristöministeriön toimenpiteitä. Aikaa ei ole hukattavissa! Lauri Tarasti sanoo, että neuvonnan lisäksi tarvitaan asiantuntemusta eri jätevesijärjestelmien vertailemiseksi. TEKESin Vesiohjelman työpajan puheenvuorossaan hän kehotti rakentajia ja laitevalmistajia tuomaan markkinoille myös kuivakäymälän tai vähävetisen käymälän ratkaisuja. Kuivakäymälässä ja modernissa vähävetisessä käymälässä eloperäinen aines ja ravinteet on mahdollista saada talteen ja hyötykäyttöön, selvitysmies sanoo. NATURUM Siististi sisätiloissa. Vesivessan tilalle kompostoiva ja erotteleva kuivakäymälä. Ei tarvitse sähkö- tai vesijohtoliitäntää eikä kemikaaleja. Rakenne mahdollistaa bideen käytön ja istuimen vesipesun. EROTTELEVA KÄYMÄLÄ Nesteen erottelu kiinteästä käymäläjätteestä tapahtuu jo istuinosassa. Käymälän jätesäiliössä olevissa sisäastioissa on tukevat kantosangat ja kannet, joten tyhjennys kompostiin on sekä siistiä että vaivatonta. POPULETT 220 JA 300 Helppokäyttöinen käymälä myös reilumpaan käyttöön. Soveltuu esim. mökille, työmaakäyttöön tai yleisökohteeseen. Laitteeseen on saatavana vaihtosäiliö, mikä mahdollistaa jätteen jälkikompostoinnin laitteessa. Säiliöiden siirtely on pyörien avulla helppoa. KOMPOSTIKÄYMÄLÄ Ahkeraa käyttöä kestävä lämpöeristetty käymälä, jossa voi kompostoida myös keittiön biojätettä. Käymälän alaosassa olevasta luukusta tyhjennetään ainoastaan jo multamainen aines, eli raakaa käymäläjätettä ei tarvitse käsitellä. Se on loppu nyt pökälepuntun retuuttaminen! 2 Hajussa kasvaa ja kaunistuu, sanotaan. Huomattavasti miellyttävämpää kukkaloiston aikaansaamiseksi on käyttää ravinteikasta multaa, jota Biolankuivakäymälät tuottavat. Ohi ovat ajat, jolloin huussin tyhjentämiseen tarvittiin riuskat otteet ja rohkaisuryyppy. Homma hoituu hymyillen kun suodattimessa lukee Biolan UUTUUS! BIOLAN SUOTIS Uusi Biolan Suotis käsittelee tehokkaasti ja turvallisesti kuivakäymälän suotonesteen. Sisällä kolmea suodatinmateriaalia. Materiaali voidaan kompostoida käytön jälkeen. Suodatinmateriaalin kapasiteetti 60 l suotonestettä. Mitat: L 235 x K 475 x S 560 mm BIOLAN HARMAAVESISUODATIN 70 Paikkoihin, joihin Harmaavesisuodatin 125 ei korkeutensa vuoksi sovi. Kapasiteetti 500 l/vrk. Mitat: 2 kpl á L 600 x K 700 x S 1010 mm BIOLAN HARMAAVESISUODATIN 125 Puhdistaa pesu-, tiski- ja saunavedet. Laatikoissa sijaitsevan suodatinmateriaalin vaihto on helppoa ja se voidaan kompostoida. Kapasiteetti 500 l/vrk. Mitat: L 600 x K 1230 x S 1000 mm BIOLAN SAUNASUODATIN Vähäisten vesien suodatukseen ympäristö ystävällinen tehopakkaus. Suodattimen kapasiteetti 250 l/vrk. Mitat: L 600 x K 700 x S 1010 mm Vaivattomia ekotekoja\n3 4 ulkomaat Käymäläseura Huussi ry on helpottanut hätää Sambian Kalokossa vuodesta 2006 lähtien Vesipumpun huoltoa Kalokossa Suosituksia käsipumppuporakaivojen kunnossa pitoon Afrikan maaseuduille on rakennettu käsipumpullisia porakaivoja parantamaan vesihuoltoa. Suurin osa näistä vesipisteistä kuitenkin rikkoutuu korjauskelvottomiksi pian rakentamisen jälkeen. Veera Lönnblad Hämeen ammattikorkeakoulusta ympäristöteknologian koulutusohjelmasta pohti suosituksia käsipumpullisten porakaivojen kunnossapitoon opinnäytetyössään Maintenance of borehole wells equipped with handpumps in Kaloko, Zambia. Työ tehtiin Käymäläseura Huussi ry:n toimeksiannosta, Sambian Kalokon alueen kuivasanitaation kehittämishankkeen yhteydessä. Hankkeen toisen, kolmivuotisen kauden aikana rakennetaan uusia porakaivoja projektialueelle. Opinnäytetyön tarkoitus on ohjata porakaivojen kunnossapitoon niin, että paikalliset hyötyisivät porakaivoista ja ne saataisiin kestämään mahdollisimman pitkään. Syksyllä 2009 kartoitettiin porakaivojen toimivuus projektialueella. Puolet niistä oli epäkunnossa. Monet ovat rikkoutuneet jo vuoden sisällä ja olleet sen jälkeen käyttämättöminä. Veera Lönnbladin tekemät suositukset perustuvat kirjallisuuslähteisiin, kuntokartoitukseen ja sen aikana tehtyihin haastatteluihin. Avaimia onnistuneeseen kaivon kunnossapitoon ovat sitoutunut vesikomitea, rahoitus, tehokas koulutus, säännöllinen kunnossapito ja ulkopuolinen tuki. Jos yhteisö osallistuu käsipumpullisen porakaivon rakennusprojektin kaikkiin vaiheisiin, rahoittamiseen, suunnitteluun, rakentamiseen ja hallinnointiin, niin yhteisö tuntee porakaivon omakseen ja huolehtii sen säännöllisestä kunnossapidosta. Suositusten toimivuus arvioidaan käytännössä, kun pyritään kehittäen uusia keinoja käsipumpullisten porakaivojen kunnossapitoon kehitysmaissa. Vedenhaku ei enää hallitse naisten ja lasten elämää, kun kaivoja porataan lähemmäs kyliä. taa alueella aiemmin rakennettuja porakaivoja jälleen käyttökuntoon. Vesi on kaikille elinehto! Sari Huuhtanen Nykyisen Brasilian alueella tehty Amazonin alkuperäiskulttuurien tutkimus on paljastanut hyvin tehokkaan tavan käsitellä orgaanista jätettä. Terra Preta do Indio on mustaa multaa, jota varhaiset kulttuurit tekivät yhdistämällä biojätettä, ulosteita ja puuhiiltä kestäväksi hedelmälliseksi maaksi. Terra Preta maahan on sitoutuneena runsaasti orgaanista hiiltä edelleen, kauan sen jälkeen kun viljelykset on hylätty. Tutkijat havaitsivat että noin kymmenen prosenttia Amazonasin alunperin hyvin vähäravinteisesta maapohjasta on muokattu vuosisatojen kuluessa, viimeisimmät noin 500 vuotta sitten. Hehtaarin kokoinen ja metrin syvyinen alue terra pretaa sisältää 250 tonnia hiiltä. Vastaavassa määrässä käsittelemätöntä sademetsän maapohjaa on noin 100 tonnia hiiltä. Toinen yllättävä huomio on, että terra preta on edelleen lannoittamatta hedelmällistä. Laboratoriokokeet Hampurin teknillisen ylipiston jätevesihuollon ja vesiensuojelun laitoksella osoittavat, että vanha menetelmä toimii edelleen. Se tuottaa hygieenisellä ja kestävällä tavalla biojätteestä ja ulosteista hiilen avulla hedelmällistä multaa. Kaksivaiheinen kompostoinnin ensivaihe muistuttaa maitohappobakteerista anaerobista säilörehun tekoa. Prosessi tapahtuu helposti, eikä siinä synny kaasuja tai hajua. Ulosteet ja biojäte kerätään kannelliseen astiaan, ja siihen lisätään seosta, jossa on hiiltä, kalkkia, kivipölyä ja maitohappobakteereja. Kansi suljetaan tiiviisti. Jos astiaan lisätään lastuja tai puuhaketta, se tehostaa toista vaihetta, matokompostointia. Myös puuhake hajoaa kompostissa. Tutkijat ovat vakuuttuneita, että Terra preta ratkaisee kuivasanitaation jäljellä olevat ongelmat. Ulosteen raakakäsittely vähenee entisestään, hajuhaitat, tuuletustarve ja kahden astian tarve poistuvat. Lopputuote on arvokasta, hedelmällistä maata ja hiiltä sitoutuu paljon. Tutkijat olettavat, että kaupunkien köyhimmät voivat tuottaa terra preta -mullassa ruokaa esimerkiksi kattoviljelmillä. Mitä useampi tuottaa multaa, sitä edullisemmaksi ja energiatehokkaammaksi lähiruuantuotanto tulee. Vesi- ja ympäristöalan tutkijat, kansalaisjärjestötoimijat ja hallitusten edustajat noin 50 maasta kohtasivat Dry Toilet tapahtumassa Tampereen teknillisellä yliopistolla. Noin 180 konferenssivieraan lisäksi paikalla oli noin 80 suomalaista asiantuntijaa ja kiinnostunutta kävijää Huussi muuttaa sisälle -seminaarissa ja tutustumassa laitteisiin näyttelyssä. Kuivakäymälä 2009 laitenäyttelyssä olivat esillä Suomessa valmistetut ja myytävät sekä pari kansainvälistä uutuutta. Esikonferenssin työpajoista vastasi Tampereen teknillisen yliopiston professori Tuula Tuhkanen. Amerikkalainen alan pioneeri, Humanure -teoksen kirjoittajan Joseph Jenkins arvosti tapahtumaa hakeutumalla mukaan verkottumaan. Kysymys on muutoksen nopeudesta ja yhteisöjen kyvystä reagoida, tehdä nopeasti viisaita päätöksiä, tiivisti Käymäläseura Huussi ry:n puheenjohtaja, professori Pekka Pietilä Tampereen teknilliseltä yliopistolta syyksi järjestää Dry Toilet 2009 kuivakäymäläkonferenssi 5 oheistapahtumineen. Suomi-päivä tuotti julkilausuman, joka vaatii, että kuntien, suunnittelijoiden, arkkitehtien, talovalmistajien, rautakaupan myyjien ja muiden ammattilaisten pitää hankkia itselleen riittävä kuivakäymäläosaaminen. Nyt asiakas jää yksin hankkimaan tietoa ja ottamaan turhia riskejä kun hajajätevesiasetuksen toteuttamisen takaraja lähestyy. Dry Toilet tapahtumassa ympäristötuotteiden valmistajat ja jälleenmyyjät tapasivat toisiaan, suomalaisia alan viranomaisia ja kansainvälisiä toimijoita. Tuotekehittäjille ja myyjille Dry Toilet -tapahtuma on opintoretki. Ympäristötuotteiden vientiä on ollut jo pitemmän aikaa, nyt on kansainvälistymisen aika, näytteilleasettaja Kaj Paavola, Biolanilta arvioi. Tapahtuman järjestäjää ilahduttivat MTV3 uutisten ja Maaseudun Tulevaisuuden jutut konferenssista, sanitaatiosta on korkea aika keskustella julkisuudessakin asian edellyttämällä vakavuudella. Dry Toilet tapahtuman esikonferenssin osanottajat ryhmäkuvassa, etualalla professori Tuula Tuhkanen. Ralf Otterpohl, TUHH / Dry Toilet 2009, käännös AR DRY TOILET konferenssin päätöspaneelissa sanottua: Paneelin teemaksi prof. Tuula Tuhkanen asetti: Vuosi kansainvälisen sanitaatiovuoden jälkeen ovatko tavoitteet realistiset? Kommentteja: - on jaettava toimivaltaa ja vastuuta, alas asti. - tarvitaan korkean tason toimia ja uskottavuutta. - tarvitaan poliittista tahtoa. - Make haste slowly on kiiruhdettava hitaasti, jotta vältytään hätiköidyiltä päätöksiltä, kestämättömiltä ratkaisuilta ja enemmältä inhimilliseltä kärsimykseltä. - on käytettävä kaikki orgaaniset ravinteet hyväksi ruuantuotannossa, erityisesti kaikki helposti saatavilla oleva fosfori ja typpi, erityisesti ulosteen fosfori ja virtsan typpi. - tekniikan pitää olla alisteinen sosiaalisille seikoille. Järjestelmien täytyy ottaa huomioon kulttuuri, perinteet ja myös taloudelliset mahdollisuudet: onko käytettävissä 1 vai 100 dollaria päivässä? - kunnollinen epidemiariskien hallinta kriisitilanteissa on tarpeen. On huomioitava erityisesti heikoimmat ja vähäosaisimmat. - täytyy ymmärtää ja pystyä käsittelemään ennakkoluulot ja tabut, joita sanitaatioon liittyy. Sukupuoleen, yhteiskunnalliseen asemaan, kulttuuriseen erilaisuuteen mihin tahansa liittyvä syrjintä voi heikentää ratkaisevasti käymäläjätehuoltoa, tartuntatautitilannetta ja sitä kautta yhteisön terveydentilaa. - sanomaa voi levittää internetin välityksellä, se on yllättävän tavoittava ja uskottava. - kaikki mediahuomio asialle on tervetullutta. Jossain radio, jossain kiertävä teatteri on paras keino välittää tietoa. - tarvitaan kutsuvia vaihtoehtoja ja houkuttelevia mahdollisuuksia käyttäjille ja jätehuoltoon, käymälän tulee nostaa statusta ja jätteenkeruun tuottaa tuloja, esimerkiksi. - sanitaatio- ja energiatekniikan avulla voidaan sitoa hiiltä ja vähentää hiilidioksidipäästöjä. - ihmiset ovat kaiken sanitaation kehitystoiminnan keskiössä. Kuinka saadaan mukaan myös köyhistä köyhimmät? Bangladesh saavuttaa YK:n asettaman tavoitteen, koska sanitaatioon sijoitetaan 10 prosenttia valtionbudjetista! - Suurkaupunkien (megacities) slummit kasvavat. Valtavia slummeja ei voi enää millään hävittää, ne kasvavat väistämättä, ja sanitaatio-ongelma tiivistyy niissä. uusia tuotteita DT -keskus Kuivakäymälän uutuuksia on muun muassa vedetön pisuaari Monet sambialaislapset tekevät ennen koulu päivää muutaman tunnin vedenhakumatkan. Veera Lönnblad, p , Swazimaa, Msunduza: Lentävistä vessoista kestäviin käymälöihin Msunduza on yksi suurimmista ja köyhimmistä asuinalueista Swazimaan pääkaupungissa Mbabanessa. Alueelle on kehitetty kuivasanitaatiota yhteistyössä Käymäläseura Huussi ry:n, Turun ammattikorkeakoulun ja Swazimaan Pelastusarmeijan hankkeessa vuodesta 2007 lähtien. Tarve kestävämmälle sanitaatiolle on ilmeinen: alue on rakennettu vuorten rinteille, eikä kaupungilla ole varaa tai halua viemäröidä vaikeaa aluetta varsinkin kun valtaosa asutuksesta on epävirallista, eikä kaupunki saa vuokratuloja. Pienet ja haasteelliset tontit aiheuttavat päänvaivaa myös asukkaille: kuoppakäymälöitä on vaikea rakentaa. Ihmiset turvautuvat usein ratkaisuun, joka tunnetaan nimellä lentävä vessa. Tarpeet tehdään muovipussiin joka sitten nakataan alempana rinteellä asuvien harmiksi. Puutteellisen sanitaation takia likaa ja taudinaiheuttajia kulkeutuu alueella virtaaviin puroihin ja lähteisiin, joita monet asukkaat käyttävät talousvetenä, seurauksena toistuvat ripuliepidemiat. Msunduzan kuivasanitaatiohankkeen tavoitteena on parantaa alueen sanitaatiotilannetta: rakentaa käymälöitä ja kouluttaa. Alueelle on rakennettu erityyppisiä käymälöitä, joista kussakin on ollut hyvät ja huonot maksi huussien lisäksi myös porakaivot. Vedenhankinnan tehostaminen alkoi viime vuoden lopulla. Kaivot poraava yritys kartoitti yhdessä kyläläisten kanssa viiden kaivon paikat. Kyliin jo perustetut vesikomiteat hallinnoivat ja pitävät yllä rakennettavia kaivoja. Niiden työ on tärkeä, jotta oikea käyttö ja kunnossapito jatkuvat sen jälkeen kun hanke loppuu eikä ulkopuolelta tule enää varoja. Hankkeessa halutaan välttää ongelmat, joiden takia moni kaivo lopulta hylätään käyttökelvottomana. Osa kyläläisistä on koulutettu pitämään huolta kaivoista ja kaikki käyttäjät maksavat pienen summan kassaan. Kerätyillä varoilla käsipumppua ja kaivoa voidaan tarvittaessa huoltaa. Kaivojen rakentaminen sujuu hitaasti mutta varmasti. Yllättäviltä ongelmiltakaan ei ole vältytty. Sambiassa oli syksyllä polttoainepula ja se lykkäsi porausten aloittamista. Siitä seurasi että porauksia on pitänyt tehdä myös sadekauden aikana. Huonot, pehmeät tiet ja painava porauskalusto eivät ole hyvä yhdistelmä! Tämän ja ensi vuoden aikana alueella tehdään kaivoa käsipumppuineen. Lisäksi on tarkoitus kunnos- Amazonin Näin paljon erilaisia ihmisiä ympäri maailmaa ja kaikki puhuvat asiallisesti p-sta uusvanha Tampereen Dry Toilet 2009 etsi innovaatio ratkaisua maailman vessahätään Vesi ja huussit avaavat opintien Sambian Kalokossa on huutava pula vedestä. Asukkailla on jopa kahdeksan kilometrin matka vesilähteelle. Vesilähteinä käytetään matalia kuoppia tai alueella virtaavia jokia, joiden vesi on useimmiten saastunutta. Vedenkannon hoitavat yleensä naiset ja lapset. Pitkä matka vesilähteelle merkitsee pitkää päivää. Monet lapset tekevät ennen koulupäivän alkua muutaman tunnin vedenhakumatkan ja kävelevät vielä pitkän matkan kouluun. Osa perheistä joutuu pitämään askareiden vuoksi vanhimmat tytöt kotona, ja heiltä keskeytyy koulunkäynti. Se saattaa keskeytyä myös käymälöiden puutteessa. Erityisesti murrosikäisten tyttöjen on vaikea käydä koulua, jossa ei ole kunnon käymälöitä. Huonojen vesilähteiden ja käymälöiden puutteen takia lapset sairastuvat ripulitauteihin ja näin menetetään koulupäiviä. Huussi- ja vesihuolto auttaa lapsia, erityisesti tyttöjä, paremman elämän alkuun. Käymäläseura Huussi ry on helpottanut hätää Sambian Kalokossa vuodesta 2006 lähtien. Ulkoasiainministeriön ja huussikummien tukema hanke sai jatkorahoituksen vuosille , ja nyt hankkeeseen on otettu tee- talous puolensa. Tavoitteena on löytää malli, joka on kestävä ja mukava käyttää, ja hinnaltaan sellainen, että asukkaat voisivat niitä jatkossa itsekin rakentaa. Nuoret käyvät edellä Käymälöiden teknistä toteutustakin haastavampaa on kulttuuristen esteiden ylittäminen ja yhteisön osallistaminen. Kuivakäymälän hoito ja käymäläjätteen hyötykäyttö ovat monille vielä vierasta. Koulutuksella on suuri merkitys sanitaatiotilanteen parantamisessa. Haasteista huolimatta etenkin nuoria on saatu innostettua mukaan ja heitä toimii alueella sanitaatioekspertteinä tietoa jakamassa. Nuoret ovat myös olleet aktiivisia puutarhojen perustajia ja ennakkoluulottomimpia kompostoidun käymäläjätteen hyötykäyttäjiä. Nuorten positiivisella asenteella onkin merkittävä vaikutus koko hankkeen onnistumiseen. DT -keskus Kuivakäymälä on haja-asutuksen jätevesihuollon, hajalietteiden ja kuivakäymälöiden asiantuntijaliike. Tampereen Messukylässä sijaitsevan kuivakäymälöiden erikoismyymälän valikoimista löytyy uusia tuotteita, joiden hygieniaominaisuuksia on parannettu. Lisäksi korostuu ympäristöystävällisyys. Kuivakäymälät säästävät vettä ja tehostavat ravinteiden kiertoa. DT -teknologia on ympäwostman pitää virtsan ja ristöä suojelevaa ja luonnon omia kiertoja kunnioittava. kiinteät ulosteet erossa Dt:n eli Dry Toilet -teknologian toisistaan. avulla ihmisten terveys säilyy ja mahdollistuu. Käsien pesu pitää muistaa aina mistä tahansa käymälästä tullessa. Ihmisten tuotosten käsittely pitää järjestää niin, että tartuntavaaraa ei ole ja hygieniaan pitää muutenkin kiinnittää huomiota, Raini Kiukas sanoo. DT -keskus Kuivakäymälän uutuuksiin kuuluvat vedettömät Falcon -pisuaarit. Uudet pisuaarit on tarkoitettu sekä viemäröidylle että haja-asutusalueille. Posliiniset erottelevat kuivakäymälät tekevät paluuta. Uudistetut WostMan - erottelevat virtsan melko puhtaana istuimessa. Lattian alle tai välitilaan (istuimen alle) tulee keräysastia, josta lähtee poistoilmapuhaltimella varustettu ilmastointiputki. Se varmistaa, että käymälätila pysyy hajuttomana ja happea tarvitseva komposti toimii. Uudet istuimet ja niiden irrotettavat sisäosat ovat myös tulleet. Tee oman mallin mukaan tai yhdistä mihin tahansa kompostikäymäläsäiliöön alakerrassa tai talon alla, saat aina helposti puhdistettavat tyylikkäät istuimet. Sisälle väliaikaiseen käyttöön tai vaikka matkalle, jos pusikko pelottaa. DT -keskus Kuivakäymälä/Kopli Oy, Kyläojankatu TAMPERE, p tai / Kiukas Pensaspuhdistamo kastelee ja lannoittaa koristepensaat Jenni Koivisto, Turku AMK Swazimaan nuoret ovat perustaneet kasvimaita, joissa kompostoidun käymäläjätteen ravinteet hyödynnetään. Maailmalla jätevesiä puhdistetaan juurakko puhdista mois sa. Suomessa ollaan ottamassa käyttöön maatalouden kos- teikkopuhdistamoja. Ekolet ottaa kesäasuntojen jätevedet hyötykäyttöön puhdistamalla ne pensaspuhdistamossa (hydroviljely, kapillaarinen kastelu) eli käyttämällä jätevedet koristepensaiden automaattiseen kasteluun ja lannoitukseen! Ekolet -kompostikäymälällä ja Ekolet -pensaspuhdistamolla varustetussa kesäasunnossa kaikki biojäte tulee hyötykäyttöön. Puhdistamo muodostuu vedenpitävästä muovisesta altaasta, sen tukirakenteista sekä altaaseen tulevasta putkistosta, mullasta (ei toimituksessa) ja kasveista (ei toimituksessa). Puhdistamo varastoi vettä noin kuution kasvien saataville eikä jaksottainen veden käyttö heikennä puhdistamon toimintaa. Puhdistamo on muodoltaan pitkä suorakaide 120 x 600 cm, syvyys 65 cm. Puhdistamon tulo- ja lähtöputken korkeusero on vain 8 cm, joten puhdistamo on helppo sijoittaa myös tasaiseen maastoon. Ohjeen mukaiset koristepensaat istutetaan pitkien sivujen viereen niin, että tuuli lennättää pois putoavat lehdet, marjat ja oksat. Mitoitusarvona on kesäasunnon käyttö 240 käyttäjävuorokautta (4 henkeä 2 kk) vuodessa. Suuremmassa käytössä voidaan laittaa peräkkäin kaksi tai useampia Ekolet -pensaspuhdistamoja. Runsaassa talvikäytössä puhdistamo voidaan lämpöeristää. p Lämmitys ja ilmankierto takaavat tehokkaan kompostoinnin Kanadan vaativissa olosuhteissa vuosikymmenten ajan testatut Envirolet kompostoivat käymäläjärjestelmät ovat uutuus Suomen markkinoilla. Käymälöiden toiminta perustuu kompostointiin ja patentoituun automaattiseen lämmitysja ilmankiertosysteemiin, joka on testatusti nopein ja tehokkain kompostointimenetelmä. Sähköiset osat ovat kaksi Kaikki yhdessä -malli ei tuuletinta ja lämmitysvaadi paljoa tilaa, komposvastus, jonka avulla ilma tointiyksikkö on istuimessa. kierrätetään ja lämmitetään. Ne haihduttavat jätteestä nesteen tuuletuskanavaa pitkin ulos. Laitteet soveltuvat kohteisiin, joissa nestettä ei voida johtaa viemäröintiin tai erilliseen keräysastiaan. Envirolet -käymäläjärjestelmiä on saatavana 230 ja 12 voltin sähköjärjestelmille sekä sähköttömänä versiona ulkohuonekäyttöön. Malleissa on vakiona tuuliturbiini ulkona tehostamassa tuuletusta. Nopea ja tehokas tuuletus pitää laitteet täysin hajuttomina. Sähköiset soveltuvat erityisen hyvin vaativaankin sisäkäyttöön. Laajaan mallistoon kuuluu kuivakäymälöiden lisäksi pien huuhtelumalleja, jotka käyttävät huuhtelukerralla 0,2 0,5 litraa vettä. Pienhuuhtelu vaativat poistoputken nesteelle. Mallistossa on useita vaihtoehtoja jäteastialle tai kompostiyksikölle. Pienhuuhteluistuimia voidaan asentaa jopa kolme samaan kompostiyksikköön. Alipainekäymälässä pienhuuhtelumallien kompostiyksikkö voidaan sijoittaa haluttuun paikkaan kiinteistössä tai jopa sen ulkopuolelle huoltorakennukseen. Kompostiyksikössä käytetään kompostin kiihdykettä ja erityistä aloitusainetta, joka nopeuttaa kompostoitumista. Tyhjennys tapahtuu mallista ja käyttökohteesta riippuen 1 4 kertaa vuodessa. Ympärivuotisessa omakotiasumisessa kahdesta neljään tyhjennystä vuodessa riittää. Kapasiteettia voidaan joissakin malleissa lisätä asentamalla kaksi kompostointiyksikköä. Laitteita on helppo asentaa, käyttää ja pitää siistinä. Käyttökustannukset ovat alhaiset. Lämmitysvastus toimii kahden termostaatin avulla ja kytkeytyy ajoittain, tarvittaessa päälle. Valmistaja antaa ikuisen takuun laitteen ulkokuorelle ja 5 vuoden takuun kaikille osille. Tuli-Sähkö Oy, Kalevi Tuli, , Suodatin puhdistaa suotovesien ravinteet ja mikrobit Kuivakäymälän pohjalta eroteltua, käymäläjätteeseen imeytymätöntä nestettä kutsutaan suotonesteeksi. Suotoneste on hyvin ravinteikasta ja siitä saa oivaa ravinneliuosta koristekasveille ja kompostin herätteeksi. Liian usein nesteet lasketaan sellaisenaan maahan huussin taakse. Niinpä monen mökkikäymälän takana tikittää todellinen ravinnepommi. Yksinkertaisimmista Biolan Suotis puhdistaa käymälämalleista tai suotoveden kolmessa puutteellisesti hoidetuista vaiheessa. käymälöistä suotonestettä kulkeutuu kontrolloimatta maaperään aiheuttaen ympäristökuormitusta. Pitkäaikainen ulosteperäinen pistekuormitus samassa kohdassa saattaa pilata lähivesistöä ja pohjavettä. Biolan tuo ensimmäisenä Suomessa markkinoille kuivakäymälän suotonesteelle tarkoitetun biologis-kemiallisen suodattimen, Biolan Suotiksen. Suodattimen toiminta perustuu fysikaaliseen, kemialliseen ja biologiseen suodattumiseen. Lähinnä kesämökkikäyttöön tarkoitettu suodatin tuhoaa tehokkaasti suotonesteen sisältämät mikrobit sekä poistaa ravinteita. Suotis ei tarvitse toimiakseen sähköä, sillä neste virtaa suodattimessa osiosta toiseen painovoimaisesti. Kolmiosaisen suodattimen ensimmäisessä osiossa suodatinmateriaalina on suodatinhiekka, joka suodattaa nesteestä kiinteitä epäpuhtauksia. Hiekan pinnalle muodostuu pieneliöstö, joka käyttää nesteessä olevaa orgaanista ainesta ravinnokseen. Toisessa osiossa Biolan Massa-N sitoo nesteessä olevaa ammoniumtyppeä. Viimeisenä neste virtaa fosforinpoistomassan läpi. Tämän jälkeen neste voidaan johtaa suoraan luontoon, esimerkiksi kivipesään. Suodatinmassojen puhdistusteho riittää käsittelemään noin 60 litraa suotonestettä, minkä jälkeen massat vaihdetaan huolto-ohjeiden mukaisesti. Käytetyt suodatinmassat voidaan kompostoida tai käyttää maanparannuksessa. Suodatinta myyvät rautakaupat, LVI-liikkeet ja maatalouskaupat. Biolan Oy, puh Helppohoitoinen kerroskuivakäymälä Kangasalalainen KS-Pelti Oy valmistaa kaksikerroksista KS-kerroskuivakäymälää. Ylempään kerrokseen tulee uusi tuotos välipohjan päälle. Alakerros jälkikompostoi välipohjan alla. Kaiken alla on haihdutusallas, jossa nesteet imeytetään kuivikkeeseen. Kastunut kuivike nostellaan muun massan joukkoon kompostoitumaan ja näin saadaan kaikki ravinteet talteen. Kerroskuivakäymälä sopii Kerroskuivakäymälän kaikkialle, sillä virtsakin suunnittelussa on kiinkompostoidaan. Pakettiin nitetty huomiota helppo kuuluu ilmastointiputki, jolla hoitoisuuteen. saadaan hajut pois käymälästä. Istuinosan kansi on saranoitu kaksiosaiseksi, joten sitä voi hoitaa myös käymälästä ja kätevästi kompostoida keittiönkin biojätteet. KS-Pelti Oy, Peltikuja SUINULA, p Myynti: valmistaja ja Rautia Kangasala. Harmaavesien puhdistukseen uutta tekniikkaa Harmaa jätevesi muodostuu pesuvesistä, eikä siinä ole mukana käymäläjätteitä. Harmaavesien pienpuhdistamoiden kysyntä kasvaa, kun sisäkuivakäymälät, erottelevat ja vähän vettä käyttävät käymälät yleistyvät. Lvi-teknikko, keksijä ja tietokirjailija Raimo Flink on kehittänyt yksinkertaisen ja toimivan Ekorami -harmaavesipuhdistamon, jonka valmistus on alkanut keväällä Raimo Flink p\n4 6 Sulabhin käymälä museo JULKAISUJA Kestävän sanitaation liitto YK:n kansainvälinen Sanitaatiovuosi sai joukon alan organisaatioita perustamaan avoimen foorumin kestävien sanitaatioratkaisujen tueksi. Sustainable Sanitation Alliance (SuSanA) on verkosto niille, jotka haluavat ryhtyä edistämään kestäviä sanitaatioratkaisuja. myös twitter, facebook ym. sosiaalinen media Huussi muuttaa sisälle Kirja kaikille, jotka miettivät sisälle asennettavaa kuivakäymälää, myös ammattikäyttöön. Huussi muuttaa sisälle yhdistää Minna Paavolan ja Pia Engströmin opinnäytetöiden keskeiset sisällöt: tekniikat ja kuivasanitaatioon liittyvät yhteiskunnalliset, asenteelliset ja ympäristöasiat. Raini Kiukas on koonnut kysytyimmät kysymykset ja vastaa niihin. Kesällä 2010 valmistuvaa kirjaa myy Käymäläseura Huussi ry. Teosta esitellään OmaMökki messuilla lauantain seminaarissa. Kompostointi- ja kuivakäymäläopas Raimo Flink / Ekoinfo ry:n uudistettu Kompostointi- ja kuivakäymäläopas sopii oppaaksi asiakkaille ja lahjaksi yhteistyökumppaneille. Tilaukset sähköpostitse ekoinfo.net tai puhelimitse Raimo Flink. Flinkin kompostivinkki Tamperelainen keksijä Raimo Flink on kehittänyt mökillä syntyvien ruokajätteiden kompostointiin edullisen ja toimivan ratkaisun: 45 litran kokoisen saavin sisään sovitetaan 27 litran kannellinen jäteastia ja astioiden väli täytetään huussikuivikkeella. Molempiin astioihin tehdään suotoveden poistoreiät ja jäteastiaan kärpäsverkolla varustettu ilma-aukko. Täyttynyt sisäastia voidaan nostaa ylös, tyhjentää ja laittaa takaisin. Lisätietoa: Tohtori Bindeshwar Pathakin perustama Sulabh International on yksi Intian suurimmista ja tunnetuimista kansalaisjärjestöistä. Vuonna 1970 perustettu järjestö on tänä päivänä pikemminkin kansanliike, joka on saanut monia tunnustuspalkintoja. Sulabhin käymälöitä käyttää yli 10 miljoonaa ihmistä päivittäin. Uuden Delhin lähiössä sijaitsevassa Sulabhin käymälämuseosta löytyy kaikkea käymälöiden historiasta nykyaikaiseen biokaasujärjestelmiin. Asiantunteva opas johdattaa käymälöiden alkuvaiheisiin. Esillä on historiallista faktaa ja toinen toistaan upeampia pottia ja urinaaleja, käymäläkulttuuria ja huumoria. Piha-alueelle levittäytyy useita malleja Sulabh -järjestön kehittelemisiä kaksikaivoisia (säiliö)käymälöitä, jotka huuhdellaan pienellä vesimäärällä (double-pit pour-flush toilet). Kun toinen kaivo on täynnä, se suljetaan ja annetaan kompostoitua. Esillä on eri materiaaleista tehtyjä, erihintaisia vaihtoehtoja. Kiertokäynti päättyy alueen asukkaita ja ohikulkijoita palvelemaan tehtyyn Sulabhin ylläpitämään yleiseen käymälään, jonka jätteet johdetaan omaan biokaasulaitokseen. Biokaasua hyödynnetään museon, myös käymälän sekä sanitaatiotutkimuslaitoksen valaistukseen ja työntekijät valmistavat biokaasulla ruokansa. Tohtori Pathak jatkaa myös Mahatma Gandhin viitoittamaa sosiaalisen yhdenvertaisuuden tietä, jonka yhtenä tavoitteena on vapauttaa Intian yli miljoonaa niin sanottua koskematonta, jonka ainoana työnä on ollut alentava käymäläjätteiden kerääminen käsin. Koskemattomien vapautusta on edistetty kampanjoilla ihmisten tietoisuuden nostamiseksi, koulutuksella, käymälöiden kehittämisellä ja luomalla uusia työpaikkoja. Intiassa matkaileva iloitsee myös turistikohteissa sijaitsevista Sulabhin yleisistä käymälöistä. Minimaalisella yhden rupian (muutaman sentin) maksulla tietää pääsevänsä siistiin käymälään. Muuten Intia näyttäisi olevan maailman suurin ulkokäymälä. Miehet virtsaavat minne sattuu ja isompien tarpeiden tekijöitä vilahtelee siellä täällä. Ehkä naisia ei katukuvassa niin paljoa näe, koska heille ei ole käymälöitä. Kaikkeen tottuu, mutta ei siitä tarvitse tykätä. Vielä 500 miljoonaa käymälää niin kaikilla Intiassa on kunnollinen sanitaatio, kertoo maassa vieraillut Dry Toilet 2009 konferenssisihteeri Tittiina Repka. Nepalitar Bimela Brajabati ja kurpitsan lehväkattoinen huussi. Pikkukuvassa sama huussi takaa. Vielä 500 miljoonaa käymälää niin kaikilla Intiassa on kunnollinen sanitaatio. Tittiina Repka sata vuotta taaksepäin; autoja kulki harvakseltaan. Teillä liikkui enimmäkseen härkävankkureita. Kun käännyttiin päätieltä kylää kohti, myös sähköpylväät loppuivat. Kylän talot olivat pieniä savella rapattuja majoja, pienessä pihapiirissä saattoi olla myös varastorakennus tai lehmäsuoja, kaivo ja mitä tärkeintä, hankkeen avustuksella rakennettu huussi, Repka kertoo olosuhteista Dhangadin lähikylissä. Kylissä käytetään Sulabhin double pit pour flush -menetelmää. Asukkaat pitävät erityisesti mallista, joka erottelee virtsan. Se on samalla ilmaista lannoitetta. Kaikilla talouksilla ei vielä ollut käymälää. Asukkaat kyselivät, koska heitä avustetaan. Siihen asti he käyvät pusikossa tarpeillaan. Tarvikkeiden hankita voi olla liian iso meno, Repka kertoo. Hanke tarjoaa betonin ja käymälämuotin, rakennukset tehdään itse. Huussien lisäksi hanke auttaa kaivojen kanssa, sillä vesi on usein erittäin ruosteista ja arseenipitoista. Lisäksi opetetaan perushygieniaa. Nepalilaisia on muun muassa kannustettu yksinkertaista astioiden kuivaustelineiden käyttöön. Maaseudun kylien vesien hallinta -hanke toimii laajasti kauko- ja keskiläntisessä Nepalissa. Etäiset kylät ovat hankalien kulkuyhteyksien päässä. Kohteisiin joudutaan kuljetaan jalkaisin kaksi, kolmekin päivää. Hankkeen tavoitteena on parantaa paikallisten elämänlaatua ja ympäristöä. Samalla tuetaan maaseudun elinkeinojen kehittämistä järkevällä, yhdenvertaisella ja kestävän kehityksen mukaisella vesivarojen suunnittelulla ja käytöllä. Nepalin vuoristoalueilla ei ole pulaa vedestä, mutta vain ylärinteiden asukkaat nauttivat puhtaasta vedestä. Valitettavana käytäntönä on johtaa käymävedet suoraan talon vieressä kulkevaan puroon. Kathmandun kaksi pyhää jokea kuljet- Ryhdy huussikummiksi! Maailmassa on noin 2,6 miljardia ihmistä, jotka eivät ole koskaan käyttäneet asianmukaista käymälää. Käymälöiden puute surmaa tänäänkin tuhansia lapsia ja aikuisia. Asianmukainen kuivasanitaatio helpottaa elämää kummitoiminnalla voit vaikuttaa! Huussikummien tuella Käymäseura Huussi ry rakentaa käymälöitä ja levittää terveysvalistusta Sambiassa. Kummitoiminta vie avun suoraan ihmisille ja varmasti perille. Käymälöiden ja terveystiedon myötä ihmiset ovat terveempiä. Työ ja koulunkäynti sujuvat paremmin ja ihmiset pystyvät auttamaan itse itseään. Kun käymälät rakennetaan julkisiin kohteisiin, kuten kouluille, ne helpottavat mahdollisimman monen hätää. Yleisökäymälöissä ja tilaisuuksissa jaetaan tietoa hygieenisten kotikäymälöiden rakentamiseksi. Huussikummeille lähetetään tietoa hankkeiden edistymisestä. Voit lahjoittaa tai ryhtyä kummiksi täyttämällä lomakkeen netissä tai messuosastollamme. Lisätietoa henkilö- ja yrityskohtaisesta huussikummeudesta: 7 Huussikummit helpottavat maailman hätää Huussikummi Ekopalaset Oy, Sirkku Hölttä kertoo miksi yritys ryhtyi huussikummiksi. Mitä teette? Rakennusalan konsultointia, erikoisalamme on kestävä ja terveellinen rakentaminen. Mikä sai ryhtymään Huussikummiksi? Asianne on poikkeuksellisen tärkeä. Mitä Huussikummius on antanut? Olemme käyneet kolmessa Afrikan maassa, ja nähneet miten heidän perinteinen kuoppa-systeeminsä ei toimi. Maakuopassa ulosteet mätänevät ja pahimmillaan pilaavat pohjavedet, joten toivomme huussikummeina voivamme hiukkasen edistää asiaa. Kenet haastatte mukaan kummiksi? Kaikki kuivakäymälä- ja muovialan yritykset. KÄTEVÄT JA HELPPOHOITOISET KS-KERROS- KUIVAKÄYMÄLÄT KOMPOSTORIT Peltikuja 9, Suinula, P. (03) Kuivakäymälä- ja EKOINFO jätevesiasiantuntemusta ry Karjalan huussiystäväksi! Karjalan huussiystävien lahjoituksin tuetaan Karjalan alueen sanitaatiohankkeita. Myönnetyt julkiset rahoitukset eivät kata hankkeita ohjaavan Käymäläseura Huussi ry:n kustannuksia kokonaan. Lahjoituksin kartutetaan omarahoitusosuutta. Tukijat auttavat kehittämään käymäläkulttuuria Karjalassa, edistävät Äänisen alueen vesiensuojelua, juomaveden laatua, ravinnekiertoa, yleistä hygieniaa ja vastuullista turismia. Kohde julkisella paikalla parantaa useampien oloa ja uusien käytäntöjen leviäminen tehostuu. Lisätietoa huussiystävistä ja hankkeista: Lähde maailmalle huussin kautta! Nyt voit tehdä työ-, harrastus- ja lomamatkasi edukkaasti ja tukea samalla yhdistyksen toimintaa: Voit varata matkasi huussista. Toimi näin: Ota yhteyttä osoitteeseen tai numeroon Saat henkilökohtaisen VIP -tunnuksen. Varaa matkasi helposti ja edullisesti online Saat GoNice online VIP -matkaklubin kaikki edut, käytettävissäsi 600 lentoyhtiötä ja hotellia. Käymäläseura Huussi ry saa varauksestasi markkinointikomission, jonka käyttää lähialue- ja kehitysmaahankkeiden omarahoitusosuuksiin. Kun sinä ja seurueesi lennätte, yhdistys edistää kuivasanitaatiota ja puhtaan veden saatavuutta siellä missä hätä on suurin! Liity jäseneksi! Kylässä Nepalin läntisessä kolkassa Viimevuotisen Dry Toilet -konferenssin sihteeri Tittiina Repka tutustui syksyllä 2009 Suomen ja Nepalin kahdenväliseen kehitysyhteistyöhankkeeseen Nepalin läntisimmässä kolkassa, jonne harva turisti eksyy. Nepalista osallistui 14 henkilöä Dry Toilet 2009 konferenssiin Tampereella hankevetäjä Sanna-Leena Rautasen kanssa. Suomalaisten hallinnoima Rural Village Water Resources Management Project (RVWRMP) eli Maaseudun kylien vesien hallinta -hankkeen päämaja sijaitsee Dhangadin kaupungissa. Tuntui kuin ajassa olisi menty KULTTUURI tavat jätekuormaa. Vain murto-osa pääkaupungin vesistä puhdistetaan. Ajatellaan, että seuraavan sadekauden tulvat puhdistavat kaiken ja ongelmat siirtyvät Intiaan! Nepalissa on kuitenkin paljon alueita, jotka kärsivät veden vähyydestä. Joissain tapauksissa ei kerta kaikkiaan ole paikkaa minne jätevesiä voisi johtaa. Onneksi me suomalaiset olemme osaltamme edistämässä ekologisen sanitaation ja vesihuollon kehittämistä Nepalissa, Tittiina Repka tuumii. Vuoden 2010 jäsenmaksut ovat: henkilöjäsen 15, yritysjäsen Tekniset tiedot: Astian korkeus 37 cm, leveys 29 cm, syvyys 25 cm, pe-muovia. Putken halkaisija 32 mm, pvc-muovia. Kuivakäymälöitä Karjalaan vepsäläisten etnografisen museon käymälä on toinen mallikohteista. Soutjärvi on noin 30 kilometriä etelään Derevjannoesta entisen Vepsän volostin alueella. Lasten leirikeskus toimii vain kesäaikana, ja siellä käy lapsia alueen kaikista kylistä. Museo on avoinna ympäri vuoden ja siellä käy vuosittain noin 4000 vierasta. Molempiin paikkoihin rakennettiin yksi kaksipaikkainen käymälä. Suomalaiset asiantuntijat suunnittelivat käymälät, ohjasivat niiden rakentamista, laitteiden asennusta, huoltoa ja käyttöönottoa. Koulutusta järjestettiin toteutuksen eri vaiheissa. Kuivakäymälälaitteet toimittivat suomalaiset laitevalmistajat Lassila & Tikanoja ja Raita Environment. Karjalaisosapuolet rakensivat käymälät, hankkivat niihin tarvittavan puutavaran ja palkkasivat rakentajat. Hanke aloitettiin maaliskuussa 2009 seminaarilla Soutjärvellä, johon osallistuivat yhteistyökumppanit Suomesta ja Venäjältä, kohteiden Kuva: RTO Käymäläseura Huussi ry:n ensimmäinen Karjala-hanke käynnistyi huhtikuussa Kiinteistökohtaisilla tarkastuksilla selvitettiin vesi- ja jätevesihuollon tilannetta, käymälöiden ominaisuuksia sekä käymäläjätteen käsittelyä haja-asutusalueella Venäjän Karjalassa. Saatujen tulosten perusteella todettiin, että käymäläjätteen käsittelyssä on paljon kehittämistä, jätevesiä ei pääsääntöisesti puhdisteta ja kaivojen kunnossa on parantamista. Toimivia uudenaikaisia kuivakäymälöitä ei ole käytössä juuri missään. Keväällä 2009 käynnistyi ympäristöministeriön tuella mallikohdehanke Karjalan tasavallassa. Kahteen julkiseen kohteeseen rakennettiin kuivakäymälät. Sopivat kohteet löytyivät venäläisten yhteistyökumppaneiden avulla. Ne sijaitsevat Äänisenrannan kunnallispiirissä, jonka alueella on tehty selvitystyötä vuodesta 2008 lähtien. Lasten kunnallinen leirikeskus sijaitsee Derevjannoen kylässä Äänisjärven rannassa noin 45 kilometriä etelään Petroskoista. Soutjärven kylän Vastavalmistunutta huussia katsastamassa. henkilökunta ja paikallisia asukkaita. Paikan päällä suunniteltiin käymälärakennusten pohjaratkaisuja ja sijoittamista tonteille. Keskustelu oli vilkasta ja pääperiaatteista sovittiin yhteisesti. Raini Kiukas ja Juhani Laurila laativat käymälärakennusten piirustukset, materiaalilaskelmat ja kuivakäymälälaitteiden asennusohjeet. Rakennustyöt alkoivat ennen juhannusta. Vielä pari matkaa tarvittiin, että käymälärakennukset olivat valmiit ja laitteet asennettu. Marraskuussa käytiin arvioimassa kohteiden toteutuksen onnistuminen, ohjeistamassa laitteiden käyttöä, huolto- ja ylläpitotoimia. Ympäristöministeriö on antanut laitteet koekäyttöön sillä edellytyksellä, että niitä käytetään, huolletaan ja ylläpidetään asianmukaisesti. Kohteiden henkilökunta on velvoitettu raportoimaan yhdistykselle vuosittain. He seuraavat muun muassa käymäläjäte- ja suotonestesäiliöiden täyttymistä sekä kuivikkeen käyttöä. Käymälöihin asennetaan kävijälaskurit, että saadaan luotettava arvio kävijämäärästä. Laskurin lukema kirjataan ylös säännöllisesti ja samalla tarkistetaan säiliöiden täyttymisaste, kompostoitumisen edistyminen ja kuivikkeen lisäystarve ja tehdään tarvittavat huoltotoimenpiteet. Kuivakäymälöiden käytöstä annetaan koulutusta ja niitä esitellään, ja tiedot liitetään vuosiraporttiin. Ne otetaan käyttöön vuoden 2010 kevään aikana. Molempiin kohteisiin tutustumassa kävi kyläläisiä ja Karjalan tasavallan luonnonpuistojen ja turistikohteiden henkilökuntaa. Ihmiset saivat seurata rakennustöiden edistymistä, tutustua käymälälaitteisiin ja tarvittaessa myös apua kuivakäymälän suunnittelussa. Paikallinen sanomalehti Karjalan Sanomat julkaisi artikkelin kuivakäymälähankkeista. Kaikki hankkeen aikana tehdyt ohjeet ja piirustukset koottiin yhteen julkaisuun. Raini Kiukkaan kirjoittama kuivakäymälän suunnittelu ja rakentamis -opas käännettiin venäjänkielelle. Venäläiset asiantuntijat osallistuivat myös elokuussa järjestettyyn DT 2009 konferenssiin. Susanna Pakula Käymäläseura Huussi ry:n sääntömääräinen vuosikokous klo 14 alkaen Hämeen luontokeskuksessa (Härkätie 818, 31380, Letku Tammela) Projektipäällikkö Tapani Eskola kertoo Metsähallituksen Käymälät kuntoon -hankkeesta. Metsähallituksella on noin 2600 käymälää eri puolilla Suomea, olosuhteiltaan vaihtelevissa paikoissa saarista tunturiin. Hämeen luontokeskus tutustuttaa eteläsuomalaiseen suoluontoon, tarjoaa tietoa Liesjärven ja Torronsuon kansallispuistoista, Hämeen järviylängöstä sekä alueen retkeilyreiteistä. Vuosikokouksessa esillä sääntömääräiset asiat. Tilaisuus on avoin kaikille. Tervetuloa! Käymäläseura Huussi ry:n tiedotuslehti Julkaisija: Käymäläseura Huussi ry. Päätoimittaja: Mia O Neill Toimitussihteeri: Asta Rajala Ilmoitusmyynti ja sivunvalmistus: Sydän-Hämeen Lehti Taitto: Tommi Liljedahl, Sydän-Hämeen Lehti Painopaikka: Pirkanmaan Lehtipaino, 2010 Painos: kappaletta Wostman Ecology Finland Ruotsissa kehitetyt ja valmistetut, useissa maissa suuren suosion saavuttaneet laatutuotteet ECO-DRYTM ECO-DRY on ekologinen kuivakäymälä joka on tehty posliinista. Se on päivänselvä valinta sinulle joka haluat parhainta mahdollista mukavuutta ja oikean vessan tuntua ECO-FLUSH on vesivessa joka kuluttaa erittäin vähän vettä. Se toimii kuten tavallinen vessa, mutta siinä on virtsaa erotteleva etukulho. Tämä mahdollistaa minimaalisen huuhteluveden käytön. ECO-FLUSHTM Alipainekäymälä on ekologinen ja erittäin vähän vettä kuluttava. WC-istuin käyttää 0,6 litraa vettä huuhteluun. Sinulle jolla on käytössä yksityinen jätevesijärjestelmä ja haluat oikean vessan tuntuman. Käymäläseura Huussi ry vuonna 2002 perustettu kerää ja jakaa tietoa kuivasapoliittisesti sitoutumaton nitaatiosta ja tukee osaltaan kansalaisjärjestö kuivasanitaatiotekniikan kotipaikka Tampere, toimikehitystyötä alue koko maailma tekee tunnetuksi vedettömiä jäseniä noin 400, mm. käymälöitä ja niiden merkiyrityksiä, kuivakäymälätektystä pohja- ja pintavesien niikan asiantuntijoita, oppisuojelulle sekä asianmukaislaitoksia ja kuiva käymälöiden ta lannoituskäyttöä käyttäjiä edistää kuivasanitaation edistää kuivasanitaatiota ja käyttöä tiedottamalla, tutkiravinnekiertoa Suomessa ja malla, antamalla lausuntoja maailmalla ja pitämällä esitelmiä ECO-VACTM WM-FILTER on ilmastettu biologinen suodatin joka puhdistaa jäteveden. Suodatin puhdistaa huomattavasti paremmin kuin tavanomainen imeytys. Se on myös yksinkertaisempi ja vie vähemmän tilaa. Maahantuoja: Linnalan Tila, Kerimäki linnalantila.fi Etsimme jälleenmyyjiä ympäri Suomea WM-FILTERTM\n5 8 Ympäristöystävälliset kompostikäymälät Ympäristöystävälliset kompostikäymälät vapaa-ajan asumiseen ja vapaa-ajan asumiseen jakompostikäymälät Ympäristöystävälliset ympärivuotiseen käyttöön ympärivuotiseen käyttöön vapaa-ajanasumiseen ja ympärivuotiseen käyttöön Haihduttavat kompostikäymälät, hajuttomia ja vaivattomia käytössä Envirolet - käymäläjärjestelmän toiminta Envirolet - käymäläjärjestelmän toiminta Envirolet perustuu -käymäläjärjestelmän perustuuhaihduttavat patentoituun kuusisuuntaiseen patentoituun kuusisuuntaiseen kompostiilmankierto-patentointuun ja haihdutusmenetelmään.ilmankiertotoiminta perustuu käymälät, hajuttomia ja ja haihdutusmenetelmään. Nopein ja tehokkain kompostoituminen. kuusisuuntaiseen ilmankiertoja Nopein javaivattomia käytössä tehokkain kompostoituminen. haihdutusmenetelmään. Vedettömät kuivakäymälänopein ja tehokkain vaihtoehdot, vähän vettä kompostoituminen. käyttävät pienhuuhtelu Vedettömät kuivakäymälävaihtoehdot, vähän vettä käyttävät pienhuuhtelu Yksija kaksitasoratkaisut lähes kaikkiin tiloihin Yksi- ja kaksitasoratkaisut lähes kaikkiin tiloihin 230 V ja 12 V sähkö 230 Vjärjestelmillä, jakompostikäymälät, 12 V sähköjärjestelmille, sis. tuuliturbiinin Haihduttavat hajuttomia sis. tuuliturbiinin ja vaivattomia käytössä Sähköttömät ulkohuonekäyttöön Vedettömät kuivakäymälävaihtoehdot, ulkohuonekäyttöön Sähköttömät Haihduttavat kompostikäymälät, hajuttomia vähän vettä käyttävät pienhuuhtelu Ikuinen takuu kompostiyksikölle, 5 v5 v ja vaivattomiamuille käytössä osille Yksija kaksitasoratkaisut lähes kaikkiin tiloihin Ikuinen takuu kompostiyksikölle, muille osille 230 V ja 12 V sähköjärjestelmille, sis. tuuliturbiinin Sähköttömät ulkohuonekäyttöön Ikuinen takuu kompostiyksikölle, muille osille 5 v Olemme mukana Oma mökki -messuilla osastolla 6n11 Vedettömät kuivakäymälävaihtoehdot, vähän vettä käyttävät pienhuuhtelu Yksi- ja kaksitasoratkaisut lähes kaikkiin tiloihin 230 V ja 12 V sähköjärjestelmille, sis. tuuliturbiinin Sähköttömät ulkohuonekäyttöön Ikuinen takuu kompostiyksikölle, muille osille 5 v Napauta kämmenelläsi annostelijan tappia ylöspäin ja saat kerta-annoksen vettä. Vedentulo loppuu hetken päästä itsestään. Kätevä käsipesulaite mökille, puuceehen, kesäkeittiöön... Osta Andyhandy, helppo asentaa itse ämpärin pohjaan. Katso myyntipaikat: Stella Marketing Ky, Espoo puh Muovitekniikka Oy Haja-asutusalueen wc- ja jätevesiratkaisut EUROPLAST VALITSE OIKEIN! Haja-asetuksen jätevesijärjestelmää valittaessa on otettava huomion kiinteistön käyttöaste ja mahdolliset muuttuvat tarpeet tulevaisuudessa. EuroMakki Pitkäikäinen ja ympäristöystävällinen kompostikäymälä. Helppo asentaa myös vanhoihin ulkokäymälöihin. Käymäläelementti on valmistettu kierrätettävästä HDmuovisekoitteesta. Se kestää vaihtelevissa sääolosuhteissa hapertumatta. Oikein hoidettuna EuroMakki kompostikäymälä on hajuton. Kiinteä jäte maadutetaan ripottelemalla kourallinen kuiviketta joka käyttökerran jälkeen lieriöön. Kuivike kompostoi käymäläjätteen nopeasti ja estää hajun muodostomisen. Iso turpeellia täytettävä pohja-allas haihduttaa nesteet tehokkaasti. EuroMakissa käytetään vain kuiviketta, ei mitään kemikaaleja tai kalkkia. Siksi lopputuloksena on maanparannukseen sopiva multa. Tilavan säiliön ansiosta EuroMakin tyhjennysväli on normaalissa perhekäytössä pitkä. Säiliö tyhjennetään korkeintaan kerran vuodessa, mieluiten keväällä, kun komposti on talven jäljiltä. Jäte on jatkokompostoitava ennen käyttöä. Tyytyväisiä käyttäjiä jo 40 vuotta! Hajuton Luontoystävällinen Kestävä Ei kemikaaleja Pitkät huoltovälit Alhaiset käyttökustannukset Tuottaa multaa maanparannukseen Kierrätettävä muoviraaka-aine Tekniset tiedot Säiliön korkeus Säiliön leveys Allasosan leveys Syvyys allasosan kanssa Järjestelmän valintaan vaikuttavat mm. mikä wc-järjestelmä kiinteistölle valitaan. Tuotevalikoimassamme on ratkaisuja, jotka soveltuvat erilaisiin käyttökohteisiin. Myös kallioisille ja savisille tonteille. Lisätietoa: Pientaloihin ja kokovuotisessa käytössä oleviin loma-asuntoihin soveltuu PA MULTI puhdistamo. Mallistossamme on myös vanhoihin kaivoihin asennettavia laitteistoja. Puhdistamo käsittelee kaikki jätevedet, myös liete kuivatetaan jatkokompostoitavaksi. Valikoimassamme on myös suurempia puhdistamoita. HS puhdistamo AQ biologinen wc Lieriö (lisää kuoriketta) Allas (täytä turpeella) 100 cm 50 cm 72 cm 115 cm Pientalot: Kesämökit: Loma-asunnot: Kesämokeille soveltuu vedetön EV ekovessa, jonka mallistossa on myös sisätilaan asennettavia malleja. Pesu- ja huuhteluvedet käsitellään BioBox tai SK+Biobox puhdistamoilla, jotka mahtuvat pieneen tilaan. BioBoxin suodattimet ovat puhdistettavia. Mukavuuksia haluttaessa voidaan käyttää AQ biologista wc:tä sekä HS puhdistamoa, jotka mahdollistavat wc:n, astianpesukoneen ja pyykinpesukoneen käyttämisen. Laitteistot kestävät hyvin kuormitusvaihteluita ja ne voidaan huoltaa myös itse. Liete voidaan kuivattaa ja kompostoida kuivatusyksikössä. Puhelin Ankkuritie 2, Karuna Astrakanintie 194, Rajamäki Ympäristötekniikkaa haja-asutusalueille\nKUIVIKE KUIVIKE Käymäläseura Huussi ry:n tiedotuslehti 2011 1 Jenni Koivisto Mzundusalaiset raivaavat ja parantavat viljelysmaita sekä viljelevät ravintokasveja kaupunkialueella. Käymälöitä kyliin ja köyhille


Syto ykkönen - Sartsan soolosilmukat - Vuodatus.net -\nAika lämmintä. Nyt vähä viileni, kun uhkas tulla ukkonen, mut eipä tullu kuitenkaan.\nEka sytomyssyni on taas tätä samaa mallia. Narun ei oo tietenkään tarkotus roikkua silmillä. Nekku tässä puuhastelee kukkakehikon kanssa.\nTätä on tullu tehtyä vaikka kuinka monta kertaa ennenkin, jopa ennen blogin aloittamista. Silti tein puoli hattua, kunnes tajusin, että se joka toinen kerros, eli pelkkä oikea neule oli jääny pois!!! Kyllä taas itteäni kiittelin, kun purkasin.\nOhje löytyy siis Novita 2/1992 -lehestä. ( Jos ei lehteä löydy, niin voin laittaa ko. ohjeen kiinnostuneille vaikka sähköpostilla). Lanka on jotain vanhaa puuvillaa (Tennesseen tyyppistä, mut tiukempikierteistä). Puikot numero 3.\nKyseessä on siis sytomyssykeräys KOKS:aan. Tietoa löytyy ainakin Hepsin blogista.\nMeikäläiselle tuli tänään taas uusi vuosirengas. Eipä se tässä iässä enää tunnu oikein missään, kun ei oo enää mitä ootella, kuten nuorena.\nHuomenna on muuten Korian neuletapaaminen klo 17.30 alkaen!\nLähettänyt: Sartsa - 3.7.2011 klo 18.36


09 Loka 2016, 02:50\nTervehdys foorumilaiset! Heitän aloitteen ilmoille nojapyöräfoorumin uuden "vetäjän" tai ylläpitäjän löytämiseksi. Jobiin kuuluisi foorumin varmuuskopiointi, päivitys, moderointi ja muu ylläpito. Palvelinmaksut ja .fi verkkotunnus tulevat rasitteena, joitakin kymppejä vuodessa. Aloitteesee...\n09 Loka 2016, 02:39\nRe: Nordic Recumbent Championships 2017 -keskustelua\nJahas jahas. Ei jaksa tyhjiin puheisiin ottaa kantaa, mutta pitää varmaan vähän kommentoida hälyä. Tässähän ei ole päätetty mistään muutoksista vaan alkuperäisessä viestissä esittämäni ehdotukseni olivat selvästi tarkoitettu herättämään keskustelua. Kyllä mielestäni minulla on oikeus esittää oma mie...\n03 Loka 2016, 12:45\nKommentteja: 1) Jos tapahtuman nimenä pidetään "Nordic Recumbent Championships" pitää paikalle tosiaan saada ihmisiä muistakin maista. Ehkä ensi vuonna heräävät, jos päivämäärät yms saadaan varmistettua etukäteen ja markkinoitua maailmalle. 2) Luovutaan pitkistä matkoista sunnuntaina. Ehkä...\n25 Syys 2016, 22:12\nAihe: Avus streamliner\nTMS kirjoitti: No spekulointi taitaa tässä vaiheessa olla aika turhaa, sen sitten aika näyttää miten sinne kukakin mahtuu ja millä kammilla.\nPysyn kannassani - kyllä saadaan sopivat kammet sopivalle miehelle mahtumaan!\n25 Syys 2016, 22:10\nMitenkä muuten olette miettineet kuskin tuuletuksen järjestettävän? Reikä keulaan vai jotain uudempaa ideaa? Teppo vastasikin ja tosiaan ilmanottoreijän sijoitusta voidaan kokeilla moneen eri paikkaan. Keulaan en oman kokemuksen ja kuulemani perusteella laittaisi, koska lisää vastusta (jotkut ovat ...\n25 Syys 2016, 13:50\nAihe: Tunnin aika-ajon ME\nHyvä jos mahtuu kyytiin, onko mahdolisesta kampipituudesta jotain kaavailuja? Menisikö 165 mm kammet? Kuinka pitkä olit ja mikä kengän numero? Varmasti saadaan mahtumaan pitemmät kammet. Penkkiähän saa myös siirrettyä ainakin jossain määrin taaksepäin myös, jolloin polkimet siirtyvät myös taaemmas....\n23 Syys 2016, 14:12\nAihe: Battle Mountain 2016\n23 Syys 2016, 13:29\nMites Milan, eikös se ole kaupallisista nopeimmasta päästä? Siinä on kuitenkin muhkuraa muita enemmän, perustuuko se mahollisimman pieneen otsapinta-alaan? Milan on oma lukunsa, hyvä muistutus! Milanin on suunnitellut joku aerodynamiikka guru, joten en uskalla lähteä yhtään haukkumaan. Varmaan joit...\n23 Syys 2016, 12:19\nNoista renkaan kulumisista, tein semmosen huomion kun Teron DF suhahteli ohi: Kinnerin perä vispaa polkemisen tahtiin, erittäin paljon (sivulta toiselle). Väittäsin ett 100mm ainakin jos ei enemmän on liike, jonka se tekee. Eiköhän tuo kuluta varsinkin takarengasta ja varmaan eturenkaitakin :? Hukk...\n23 Syys 2016, 12:10\nAihe: Foorumi täyttää 10 vuotta\nOnneksi olkoon nojapyöräfoorumin porukka - olemme harjoittaneet nojapyöräilyyn liittyvää dia- ja monologia nyt 10 vuotta. Historia meni näin, lyhyesti: Vuoden 2006 Ecotripin jälkeen Henkan kanssa heräsi ajatus että tälläiselle foorumille olisi tarvetta (siihen asti keskustelua oli käyty pääasiassa e...\n23 Syys 2016, 11:49\nEta on kieltämättä yksi parhaimmista laminaaridesigneista, mutta uskon että Francescon Metastretto on vielä nopeampi (tuulilasi on täysin yhtä katteen kanssa, eli ei pilaa virtausta tuolla edessä. Huomatkaa tarrat on sijoitettu taakse turbulenttiselle alueelle): _DSC0770.jpg Laitetaan nyt tämä kuva ...\n21 Syys 2016, 12:52\nAihe: Uusi kinneri\nRe: Uusi kinneri\nKyllä joo, ainut mistä saa nämä kaverit pisteitä tähän hätään on fakta että löytyy munaa tulla julki tälläisen raakileen kanssa.\nMutta mielenkiintoinen benchmarkki saavatko rahaa kerättyä. Valitettavasti veikkaan etteivät saa.\n21 Syys 2016, 12:44\n:) Meillä täällä Suomessa nojapyöräpiireissä on kovin vähän vetreitä nuorukaisia, jotka voisivat ennätyksiä tavoitella. Haapasen Tero nyt ajelee maailmanennätyksiä ja muita meriittejä, kunhan kerkiää, vaikkei olekaan mikään teini enää ja Oliver, kunhan saa pyörän ajokuntoon. Kovin vähissä ovat muut...\n20 Syys 2016, 11:19\n19 Syys 2016, 00:33\nPoikkeama lähes kaikkiin näkemiini nojapyöriin on istuinosan kapeus takapuolen alla. Aerovelon Etassa istuin on niin kapea, ettei aiheuta pakaralihaksen painumista ja verenkierron huononemista. Nerokas oivallus ja pitää varmaan paikkansa! Toisaalta katteen alapinta tulee varmasti persuksiin kiinni ...


Pauliina Kuikka\t 30 elo 2011 No Comments\nTänä päivänä sähköpostiini saamani linkki sai minut mietteliääksi.\nSurulliseksi siinä mielessä, että asiaa repostellaan ympäriinsä. Toisaalta – nimenomaan kyseisen artikkelin otsikko – puhutteli. Tekojen ja sanojen täytyy pitää yhtä. Siinä on kriteeri. En tunne kyseistä yhteisöä juuri ollenkaan, joten yksityiskohtia en osaa kommentoida. Sen sijaan vastaavantyyppisiä ilmiöitä seurattuani minun on pakko todeta, että yhteisön johtoryhmä teki rohkean vedon – toisin kuin monet kaltaisensa! He uskalsivat tarttua asioihin – eikä vain lakaisseet asiaa ”maton alle”.\nAikanaan minulle sanottiin, että on häpeä käydä oikeutta maallisten ihmisten edessä. Kyllä. Mutta, jos emme osaa asioita hoitaa niin, että keskenämme selvitämme nk. uskovaisina sotkumme (ja mieluummin, että emme tee niitä!), väkisinkin lööpit puhuvat. Vieläpä sitä suuremmilla kirjaimilla, mitä pidemmälle annamme asioiden mennä. Emme voita mitään lakaisemalla ongelmat maton alle ja/tai peittämällä silmämme näkemästä tapahtuneita tosiasioita.\nSelityksin, joka yhteisön uutiskirjeessä oli http://www.nokiamissio.com/index.php?option=com_content&view=article&id=920:nokia-mission-tiedote-2982011&catid=126:tiedotteet näyttää sivustaseuraajasta täyttävän asiallisesti toimeentarttuvan yhteisön johdon tunnuspiirteet. Kysymys ei ole siitä, minkä olen liian usein nähnyt olevan asioiden käsittelyn suurin motiivi – että pesämme näyttäisi puhtaalta hinnalla millä hyvällä, vaikka sitten olisi täynnä törkyä – vaan että pesä uskalletaan käydä läpi ja käsitellä.\nTotuus ja rakkaus kulkevat käsi kädessä. Niin Jeesuksen toiminnassa (esimerkiksi kun hän puhdisti temppelin sinne kuulumattomasta) – Entä meidän?\nNiin – eikä meidän kannata osoitella sormeamme paimenta, evankelistaa tai nk. riviuskovaa kohtaan, joka on hairahtunut polulta. Jokainen voi meistäkin tehdä niin. Tärkeää on ymmärtää, että kukaan meistä ei ole ”lankeamaton”. Silti vajavuuden taakse ei voi loputtomiin paeta – ja viruttaa rajoja. Ei edes armon alle – ilman kääntymystä ja parannusta. Vasta silloin Kristuksen anteeksianto konkretisoituu ihmisen elämässä, Kristuksen veri puhdistaa kaikesta synnistä ja armo alkaa muuttaa kohti Hänen kuvansa kaltaisuutta. Muutoin elämme valheessa eikä Kristus ja Hänen totuutensa ole meissä – eikä meidän yhteisöissämmekään.\nCategories:\t4.1.Critical Thinking - Arviointi Aito usko/True Faith\nTags:\tjulkisuus kasvokkain; face to face media Revival - Herätys\nPrevious Post: 99. Missä on Jumalan pyhyys? Missä pyhyyden tunto?\nNext Post: 101. Parantava, uudistava virta


Mikä on viehätysvoiman todellinen salaisuus? Tieteellä on vastaus - Askel Terveyteen\nMikä on viehätysvoiman todellinen salaisuus? Tieteellä on vastaus\nVoidaan sanoa, että viehätysvoiman salaisuus piilee aivojemme hermoverkostossa. Se määrittelee, ovatko tunnesignaalit tehokkaita vai eivät.\nJo vuosisatojen ajan on kiistelty siitä, mikä tekee ihmisestä viehättävän. Viehätysvoima riippuu kontekstista, kulttuurisista arvoista ja elämäntyylistä, jotkut uskovat edelleen, että fyysinen viehättävyys on se ratkaiseva tekijä.\nFyysisillä piirteillä on kyllä oma merkityksensä viehätysvoimassa, mutta on osoitettu, että ne eivät ole ainoat asiat, jotka ratkaisevat henkilön viehättävyyden muiden silmissä.\nViehätysvoima on muutakin kuin ulkonäkö\nItse asiassa jotkut ovat sitä mieltä, että ihmisen viehätysvoima on suoraan yhteydessä hänen persoonallisuuteensa ja niihin ominaisuuksiin, joita häntä ihaileva henkilö hänessä näkee.\nTämän lisäksi tieteelliset tutkimukset ovat osoittaneet, että yksi erittäin tärkeä viehätysvoiman osatekijä sijaitsee aivoissa ja niiden kyvyssä ymmärtää toisten ihmisten tunteita ja aikomuksia.\nLyypekin yliopiston (Saksassa) tiedemiehet suorittivat jokin aika sitten tutkimuksen, joka julkaistiin PNAS -lehdessä. Tutkimuksesta selvisi, että mitä paremmin kykenemme tulkitsemaan toisten ihmisten tunteita, sitä viehättävämpiä olemme muiden silmissä.\nViehätysvoiman todellinen salaisuus piilee aivoissa\nAnalysoimalla viehätysvoiman stimuloimia hermosolumekanismeja tutkijat pystyivät määrittämään, että henkilön kyvyllä lukea toisten ihmisten tunteita on erittäin suuri merkitys viehätysvoiman kannalta.\nSilke Andersin, Lyypekin yliopiston affektiivisen ja sosiaalisen neurotieteen professorin ja tutkimuksen alullepanijan, mukaan:\n“Kyky ymmärtää toisen ihmisen tunteita ja aikomuksia on erittäin tärkeää sosiaalisen vuorovaikutuksen onnistumisen kannalta. Ihmisten on ymmärrettävä ja jatkuvasti analysoitava toisen henkilön aikomuksia ja tunteita, ennakoitava hänen käytöstään ja mukautettava omaansa tilanteen vaatimalla tavalla, jotta vuorovaikutus onnistuisi.”\nTähän tulokseen päästiin tutkimalla 90 ihmistä, joita pyydettiin katsomaan videoita joko pelkoa tai surua ilmaisevista naisista. Videoiden katsomisen jälkeen osallistujien piti arvioida mitä naiset tunsivat, ja ilmoittaa kuinka varmoja he olivat omasta arviostaan.\nOsallistujien suorittaessa tätä tehtävää tutkijat analysoivat heidän aivotoimintaansa mitatakseen heidän viehätysvoimansa tasoa. Tutkijoille selvisi, että mitä täsmällisempi henkilön arvio naisten psyykkisestä tilasta oli, sitä viehättävämmältä hän vaikutti.\nTämä voi mahdollisesti tarkoittaa sitä, että mitä helpompi sinun on tulkita toisten ihmisten tunteita oikein, sitä viehätysvoimaisempi olet. Tämä johtuu siitä, että tunteiden tulkitseminen aktivoi aivojen palkitsemiskeskuksen ja saa näin aikaan miellyttäviä tuntemuksia.\nMitä päätellä tutkimustuloksista\nErittäin mielenkiintoista näissä tutkimustuloksissa on se rooli, joka sekä lähettäjällä että vastaanottajalla on vuorovaikutustilanteessa. Kyky ymmärtää muita ja tunnistaa tarkasti heidän tunteensa riippuu hermosolujen aktiivisuuden määrästä, joka ilmenee viehätysvoiman yhteydessä.\nEsimerkiksi jos henkilön kasvojen ilmeissä näkyy pelkoa tai surua, vastaanottaja prosessoi sen tehokkaasti aivoissaan, ja tämä laukaisee hänen aivojensa palkitsemiskeskuksen ja lisää hänen viehätysvoimaansa tunteita osoittavan henkilön silmissä.\nAiemmissa tutkimuksissa on havaittu eroja niiden henkilöiden hermoverkoissa, jotka eivät kyenneet “lukemaan” toisten ihmisten tunteita. Näillä ihmisillä on tavallisesti ongelmia myös kommunikaation ja viehätysvoiman suhteen.\nTästä syystä joidenkin tiedemiesten mukaan kommunikaation puute ei välttämättä tarkoita kiinnostuksen puutetta. Tällaisten ihmisten hermoverkko ei vain yksinkertaisesti riitä siihen, että he kykenisivät ilmaisemaan itseään kunnolla.\nAnders tiedostaa, että tutkimus on liian pieni, jotta siitä voitaisiin johtaa mitään kategorisia väittämiä. Hän kuitenkin myöntää haluavansa tutkia tarkemmin sitä, kuinka kyky lukea toisten ihmisten tunteita muuttuu ihmisen ikääntyessä ja voiko tätä kykyä edistää harjoittelemalla.\nOlisi myös mielenkiintoista tutkia, riippuuko kyky lukea muita ihmisiä meidän omista synnynnäisistä ominaisuuksistamme, vai onko olemassa muita tekijöitä jotka mahdollistavat sen.\nJoka tapauksessa nämä johtopäätökset antavat aivan uuden selityksen sille, mikä tekee ihmisestä viehättävän ja miksi jotkut ihmiset ovat viehättävämpiä kuin toiset.


Kuuluuko karjalua Nikol’skoje-kyläššä?\nRavintolapäivän jälkeh šuuri porukka šuomelais-ugrilaisie aktivistija kahella buššilla tuli Rameškovskin piirih näyttämäh iččie ta kaččomah, missä ta mitein eletäh Tverin karjalaiset.\nEnšin meijän porukka tuli piirin Rameški-piäkyläh, kumpasešša meijät otettih vaštah piirin hallitukšen virkamiehet, tervehtittih ta jo kolmella buššilla šuatettih meijät tarkotuškohtah – Nikol’škojen kyläh.\nMeitä jo vuotettih Loppijaisen kirikön viereššä ta otettih vaštah leivällä-šuolalla. Šuuri, kaunis ta valosa vašta remontoitu kirikkö oli rakennettu vuotena 1821. Kirikön kellotornilta kaččuon ympäristöjen kaunehutta heti ymmärrät, mintäh karjalaiset, kumpaset tultih tällä alovehella XVI vuosišualla, valittih elinpaikakši juuri tämän šeuvun Volga-joven Medvedica-šivujoven rannoilla.\nKyläššä eläy pikkuista enämmän 200 henkie, ka heti kun piäšet paikalla, niät, jotta kylä on elävä, tiälä eletäh ruatajat ahkerat ihmiset – kaikki talot ollah puušta rakennettuja, ne kaikki ollah yksikerrokšiset ta hyväššä kunnošša. Kyläššä on kulttuuritalo, liäkintäpunkti, kirikkö ta kauppoja, koulu ta kirjašto, molommissa toimitah kylän istorijašta kertojat musejot.\nKoulušša, kumpani oli rakennettu 1990-luvulla, opaštuu noin 20 opaštujua. Rakennukšen toisešša puolešša on päiväkoti. Koulu on valosa ta lämmin. Tiälä on oma konserttišali, kumpasešša paikalliset eläjät nähtih Čičiliušku-kuklateatterin näytelmän ta Tverin Kariela -järještön peruštaman teatterin esitykšen. Molommat oli otettu vaštah hyvällä mielin. Karjalan kieltä tiälä ei opaššeta koulušša, eikä päiväkojissa. Ainut kohta, missä kuuluu karjalan kieltä on paikallini folkloriryhmä, kumpasešša naiset paissah ta lauletah omalla kielellä.\nPaikallisešša kirjaštošša on karjalankielistä kirjallisutta. Tiälä vierahat voijah kaččuo musejotiloja šekä tuttavuštuo paikalliseh helmeh – Taisija Kremeneckajah, kumpani monta vuotta takaperin šiirty šuurešta Moskovan kaupunkista pieneh kyläh. Naini on paikallini aktivisti, kumpani on tutkin paikallisie karjalaisie kylie, niijen istorijua, etnografijua, folklorie ta muuta, mi koškou karjalaisien entistä elämyä. Taisijalla on ikyä yli 70 vuotta, ka hiän on kirjuttan ta omilla varoilla julkaissun kirjoja, iče opaštu käyttämäh Internettie ta hänellä on muutama oma nettišivu ta bloggi, vielä hiän kirjuttau runoja ta omalla esimerkillä näyttäy, mitein omin voimin voit luatie elämän mukavammakši.