Globalisaatio saapui Varkauteen - PDF\nGlobalisaatio saapui Varkauteen\nDownload "Globalisaatio saapui Varkauteen"\n1 Globalisaatio saapui Varkauteen Tapaustutkimus yritysten kansainvälistymisen tavoitteista ja vaikutuksista Jari Jääskeläinen & Raimo Lovio Julk. Elinkeinoelämän Tutkimuslaitos ETLA (B201) Taloustieto Oy 2003\n2 Kansi: MainosMayDay Oy, Vantaa Kannen kuva manipuloitu Varkauden kaupungin kartasta (kartta sivulla 52) ISBN ISSN Painopaikka: Yliopistopaino, Helsinki 2003\n3 Esipuhe Suomen yritystoiminnan kansainvälistyminen on kahdensuuntaista. Yhtäältä kotimaiset yritykset laajentavat toimiaan Suomen ulkopuolelle ja toisaalta Suomessa toimii yhtä enemmän ulkomaalaisia yrityksiä. Etenkin paikallistasolla kansainvälistyminen on aina yhtä aikaa sekä mahdollisuus että uhka. Tässä tutkimuksessa pureudutaan yhden suomalaisyrityksen, Ahlströmin, kansainvälistymisen vaikutuksiin yhteen alueeseen eli Varkauden kaupunkiin. Tutkimuksessa kuvataan, miten omistusmuutokset ovat heijastuneet myytyjen yksiköiden toimintaan. Yksittäistä paikkakuntaa tarkasteleva tutkimus kuvaa hyvin sitä, millaisia mahdollisuuksia ja uhkakuvia kansainvälistyminen voi herättää, ja miten niistä on ainakin Varkauden tapauksessa selvitty myönteiselle uralle. Tutkimuksen ovat tehneet Jari Jääskeläinen Pohjois-Savon TE-keskuksesta ja Raimo Lovio Helsingin kauppakorkeakoulusta/vtt:stä. Tutkimuksen ovat rahoittaneet KTM:n ja Tekesin yhteinen PROACT-ohjelma sekä Varkauden kaupunki. Helsingissä huhtikuussa 2003 Pentti Vartia\n5 Sisällys 1 Johdanto 2 Taustahistoria 2.1 Pitkä ja monialainen teollisuushistoria 2.2 Ahlström Varkauden rakentajana 2.3 Kaupungin kasvu tehtaan varjossa ja valossa 2.4 Varkauden asema Ahlström-konsernissa 2.5 Ahlströmin liiketoiminnot Varkaudessa ennen yrityskauppoja 2.6 Yhteenveto: Varkauden suhteellinen itsenäisyys 1980-luvulla 3 Ahlströmin globalisoituminen ja irtaantuminen Varkaudesta 3.1 Globalisoitumiskehitys 3.2 Fokusoitumisen tuska 3.3 Yhtiö- ja omistusrakenteen muuttaminen 3.4 Globalisoitumisen onnistuneisuus 3.5 Varkauden liiketoimintojen myyntien syyt 3.6 Myyntejä yhdistävät tekijät ja kehityksen luonne 4 Vanhojen ja uusien liiketoimintojen nykyiset omistajat ja niiden motiivit 4.1 Enso-Gutzeitista Stora Ensoon 4.2 Brodrene Hartmann Tanskasta 4.3 Foster Wheeler Corporation Yhdysvalloista 4.4 Andritz Itävallasta 4.5 CAE ja AFT Kanadasta 4.6 Honeywell International Yhdysvalloista 4.7 Tellabs Yhdysvalloista 4.8 Yhteenveto: hypoteeseja omistajavaihdoksen vaikutuksista 5 Liiketoimintojen kehitys uusien omistajien aikana 5.1 Metsäteollisuus: tasainen kehitys jatkuu 5.2 Konepajateollisuus: epävarman jakson jälkeen uuteen nousuun 5.3 Elektroniikkateollisuus: suurten vaikeuksien jälkeen asemien vahvistuminen 5.4 Yhteenveto: yritysten kasvun kokonaiskuva 6 Varkauden kaupungin uudistuminen laman jälkeen 6.1 Laman ja globalisaation sokki luo pohjan uudistumiselle 6.2 Ammattiyhdistysliikkeen ja yritysjohdon lähentyminen 6.3 Kaupungin elinkeinopolitiikan aktivoituminen ja kehittyminen EU-Suomessa 6.4 Yhden yrityksen kaupungista yritysverkostojen kaupungiksi 6.5 Paikkakunnan uusi optimismi\n6 7 Pohdintaa yleisistä näkökulmista 7.1 Paikallisten liiketoimintayksiköiden säilymisen salaisuus ja kiertokulku 7.2 Ulkomaalaisomistukseen siirtymisen vaikutukset 7.3 Globaalien yritysten luonne ja kilpailu niiden sisällä 7.4 Paikallisen ja kansallisen politiikan mahdollisuudet ja rajat 8 Yhteenveto ja näköalat Varkauden näkökulmasta Lähteet Liite 1 Aluetuotteen ja työllisyyden kehitys Varkauden keskeisillä toimialoilla\n7 17 Johdanto Taloudellisen toiminnan ja yritysten globalisoituminen on tällä hetkellä leviävä ja syvenevä prosessi, jonka toimijoiden ja kohteiden sekä syiden, tavoitteiden ja vaikutusten ymmärtäminen on olennaista niin yritysten kuin kansallisten ja alueellisten talouksienkin näkökulmasta. Talouden globalisoitumisprosessin taustalla voidaan yksinkertaistavasti nähdä tehokkuushyötyjen etsimisen. Voidaan ajatella, että kun kukin taloudellinen toiminta keskittyy sellaisiin paikkoihin, joihin se parhaiten sopii (järkevä sijoittuminen), ja kun merkittävä osa taloudesta organisoituu suuriin monikansallisiin yrityksiin (suurtuotannon edut), niin tuottavuus kasvaa. Talouden globalisoitumista ajavat niin yksittäisten yritysten kuin valtioidenkin toimet ja pyrkimykset. Yritykset pyrkivät valtaamaan uusia markinoita ja asemia globalisoituvassa kilpailussa ja valtiot purkavat tämän globaalin kilpailun esteitä vapauttamalla tuotteiden, pääomien, omistuksen, teknologian ja työvoiman liikkuvuutta. Samalla valtiot ja alueet pyrkivät varmistamaan omat asemansa tarjoamalla yrityksille houkuttelevia liiketoimintaympäristöjä. EU:n kaltaisilla valtioliitoilla valtiot voivat yrittää vähentää liittoon kuuluvien maiden välistä kilpailua ja lisätä kokonaisuuden kilpailukykyä suhteessa muihin valtioihin. Yksittäisen yrityksen tai alueellisen talouden kannalta globalisoituminen on aina yhtä aikaa sekä mahdollisuus että uhka. Onnistunut globalisoituminen tarjoaa perinteisille kotimarkkina- ja vientiyrityksille mahdollisuuden kasvaa ja parantaa kannattavuutta, mutta epäonnistuminen taas johtaa yrityksen toiminnan loppumiseen tai kuten useimmissa tapauksissa sulautumiseen paremmin menestyvään kilpailijaan. Yksittäisen alueen kannalta ratkaisevaa on se, miten juuri sen alueen yritykset ja toimipaikat pärjäävät globaalissa kilpailussa ja miten alue kykenee mahdollisesti houkuttelemaan uusia yrityksiä. Globalisoitumisprosessi on olennaisesti kilpailullinen prosessi, jossa yritykset ja alueet pyrkivät varmistamaan omat asemansa ja kehitysmahdollisuutensa. Tässä kilpailussa yhä merkittävämmän aseman on saanut erimuo-\n8 8 toinen aineeton pääoma (yrityksen johdon liiketoimintaosaaminen ja organisointitaito, henkilöstön luovuus ja innovatiivisuus, tuotekehitys, alueen infrastruktuuri ja henkinen ilmapiiri, yrittäjyys ja yhteistyö). Aineettomalle pääomalle on ominaista, että se on tulosta pitkästä kehityksestä, mutta toisaalta se voi myös rapautua, toisin kuin sellaiset rakenteelliset kilpailutekijät kuin raaka-aineiden saatavuus tai lyhyet kuljetusmatkat. Kun globalisoitumiskilpailua alueiden ja yritysten kesken käydään yhä enemmän keskeisesti aineettomaan pääomaan perustuen, se merkitsee, että kilpailun lopputulokset eivät ole ilmeisiä ja puhtaasti rakenteellisesti määräytyviä. Lopputulos ei määräydy pelkästään toiminnan rakenteellisista ehdoista, vaan myös yrityksen ja alueen omasta kyvykkyydestä kehittää itselleen sopivia toimintamuotoja ja liiketoimintoja. Siksi teollisuus- tai aluepoliittisesti ei voida ylhäältä ja ulkopuolelta päätellä saati päättää mitkä yritykset ja mitkä alueet voivat menestyä milläkin talouden sektorilla, vaan yritysten ja alueiden menestyminen on avoin prosessi, jonka lopputulos on usein ennalta arvaamaton ja riippuvainen talouden toimijoiden päättäväisyydestä, hyvistä ratkaisuista ja sattumastakin. Globalisoitumisprosessi muuttaa myös itse tekijäänsä. Yritys, joka lähtee tosissaan globalisoitumiskilpailuun, muuttuu menestyessään toisenlaiseksi. Omistuspohja usein laajenee, johtamistavat kehittyvät ja kansainvälistyvät ja tuoterakenne yleensä kapenee. Myös alueet muuttuvat: uuden yritystoiminnan ja henkilöstön vaatimukset edellyttävät muutoksia elinkeinopolitiikan sisällössä ja muodoissa, mikä ennemmin tai myöhemmin voi muuttaa alueen henkistä ilmapiiriä ja jopa väestörakennetta. Tässä mielessä voidaan väittää, että yksittäisen yrityksen tai alueen menestyminen globalisoitumiskilpailussa on ratkaisevasti riippuvainen sen uudistumiskyvystä: vanhojen vahvuuksien päälle on kyettävä rakentamaan uusia toimintamalleja. Näistä yleisistä lähtökohdista tarkastelemme tässä julkaisussa yhden suomalaisen yrityksen ja ennen kaikkea alueen muuttumista ja menestymistä globalisoitumisprosessissa. Tarkastelun kohteena on Varkauden kaupunki ja Varkauden kaupunkia 1900-luvulla käytännössä hyvin pitkälle kasvattanut Ahlström Oy. Varkaus ja Ahlström Oy sopivat hyvin globalisoitumisprosessin analysoinnin kohteiksi, koska yritys ja paikkakunta edustavat hyvin tyypillistä suomalaista tapausta perinteistä yhden suuren yrityksen kaupunkia, jossa metsä- ja konepajateollisuus ovat olleet ratkaisevassa asemassa ja koska muutos tässä tapauksessa on ollut poikkeuksellisen raju luvun puolivälistä lähtien Ahlström irtautui vähitellen lähes kokonaan kaupungista ja vanhojen ja eräiden uusien toimipaikkojen omistajiksi tulivat lähes poikkeuksetta monikansalliset yritykset. Globalisaatio saapui Varkauteen nopeasti ja pelottavallakin voimalla. Vuosien 2001 ja 2002 aikana alkoi kuitenkin ilmetä, että muutoksella on ollut myös paljon positiivisia seurauksia ja siksi kiinnostuimme selvittämään mistä on oikein kysymys.\n9 9 Pyrimme tässä julkaisussa ensinnäkin kuvaamaan muutosprosessin olennaiset piirteet erityisesti Varkauden näkökulmasta. Ahlström Oy:n muutos jätetään tarkastelussa taustalle. Toiseksi pyrimme täsmentämään ne tekijät, jotka näyttävät vaikuttaneen siihen, että globalisaation saapuminen Varkauteen on osoittautunut pikemminkin mahdollisuudeksi kuin uhkaksi. Ja kolmanneksi pyrimme lopuksi kehittämään tästä tapauksesta joitakin teoreettisia näkökulmia. Politiikkasuosituksiin emme suoranaisesti pyri, mutta toivomme kuitenkin, että tämä julkaisu antaa niitä miettivälle lukijalle ajatusmateriaalia ja -virikkeitä. Julkaisun pohjana oleva tutkimus toteutettiin huhti-joulukuussa Toinen tekijöistä (Jari Jääskeläinen) tunsi Varkauden tapauksen jo etukäteen suhteellisen hyvin virkaansa liittyen (Pohjois-Savon TE-keskus). Tutkimuksen aineisto perustuu Varkautta ja Ahlströmiä koskevaan muuhun tutkimukseen ja dokumenttiaineistoon, mutta ennen kaikkea keskeisten toimijoiden haastatteluihin. Tutkimusta varten haastateltiin yli 30 henkilöä pääasiassa Varkaudessa (ks. lähdeluettelo). Haastatellut henkilöt edustavat Ahlström Oy:tä, Varkauden kaupunkia, paikallisten yritysten ja toimipaikkojen johtajia, ammattiyhdistysliikkeen edustajia ja jo eläkkeelle siirtyneitä henkilöitä. Kaikkia heitä haluamme kiittää avoimuudesta ja ajankäytöstä. Varkauden kaupungin elinkeinoasiamies Matti Lönnroos organisoi tekemämme haastattelumatkat poikkeuksellisen miellyttävällä tavalla, mistä esitämme lämpimät kiitokset. Tämä tutkimus on osa Etlatieto Oy:n, VTT Teknologian tutkimuksen, HKKK:n ja Finpron projektia Monikansalliset yritykset Suomen innovaatiojärjestelmän toimijoina (Multinational Enterprises and the Finnish Innovation System, MEFIS). Varkauden kaupunki osallistui myös hankkeen rahoittamiseen. Korostettakoon kuitenkin, ettei paikallinen rahoittaja pyrkinyt vaikuttamaan tutkimuksen sisältöön tai johtopäätöksiin. Tutkimus käynnistyi tutkijoiden ehdotuksesta ja aloitteesta ja myös analyysin tuloksista he ovat yksin vastuussa. Julkaisu etenee seuraavasti. Luvussa 2 kerromme Ahlströmiä ja Varkautta tuntemattomille lukijoille tarvittavat taustatiedot. Luvussa 3 kuvaamme Ahlströmin globalisoitumisen ja irtaantumisen Varkaudesta. Sitten kuvaamme luvussa 4 Varkaudessa sijaitsevien keskeisten liiketoimintayksiköiden nykyiset omistajat ja niiden Varkauteen tulemisen motiivit. Luvussa 5 analysoimme liiketoimintojen kehitystä uusien omistajien kaudella. Luku 6 kuvaa laajemmin Varkauden elinkeinopolitiikan ja yritystoiminnan muutosta 1990-luvulla. Luvussa 7 kokoamme ja tulkitsemme keskeisiä havaintoja yleisistä näkökulmista. Yhteenveto päätetään Varkauden näköaloihin luvussa 8. Raportissa on lukuihin 7 ja 8 asti kuvaileva ja kertova ote. Pyrimme antamaan lukijalle riittävästi taustatietoa ja kuvauksia kehityksestä ennen\n10 10 omia väitteitä, yleistyksiä ja johtopäätöksiä. Näin lukijalla on mahdollisuus arvioida johtopäätöstemme pätevyyttä ja tehdä myös itse omia arvioita esitetyn aineiston perusteella. Viittauksia kirjallisuuteen tutkimuksessa on suhteellisen vähän. Olemme tässä julkaisussa halunneet keskittyä Varkauden tapauksen kuvaukseen ja selittämiseen. Varkaudessa toimivien yritysten kokemuksista ja selviytymistavoista voi olla hyötyä muille alueille ja yrityksille, jotka kohtaavat vastaavan haasteen. Tulosten systemaattinen vertailu monikansallisia yrityksiä ja paikallistalouksien kehitystä koskevaan keskusteluun on tarkoitus tehdä vasta tutkimuksen seuraavassa vaiheessa. Varkautta ja tutkittavia liiketoimintoja yksityiskohtaisesti tuntevat henkilöt saattavat löytää julkaisusta vielä joitakin puutteita, mutta uskoaksemme ne eivät vaikuta kokonaisanalyysiin ja sen tuloksiin. Kuopiossa ja Helsingissä Kalevalan päivänä Jari Jääskeläinen & Raimo Lovio\n11 211 Taustahistoria Koska Varkauden ja Ahlström Oy:n kehitystä viimeisen 20 vuoden aikana ei voi ymmärtää ilman historiaa, kerromme seuraavassa sekundaarikirjallisuuteen perustuen hyvin lyhyesti historian pääpiirteet. Haluamme lähinnä vakuuttaa lukijan seuraavista näkökohdista, joilla näkemyksemme mukaan on ollut vaikutusta siihen, miten globalisaation saapuminen Varkauteen on vaikuttanut: - Varkaudella on pitkä ja monipuolinen teollinen historia aina luvun alkupuolelta lähtien; - Ahlström Oy:llä oli ratkaiseva merkitys kaupungin kaikessa kehityksessä 1980-luvulle saakka, ja myös Varkauden nykyiset ydinliiketoiminnat saatettiin alkuun ja kehitettiin Ahlströmin aikana viimeistään 1970-luvulla; - Varkaus oli kuitenkin vain yksi Ahlström Oy:n toiminnan monista paikkakunnista; - Varkaus muodosti 1980-luvun alussa kohtuullisesti menestyvän teollisen saarekkeen Itä-Suomen maaseutu- ja hallinto- ja kulttuurivaltaisessa ympäristössä. 2.1 Pitkä ja monialainen teollisuushistoria Varkaudessa vietettiin vuonna 1990 Varkauden teollisuuden 175-vuotisen olemassaolon historiaa, joten voidaan sanoa, että paikkakunnan teollisuudella on jo pitkä historia takanaan. Varkauden valinta varhaisen teollisuuden sijaintipaikaksi perustui monen muun sisämaan paikkakunnan tavoin järvimalmin saatavuuteen, vesireittiin kuljetusyhteytenä, koskeen vesivoiman lähteenä sekä puuhun lämmön ja sahatavaran raaka-aineena (Moilanen 1991, 10-23). Myös Varkauden sijainti Venäjän ja Ruotsi-Suomen vanhalla rajalla (Pähkinäsaaren rauhan rajalinja) edisti paikkakunnan varhaisessa ke-\n12 12 hitysvaiheessa rajakauppaa ja houkutteli käsityöläisiä ja pienyrittäjiä. Varkaudessa on sijainnut myös sisävesien laivastotukikohta 1700-luvun lopulla (Soikkanen 1962, 54). Varkauden Huruskosken rannalla tiedetään olleen myllyjä 1700-luvulla. Teollisuuden alkuvaiheesta saakka Varkaudelle on kuitenkin ollut tyypillistä monialainen puu- ja metalliteollisuus. Gustaf Wrede teki vuonna 1814 kenraalikuvernöörille anomuksen järvimalmia jalostavan ruukin perustamiseksi ja seuraavana vuonna hän sai senaatilta luvan masuunin, kankirautavasaran ja ahjon perustamista varten. Lisäksi Wrede suunnitteli sahan perustamista. Yrityksellä oli alalle tyypillisiä ongelmia, mm. pääoma-, puu- ja työvoimapula sekä järvimalmin heikko laatu, ja perustaja kuolikin pettyneenä vuonna Ruukki siirtyi vuonna 1834 helsinkiläisen Erik Längmanin ja viipurilaisen Paul Wahlin omistukseen. Uudet omistajat aloittivat myös sahauksen. Yrityksen kehitys ontui edelleen, minkä seurauksena vuonna 1846 yritys siirtyi kokonaan Paul Wahlin omistukseen ja yhtiön nimeksi tuli vuonna 1850 Paul Wahl & Co. Yritys perusti Huruskoskelle vuonna 1852 konepajan. Konepaja, masuuni ja valimo paloivat 1854, minkä jälkeen järvimalmin jalostuksesta luovuttiin, mutta konepaja rakennettiin uudelleen Ämmäkosken rannalle. Tämän jälkeen yritys keskittyi sahaukseen ja konepajatoimintaan, ja taloudellinen menestys parani mm. Suomen talouselämän vilkastumisen ja sahauksen vapautumisen myötä. Osana tätä vilkastumista Paul Wahl & Co rakensi Pirtinniemeen ja 70-luvuilla uuden tehdaskompleksin, joka koostui laivaveistämöstä ja sitä palvelevasta höyrypannuverstaasta ja puusepänverstaasta. Vuonna 1864 laskettiin Varkaudessa vesille ensimmäiset siellä rakennetut höyrylaivat. Lisäksi 1870-luvulla rakennettiin uusi putlaus- ja valssilaitos Huruskoskelle. Wahlin konepaja valmisti kaikenlaisia tuotteita, mm. sahoja ja teollisuuslaitteita. Vuosisadan vaihteessa Wahlin konepaja, telakka, valssaamo ja saha työllistivät parhaimmillaan lähemmäs työntekijää (Soikkanen 1962, 126 ja 145). Wahlin yrityksellä oli myös paikallinen kilpailija. Albert Kranck perusti vuonna 1886 läheiseen Lehtoniemeen telakan, konepajan ja niitä tukevan sahan ja muita verstaita. Vuosisadan alussa yritys ajautui konkurssiin ja omistus siirtyi Carolus Wredelle ja 1920-luvulla Harald Lundsenille. Yritys valmisti höyrylaivoja, höyrykattiloita, höyrykoneita, peltisäiliöitä, työkoneita ja pumppuja. Tehdaskompleksi työllisti vaihdellen noin henkilöä 1900-luvun alkuvuosikymmeninä. Tehtaan tiedetään valmistaneen 205 höyrylaivaa, 317 höyrypannua, 333 höyrykonetta ja paljon pelastuspumppuja ja höyryvinssejä (Moilanen 1991, 25; Tiivistäen voidaan siis sanoa, että Varkaudessa valmistettiin jo luvun lopulla niitä tuotteita, joiden varassa paikkakunnan toimipaikkojen nykyinenkin menestys pitkälti on. Sahat ja puusepänverstaat edustivat sil-\n13 13 Kuvio 2.1 Varkauden tehtaat ennen Ahlströmin aikaa loista puunjalostusteollisuutta, höyrykattilat ja -laitteet silloista energiateknologiaa ja työkoneet ja sahalaitokset silloisia metsäteollisuuden koneita ja laitteita. Myös teollisen yhteiskunnan työvoimamarkkinat ja sosiaaliset rakenteet olivat muotoutuneet. Yritykset järjestivät monet yhdyskunnan tarvitsemat palvelut. Esimerkiksi Wahlin tehtaan myötä Varkauteen tuli piirilääkäri vuonna Lääkäri perusti vaimonsa kanssa myös ruukin kansakoulun vuonna 1862 ja wrightiläisen työväenyhdistyksen (Kyösti Koponen ). Ruukintehtaan tehdaskirkko perustettiin Wreden konepajalla oli mm. sairaskassa ja kirjasto (Moilanen 1991, 25). 2.2 Ahlström Varkauden rakentajana 1900-luvun alussa W. Gutzeit & Co Osakeyhtiö ja A. Ahlström Osakeyhtiö kilpailivat vaikeuksiin ajautuneen Wahlin teollisuuden omistuksesta. Kisa päättyi vuonna 1909 Ahlströmin voittoon, jolloin se osti Paul Wahl & Co lta Varkaudessa sijainneen metallialan tuotannon ja sahan luvun lopussa Ahlström osti myös konkurssiin ajautuneen Lehtoniemen. Tämän yrityksen käyttökelpoinen osa yhdistettiin Wahlin Pirtinniemellä sijainneeseen laivatelakkaan. Näin Ahlströmistä tuli molempien Varkauden seudun merkittävimpien yritysten kehittäjä.\n14 14 Pääministeri Kyösti Kallio vierailulla Varkaudessa vuonna Vasemmalla vuosina paikallisjohtajana ollut Sölve Thunström, keskellä Walter Ahlström ja oikealla Kyösti Kallio. Kuva: Varkauden museo, Ivar Ekströmin kuvakokoelma. Ahlström Oy soveltui erittäin hyvin Varkauden teollisuuden kehittäjäksi. Antti Ahlströmin vuonna 1851 perustama yritys oli alusta lähtien monialayritys, joka oli kasvanut merkittäväksi yritykseksi laivanvarustuksella sekä saha- ja ruukkiyrityksiä ostamalla ja kehittämällä ensin Porin ympäristössä ja myöhemmin myös muualla. Ennen Varkauden ostoa yrityksen kehityksen kannalta merkittävimmät toimipaikat sijaitsivat Noormarkussa (vuodesta 1870), Kauttualla (1873), Strömforssissa (1886), Pihlavassa (1889) ja Suursaaressa (1897). Pian Varkauteen tulon jälkeen Ahlström laajeni yritysostoin vielä Karhulaan (1915) ja Iittalaan (1917), minkä seurauksena yrityksen merkittäväksi toimialaksi tuli myös lasiteollisuus puunjalostus- ja konepajateollisuuden rinnalla (Schybergson 1992). Vuonna 1913 yhtiö oli Pohjoismaiden suurin sahatavaranvalmistaja, mutta samaan aikaan yhtiön silloinen pääomistaja ja toimitusjohtaja Walter Ahlström suunnitteli yhtiön laajentamista nimenomaan paperiteollisuudessa. Ensimmäinen paperitehdas perustettiin Kauttualle vuonna 1907 ja seuraava paperitehdas päätettiin rakentaa Varkauteen. Paperitehtaan luomiseksi rakennettiin Varkauteen ensin uusi voimalaitos vuonna 1912, sitten vuonna 1916 puuhiomo ja vuonna 1919 sulfiittiselluloosatehdas. Ensimmäinen Varkauden sanomalehtipaperikone käynnistyi vuonna 1921 ja toinen vuonna Myös mekaanista metsäteollisuutta kehitettiin uusimalla ja laajentamalla sahaa sekä rakentamalla vaneritehdas vuonna Varkauden konepajateollisuuden toiminta keskitettiin Pirtinniemeen, jonne valmistui uusi\n15 15 höyrykattilapaja 1912, uusi konepajarakennus 1919 ja uusi laivanrakennusvaja Walter Ahlströmin kuollessa vuonna 1931 perheyhtiö A. Ahlström Oy oli Suomen suurin teollisuusyritys, jolla oli yli 30 tuotantoyksikköä ja työntekijää. Uusi Varkaus oli Walter Ahlströmin elämäntyön tärkeä osa. Siellä sijainneet Ahlströmin tehtaat työllistivät tuolloin jo yli henkilöä, mikä oli yli kolmannes yrityksen koko henkilöstöstä. Näin Varkaudesta oli tullut Suomen suurimman yrityksen suurin teollinen toimipaikkakunta luvulla Ahlström laajensi Varkaudessa varsinkin konepajatoimintaansa. Varkauden konepajaosaston päätuotteita olivat olleet höyrykattilat ja höyrykoneet. Kun dieselmoottorit alkoivat korvata höyrykoneita laivoissa, siirtyi tuotannon painopiste kemiallisen ja mekaanisen metsäteollisuuden koneisiin, siltaelementteihin ja muihin suuriin teräsrakenteisiin. Ns. sarjatuotanto-osastolla, jolle rakennettiin Pirtinniemeen oma rakennus vuonna 1937, valmistettiin mm. lämpöpattereita ja puuhiilikaasuttimia. Laivatelakan päätuotteiksi tulivat tie- ja vesirakennushallitukselle tehdyt lossit. Varkauden mekaanista metsäteollisuutta laajennettiin 1930-luvulla rakentamalla vuonna 1934 rimalevytehdas ja vuonna 1940 puurakennetehdas. Ennen sotia vuonna 1938 Ahlströmin Varkauden tehtaat työllistivät jo yli henkilöä. Toisen maailmansodan aikana Varkauden tehtailla valmistettiin kaikenlaisia poikkeusajan tuotteita. Konepaja valmisti armeijalle mm. tykkien kranaatteja ja telttakamiinoja sekä korjasi panssarivaunuja. Sellutehtaalla A. Ahlström Oy:n Pirtinniemen konepaja 1950-luvun lopussa. Edessä kokoonpanohalli, keskellä konepajarakennuksia, joiden takana konttorirakennus. Ulkoraanan vieressä on vielä paikallaan laivanrakennushalli. Rannassa tehtaan tervahöyryjä ja hinaajia. Takana näkyvät puunjalostustehtaat. Kuva: Varkauden museo, Ivar Ekströmin kuvakokoelma.\n16 16 aloitettiin polttoainespriin valmistus ja vuonna 1945 teknokemiallinen tehdas (Ahlstrom World , CD-ROM 2001). Sodan jälkeen Ahlströmin toimintaa kehitettiin ja laajennettiin Varkaudessa jatkuvasti pienin investoinnein. Tehtaat työllistivät vuonna 1950 yli henkeä, millä tasolla pysyttiin koko 1950-luku. Pirtinniemen telakka valmisti mm. sotakorvauslaivoja Neuvostoliittoon. Laivatelakka lopetti toimintansa vasta vuonna 1965 valmistettuaan toimintansa aikana vuosina yhteensä 730 alusta. Jatkon kannalta merkittävinä uusina tuotantolinjoina ja 50-luvuilla alkoivat konepajateollisuudessa seulalevyjen valmistus ja metsäteollisuudessa munakennopakkausten valmistus luku Varkaudessa alkoi kolmannen paperikoneen (sanomalehtipaperi) valmistumisella vuonna Pian sen jälkeen saavutettiin Ahlströmin Varkauden tehtaiden työllisyydessä hengen ennätys vuonna Siihen ei enää sen jälkeen ylletty, vaikkei työllisyydessä tapahtunutkaan mitään merkittävää notkahdusta. Vuonna 1981 työllisten lukumäärä oli edelleen yli henkeä. Tämä oli mahdollista, koska Varkauden kaikkia tehtaita kehitettiin jatkuvasti. Erityisen massiivisesti Ahlström investoi Varkauteen 1970-luvulla, jolloin voidaan sanoa, että Varkauden koko metsäteollisuus uudistettiin perinpohjin ja rakennettiin neljäs paperikone vuonna Kaupungin kasvu tehtaan varjossa ja valossa Varkaus itsenäistyi kauppalaksi vuonna 1929 pian Ahlströmin ensimmäisten paperikoneinvestointien jälkeen. Näin siitä muodostui pinta-alaltaan pieni, mutta taloudellisesti merkittävä teollisuusyhdyskunta. Väestöä Varkaudessa oli tuolloin runsaat henkeä, josta tehtaan työväestön ja virkailijoiden perheiden osuus oli huomattava. Kaupungin asemakaava rakentui hyvin pitkälti tehtaiden ympärille ja Walter Ahlströmin näkemysten pohjalle. Varkauden pääkatu on nimeltään Ahlströmin katu ja sen varrella sijaitsevat tehdasrakennusten ohella vieläkin mm. kaupungintalo, kirkko, tori, apteekki, hotelli, uimahalli, taidemuseo, Walter-niminen ravintola, tehtaan vanha Virkamiesklubi, Ahlströmin jäljellä olevasta kiinteistö- ja metsäomaisuuden hoidosta vastaava toimisto sekä tulevaisuuden liiketoimintoja kehittävä Keski-Savon kehittämisyhtiö. Ahlströmin tehtaiden johto Varkaudessa oli suurelta osin ruotsinkielistä ja myös saksalaista, vaikka konserni oli suomalainen ja mm. kirjanpito ja kokouspöytäkirjojen kieli oli suomi. Varkauden tehdasyhteisön kermaa oli ruotsinkielinen johto, jota varten Varkauteen perustettiin mm. tehtaan klubi ja ruotsinkielinen koulu. Klubille ei paikkakunnan suomenkielisillä ollut asiaa, eivätkä sisäpiirin ulkopuoliset sinne juurikaan päässeet luvulla suomenkielinen tehtaalla työskennellyt teekkari saattoi saada erivapauden\n17 17 Tehtaan klubi nykyään. Kuva: Jari Jääskeläinen. käydä klubilla työpaikkalounaalla. Muutoin klubin juhliin sen jäsenet saivat tuoda suomenkielisiä vieraita vain Varkauden ulkopuolelta. Varkaudessa olikin sanonta, että tärkeää ei ole osata ruotsia, vaan hoono soomi (Pentti Moilanen ). Tehtaan johdolla, työnjohdolla ja työläisillä oli eri asuinalueet. Ruotsinkieliset kävivät omaa kouluaan, suomalaiset tehtaan koulua. Vuosina Ahlström ja Varkauden kaupunki kasvoivat tasaiseen tahtiin niin että vuonna 1960 kolmannen paperikoneen rakentamisen aikaan Varkauden väkiluku oli jo lähes Pian tämän jälkeen eli vuonna 1962 Varkaudesta tehtiin kaupunki. Poliittisesti Varkaus oli vasemmistovoittoinen kunta alusta lähtien. Sotien jälkeen sosialidemokraatit ja SKDL saivat valtuustopaikoista kaksi kolmasosaa ja porvarilliset puolueet loput. Vuoden 2000 kunnallisvaaleissa SDP sai 36 prosenttia annetuista äänistä ja Vasemmistoliitto 17 prosenttia. Vasemmistovoittoisuus ja teollisuusvetoisuus on poikkeuksellista Pohjois- Savossa. Varkaus onkin alueella eräänlainen teollinen saareke, jota ympäröivät maaseutuvaltaiset kunnat, Leppävirta, Kangaslampi, Joroinen ja Jäppilä, ja etäämpänä suuremmat yliopisto- ja hallintokaupungit, Kuopio, Mikkeli, Jyväskylä ja Joensuu.\n18 luvulle saakka kauppala ja kaupunki olivat suhteellisen heikkoja toimijoita suhteessa tehtaaseen ja sen paikallisjohtajaan. Varkauden kehityksestä vastasi pitkälti Ahlströmin tehdas ja paikkakunnan johtaja oli käytännössä tehtaan paikallisjohtaja. Tehtaan kartano tuotti työntekijöille ruokaa, jota sai ostaa mm. tehtaan omasta kaupasta. Tehdas vastasi maanhankinnasta, kaavoituksesta, kunnallistekniikasta, asuinrakentamisesta, perusja ammatillisesta koulutuksesta, kirkosta, hautauksesta, terveyspalveluista, palokunnasta, puhelin- ja sähkölaitoksesta ja paikallislehdestä. Työsuhdeasuntoja oli runsaasti. Vielä 1970-luvulla tehdas rakennutti 10 kerrostaloa työsuhdeasunnoiksi ja myös työntekijöiden ostettavaksi. Tehdas kuitenkin siirsi peruspalvelut Varkauden kaupungin vastuulle lukujen aikana. Näinä vuosikymmeninä tehtaanjohtajan puhelinsoitto kaupunginjohtajalle tarkoitti yleensä lisää menoja kunnalle kunnanjohtajat pohtivat mennessään tehtaanjohtajan kanssa lounaalle, että mitähän tehdas nyt lahjoittaa kunnalle. (Moilanen 1991, 42 ja Pentti Moilanen ) Varkauden kaupunginjohtajan Matti Reijosen mielestä viimeinen tehtaan patruuna oli Anders Ramsay 1970-luvulla. Kaupungin oli patruunoiden aikaan helppo asioida tehtaan kanssa: riitti, kun asioista sovittiin tehtaan johtajan kanssa. Nykyään paikallisjohtajan aseman heikentymisen ja omistuksen hajaantumisen seurauksena neuvottelukumppaneiden löytämi- A. Ahlström Oy:n puunjalostustehtaat 1930-luvulla. Oikealla tehtaan työväelleen rakentamia puisia asuinrakennuksia Kommilassa. Kuva: Varkauden museo, Ivar Ekströmin kuvakokoelma.\n19 19 nen on vaikeaa. Varkauden yhdyskunnassa kaupunginjohtajasta on tullut paikkakunnan johtaja tehtaan johtajan sijalle. Kuitenkin tämä julkinen patruuna kuuntelee herkällä korvalla yritysjohtajia (Matti Reijonen ). Varkauden kaupungin väestö jatkoi hidasta kasvua vielä 1970-luvulla ja 1980-luvun alussa. Varkauden väestö kasvoi vuosina hengellä. Pohjois-Savon kunnista vastaavaan kasvuun tuona aikana pystyivät vain Kuopio, Siilinjärvi, Iisalmi ja Lapinlahti. Tähänastisen väestömäärän huippu henkeä saavutettiin vuonna 1986, jolloin Ahlström päätti myydä Varkauden metsäteollisuutensa Ensolle. 2.4 Varkauden asema Ahlström-konsernissa Varkauden asema Ahlström-konsernissa oli huomattava 1920-luvulta eteenpäin. Tuotannon määrällä mitattuna se oli 1920-luvun lopulta 1980-luvulle saakka yhtiön tärkein yksittäinen toimipaikkakunta. On kuitenkin olemassa monia tekijöitä, jotka tekivät Varkauden aseman Ahlström-konsernissa sellaiseksi, ettei se ollut itsestään selvässä johtoasemassa. Ensinnäkin historiallisesti Varkaus tuli osaksi A. Ahlström Oy:tä vasta vuonna 1909 eikä sillä sikäli ollut sellaista yhtiön perustamishistoriaan liittyvää erityisasemaa kuin yrityksen syntypaikkakunnalla usein on. Noormarkku, Kauttua ja Pihlava olivat paikkakuntina historiallisesti tärkeämpiä ja ne myös sijaitsivat lähellä toisiaan Porin ympäristössä, kun taas Varkaus sijaitsi etäällä Ahlströmin muista toimipaikkakunnista. Toiseksi Varkauden suhteellinen merkitys konsernin osana vähitellen pieneni 1930-luvun alun huippuvuosista. Per Schybergsonin (1992) Ahlströmhistoriikin tilastoliitteiden perusteella voidaan arvioida, että vuonna 1931 Varkauden tehtaiden osuus Ahlströmin henkilökunnasta oli noin 37 prosenttia, mutta 50 vuotta myöhemmin vuonna 1981 osuus oli laskenut 26 prosenttiin. Karhulan tehtaiden työllisyys (2 746 henkilöä) oli tuolloin jo lähellä Varkautta (2 923 henkilöä), ja Kauttualla ja ulkomaillakin Ahlströmin tytäryhtiöt työllistivät jo noin henkeä. Tuotannon bruttoarvolla mitattana Varkauden osuus oli suurempi (vuonna prosenttia) prosessivaltaisen metsäteollisuutensa takia. Kolmanneksi Varkauden metsäteollisuuden tuotteet olivat pääasiassa massatuotteita, sahatavaraa, vaneria, sellua ja sanomalehtipaperia. Kauttualla ja myös ulkomailta ja 1970-luvuilla ostetuissa paperitehtaissa Ahlström oli kuitenkin suuntautunut erikoispapereiden valmistukseen. Näin Varkauden sinänsä tehokas metsäteollisuusintegraatti edusti Ahlströmin kokonaisuudessa alhaisemman jalostusasteen tuotantoa, jossa Ahlström ei ollut erityisen vahva muihin metsäteollisuuteen keskittyneisiin yhtiöihin verrattuna.\n20 20 Neljänneksi vaikka konepajateollisuudessa Varkaus oli varsin tasavahva Karhulan kanssa, niin silti on huomattava, että Ahlströmin konepajateollisuuden kehittämiskeskus HAL eli Hans Ahlström Laboratorio sijaitsi luvun lopulta lähtien Karhulassa. Viidenneksi Varkauden tehtaiden laajentaminen ja modernisointi vaativat jatkuvasti paljon investointeja. Varkauden osuus yhtymän kotimaisista investoinneista oli vuosina 1954/ / prosenttia ja vuosina 1960/ / prosenttia. Vuosina 1972/ osuus nousi 62 prosenttiin pääasiassa Varkauden metsäteollisuuden uudistamisen ja laajentamisen takia. Näiden ja muiden investointien takia yhtiön investointien arvo suhteessa liikevaihtoon nousi ennätyskorkealle tasolle vuosina ollen peräti 15 prosenttia, kun se oli ennen 1970-lukua ollut alle 10 prosenttia. Varkauden metsäteollisuuden kehittäminen sitoi siis runsaasti investointivaroja, vaikka pääoman tuottoprosentti perusmetsäteollisuudessa ei yleensä ollut kovin korkea. Näistä seikoista johtuen on luonnollista, että Varkauden metsäteollisuuden kehittämisen tärkeydestä on keskusteltu yhtiön piirissä runsaasti Walter Ahlströmin kauden jälkeen. Ahlströmin historiikin mukaan keskustelua käytiin erityisen paljon 1930-luvun lopulla ja 1940-luvulla aina silloin kun yhtiö oli jonkinasteisissa rahoitusvaikeuksissa. Tuolloin yhtenä ratkaisuvaihtoehtona oli vahvasti esillä Varkauden metsäteollisuuden yhtiöittäminen omaksi yhtiöksi, johon olisi otettu mukaan myös muita osakkaita. Nämä suunnitelmat eivät kuitenkaan toteutuneet eivätkä tällaiset suunnitelmat olleet enää vahvasti esillä seuraavina vuosikymmeninä. Varkauden asema näyttää olleen vahva ja 1970-luvulla. Varkauden paikallisjohtajana vuosina toiminut Leif Glöersen oli varsin vahva vaikuttaja yhtymän piirissä, varsinkin kun yhtiön toimintaa johdettiin 1960-luvun lopulle saakka hyvin pitkälti itsenäisten paikallisjohtajien kautta. Lisäksi vuosina yhtymän pääjohtajana toiminut Lars Mikander oli toiminut vuosina Varkauden paperiteollisuuden teknillisenä johtajana ja vuosina Ahlströmin koko metsäteollisuuden toimialajohtajana. Varkauden asemaa yhtymän piirissä vahvisti varmasti myös se, että paikkakunnan metsäteollisuus muodosti integroidun kokonaisuuden, josta osien irrottaminen ei ollut helppoa. Lisäksi Varkauden sellu- ja paperitehtaat olivat Varkauden konepaja- ja automaatioteollisuudelle yhtymän muiden tehtaiden ohella tärkeä kehittämiskumppani ja asiakas.


Valtuustoinfo 17/2021 - Helsinkiläisten hyvinvoinnin ja luonnon puolesta\nHelsingin valtuuston 6.10.2021 kokouksen pääasiana oli kaupunkistrategian käsittely. Lisäksi valtuusto päätti Meri-Rastilan itäisen osan asemakaavasta.\nValtuuston listalle tuotiin poikkeusmenettelyllä pikavauhdilla kaupunginhallituksen vasta maanantaina tekemä esitys kaupunkistrategiaksi. Asukkaita ja kansalaisjärjestöjä strategian valmistelussa ei kuultu lainkaan. Valtuusto jätti asian viikoksi pöydälle.\nKaupunkistrategia sisältää eräitä hyviä tavoitteita, mutta vähän konkreettisia ratkaisuja niiden toteuttamiseksi. Samalla se jatkaa päälinjoiltaan nykyistä monella tavalla ongelmallista suuntaa, mikä näkyy muun muassa kireässä talouskurissa.\nStrategiassa aikaistetaan hiilineutraalisuustavoite vuoteen 2030 ja nollapäästötavoitteen vuoteen 2040. Konkreettiset toimet jäävät kuitenkin pääosin myöhemmin ratkaistavaksi. Asukas- ja ympäristöliikkeiden vaikutus näkyy mm. kirjauksissa säästää tärkeimmät luontoalueet rakentamiselta ja säilyttää Keskuspuisto ja Vartiosaari viher- ja virkistysalueina. Samaan aikaan strategian tavoitteena on kuitenkin lisätä rakentamista ja kumppanuuskaavoitusta rakennusliikkeiden ja sijoittajien kanssa. Kansallisen kaupunkipuiston perustaminen on jätetty auki.\nEnnen vaaleja monet puolueet puhuivat lähiterveysasemien tärkeydestä. Strategiassa asetetaan silti etusijalle sote-palvelujen keskittäminen isoihin terveys- ja hyvinvointikeskuksiin eikä luvata turvata lähiterveysasemia. Monituottajamallia eli yksityisten palvelujen käyttöä lisätään samaan aikaan kun kaupungin omien palvelujen resurssivajaus jatkuu.\nKoulutuksen perusrahoitus luvataan turvata, mutta strategian talouslinja asettaa sille ahtaat raamit. Korona-ajan ongelmien korjaaminen ja eriarvoisuuden vähentäminen vaatisivat tuntuvia tasokorotuksia määrärahoihin.\nHuomiota herättävästi strategia sivuuttaa lähes tyystin asuntojen vuokrien ja hintojen alentamisen sekä säännellyn vuokra-asuntotuotannon osuuden lisäämisen. Toinen iso asia, joka strategiassa sivuutetaan vain vähäisin viittauksin, on työttömyys.\nKaupungin talouden uusimman seurantaraportin mukaan Helsinki tekee tänäkin vuonna budjetoitua enemmän ylijäämää ja tämä linja jatkuu myös lähivuosina. Silti strategiassa sidotaan käyttötalouden menot kaavaan, joka edellyttää kustannustason kasvua hitaampaa menojen lisäystä, sisältää menoleikkurin ja ottaa vain osin huomioon palvelutarpeiden kasvun. Tämä talouslinja vaikeuttaa myös henkilöstön aseman ja riittävyyden parantamista. 65 miljoonan lisärahoitus koronasta palautumiseen on kovin vaatimaton noin 5 000 miljoonan budjetissa.\nPohjavedenpuistoon ja Ullaksenpuistoon rakennetaan\nValtuuston hyväksyi Meri-Rastilan itäosan asemakaavan, joka osoittaa rakentamista Kallahden alueen arvokkaille ja asukkaille tärkeille viher- ja virkistysalueille Pohjavedenpuistoon ja Ullaksenpuistoon. Asemakaavaa vastustettiin kaupungintalon edessä ennen kokousta järjestetyssä mielenosoituksessa ”Kaadetaan kaava, ei metsää”, jossa puhui mm. Helena Saarikoski.\nKallahti Kallvik -yhdistyksen puheenjohtaja Helena Saarikoski puhumassa Kaatakaa kaava, ei metsää -mielenosoituksessa.\nMia Hagundin (Vas) ehdotus palauttaa kaava niin, että vähennetään rakentamista Pohjavedenpuistoon, torjuttiin äänin 58 – 22. Palautuksen kannalla olivat Vasemmistoliitto, perussuomalaiset, vihreistä Holopainen ja Shawn sekä demareista Jalovaara, Vepsä ja Taipale. SDP:n valtuustoryhmän omassa kokouksessa asiasta oli ennen kokousta äänestetty ja ryhmä päätti vain yhden äänen enemmistöllä hyväksyä asemakaavan.\nLisäksi hyväksyttiin pienempi asemakaavanmuutos Lassilan pohjoisosaan Laurinmäenkujalle.\nEilen alkoi osallistuvan budjetoinnin äänestys. Sillä jaetaan vajaa promille kaupungin budjetista eniten ääniä saaneiden asukkaiden aloitteiden toteuttamiseen. Tähän äänestykseen kannattaa osallistua. Vaikka vain jotkut noin neljästä sadasta ehdotuksesta toteutuvat, voi äänestyksessä nostaa esille myös muita tarpeita ja saada niille huomiota kaupungin suunnittelussa.\nPormestarin budjettiesitys on tulossa julki 21. lokakuuta ja valtuustoon marraskuussa. Seuraava valtuuston kokous on aiennetusti jo 13.10.\n(Artikkelin kuvat Anna Rahnama)\nKategoria: Etusivu,UutisetAvainsanat: Helsinki,kaupunkistrategia,Pohjavedenpuisto,valtuusto


Tarjoilija Lahteen, Lahden vanhusten asuntosäätiö\nIlmoituksen osoite: https://tyopaikat.oikotie.fi/tyopaikka/1345315\nHaemme asiakkaallemme tarjoilijaa määräaikaiseen työsuhteeseen opintovapaan sijaiseksi noin 2 vuoden ajalle. Työt alkavat sopimuksen mukaan, kuitenkin mahdollisimman pian. Työskentelemään pääset täysillä tunneilla (112,5h/3vko). Työsuhde solmitaan suoraan Lahden vanhusten asuntosäätiön kanssa.\nTyötehtäviin kuuluu lounas-, tilaus-, sekä kokoustarjoilua ja kassan käyttöä. Työskentely-ympäristönä on kodinomainen ravintola, jonka asiakaskunta koostuu pääosin senioreista ja perheistä. Nautithan siis asiakaspalvelusta ja perhejuhlien järjestämisestä. Lisäksi sinun tulisi suoriutua avustavista keittiötehtävistä. Asiakkaan kohteissa on anniskeluoikeudet, joten anniskelupassi vaaditaan. Työt ajoittuvat viikon jokaiselle päivälle pääasiassa klo 7-17 välille, mutta sinulla tulisi olla valmius työskennellä myös iltaisin.\n- Ravintola-alan koulutusta sekä työkokemusta tarjoilijan työtehtävistä\n- Valmiutta työskennellä myös iltaisin sekä viikonloppuisin\nKerro hakemuksessa millaisista tarjoilutöistä sinulla on aikaisempaa kokemusta.\nEssi Salomaa, lahti@vmp.fi, 03873200


Kannustalo – Puronmutka\nTouko 21, 2015 | Kiki Koo\nPahoitteluni pitkästä blogihiljaisuudesta. Tällä kertaa se ei kuitenkaan johtunut niinkään kiireestä kuin useamman tuhannen kilometrin välimatkasta. Kun talo oli maaliskuun lopussa tukevasti pystyssä ja vähäiset huonekalut paikallaan, siirryimme uusien (tai vanhojen) seikkailujen pariin. Pakkasimme karvalakit ja toppatakit ja suuntasimme takaisin Huippuvuorille muutamaksi kuukaudeksi. Viime kerrasta poiketen meillä oli kuitenkin myös paluuliput olemassa – kesäksi kun pitäisi saada vielä terassit tehtyä ja talo maalattua.\nPitää sanoa, että vaikka reissu oli molemmille varsin työntäyteinen, oli ihanaa saada hieman lepoa rakentamiselta. Huippuvuorten lainatalossa, jossa ei ollut sähköä tai juoksevaa vettä, oli helppo rentoutua. Googlet ja pinterestit, blogista puhumattakaan olivat vain kaukaisia ajatuksia.\nMutta heti kotiin palattuamme, Jukka alkoi taas ahkeroimaan. Kohta meillä on valmis takapihan terassi.


Hoitajat epäröivät työnkuvansa laajentamista - Kotimaa - Uutiset - MTV.fi\nHoitajat epäröivät työnkuvansa laajentamista\nKotimaa Julkaistu 04.06.2006 17:46 (Päivitetty 06.06.2006 20:11)\nHoitajien ja lääkärien tehtävänjaon uudistaminen saattaa tuoda hoitajille oikeuden määrätä joitakin lääkkeitä ja tehdä diagnooseja.\nSairaanhoitajat suhtautuvat epäröiden suunniteltuun lakimuutokseen, joka laajentaisi heidän oikeuksiaan ja työnkuvaansa.Lakimuutoksen myötä hoitajat saisivat jatkossa tehdä diagnooseja ja määrätä joitakin lääkkeitä.\nSosiaali- ja terveysministeriö kaavailee hoitajien ja lääkäreiden tehtävänjaon uudistamista ensi syksynä. Hoitajien työnkuvan laajentamisen tarvetta selvitetään tämän kuun aikana.\nAjatus työnkuvan ja oikeuksien laajentamisesta ei saa varauksetonta tukea kaikilta hoitajilta, sillä moni kokee että nykyisissäkin töissä on tarpeeksi tekemistä.\n"Hoitajapula kiirellisempi asia"\nSisä-Savon terveyskeskuksessa Suonenjoella hoitajien tehtävänkuvaa laajennettiin jo seitsemän vuotta sitten. Hoitajaan voi ottaa yhteyttä puhelimitse, ja he pitävät myös omaa vastaanottoa, jolla huolehditaan esimerkiksi pitkäaikaissairauksien seurannasta.\nAjatus reseptien kirjoittamisesta ja diagnoosien tekemisestä saa kuitenkin Suonenjoellakin melko varovaisen vastaanoton.\n- Meidän mallissamme saamme aina lääkäriltä konsultaatioapua, ja lääkäri on lähellä, mutta itse en kyllä ihan heti lähtisi kirjoittamaan esimerkiksi antibiootteja, sanoo osastonhoitaja Riitta Leppämäki.\nJohtava hoitaja Aino Hirvonen taas korostaa laajennuksen käytännön toteutuksen vaikeutta.\n- Hoitajia on sen verran vähän, että lisätyö on varmastikin aika vaikeaa. Ja sitten tietenkin tämä koulutus, siinä tulee monia kysymyksiä, Hirvonen arvioi.\nLääkärin näkökulmastakaan hoitajien tehtävien laajennus ei tunnu päivänpolttavan kiireelliseltä. Tärkeämpi ratkaistava on hoitajapula, joka on jo lääkäripulaa pahempi.\n- Tietyssä määrin hoitajat tekevät lievemmissä infektioissa tänäkin päivänä hoidon arviointia, ja varmasti jossakin määrin siihen suuntaan voi edetä, sanoo Sisä-Savon terveyskeskuksen johtava lääkäri Jussi Helin.\n- Mutta tarvitaanko reseptinkirjoitusoikeuksia, niin sitä on varmaan syytä miettiä perusteellisesti, Helin summaa.\nAKT haluaa tiivistää liittojen yhteistyötä Paraatiliput liehuivat Vaasassa


Esteettömyys on kiinni asenteista | Erityisopettaja.fi\n14.12.2015 klo 8:29 | Kirjoittaja: Eila Burns | Luokka: Artikkelit | Aiheet: asenteet, erilaisuus, esteettömyys | Jätä kommentti\nMeidän on helppo torjua erilaisuutta ajattelemalla, että erilaisuus on meitä huonompaa. Erilaisuus antaa alitajunnallemme syyn syrjiä, kun sen sijaan pitäisi nähdä erilaisuuden rikkaus. Jokaisella meistä on erityistä lahjakkuutta, toisaalta voimakkaita rajoitteita.\nRampin rakentaminen kirjastoon tai sosiaalisten työpaikkojen tukeminen ovat tekoja, joilla lisätään esteettömyyttä yhteiskunnassa. Fyysisten esteiden poistaminen on enimmäkseen kiinni siitä, haluaako kunta tai valtio niin toimia. Euroopan unioni ei toistaiseksi pysty puuttumaan esimerkiksi työpaikan ulkopuolella tapahtuvaan syrjintään.\nEsteettömyyttä koskevaa EU-lainsäädäntöä ollaan lisäämässä. Euroopan komissio teki joulukuun alussa ehdotuksen esteettömyysstandardista tuotteisiin ja palveluihin, kuten esimerkiksi pankkiautomaatteihin, matkustuspalveluihin, sähköiseen kaupankäyntiin ja tiedonsiirtopalveluihin. Komission esitys parantaa esteettömien tuotteiden ja palveluiden saatavuutta ja tekee esteettömästä suunnittelusta – design for all – valtavirtaa.\nEsteettömyyttä on jo aiemmin pyritty parantamaan julkisten nettisivujen kohdalla – EU:ssa vain 10 prosenttia julkisesta sähköisestä tiedosta on kaikkien saatavilla. Direktiiviehdotus nettisivujen esteettömyydestä on kuitenkin jumittunut parlamentin ja jäsenmaiden välisiin neuvotteluihin, joissa parlamentin esittämä esteettömyysvaatimus myös mobiilisovelluksiin uhkaa vesittyä jäsenmaiden vastustuksessa.”\nValtaosa syrjinnästä on hiljaista, asenteisiin perustuvaa syrjintää.\nSitä, kun huomaamattamme puhumme höppänistä mummoista, blondeista naisista tai änkyttävistä vammaisista. Syvälle juurtuneet asenteet vaikuttavat suuresti siihen, miten muihin ihmisiin suhtaudumme – esimerkiksi työnantajina, asiakaspalvelijoina tai päättäjinä.\nHiljaiseen syrjintään on vaikea puuttua, mutta mahdotonta se ei ole. Suomen ihmisoikeuspoliittisessa selonteossa olisi tartuttava aiempaa laajemmin hiljaisen syrjinnän muotoihin ja keinoihin sen vähentämiseksi. Järjestöille tulisi säätää juridinen oikeus ajaa oman jäsenkuntansa – esimerkiksi ikäihmisten tai vammaisten – etuja ja puuttua epäkohtiin. Ympäristöjärjestöillä on tällainen oikeus jo olemassa Århusin sopimuksen nojalla.\nErilaisten ihmisten – oli sitten kyseessä vammaiset tai ikäihmiset – tulisi olla mukana suunnittelemassa heille suunniteltuja palveluja. Palvelujen paras asiantuntija on käyttäjä itse.\nTärkeää on päästä eroon eri väestöryhmien lokeroinnista. Eri-ikäiset, näköiset ja -taustaiset ihmiset tarvitsevat toistensa seuraa. Mitä enemmän erilaisia ihmisiä meillä on osana elämäämme, sitä paremmin osaamme nähdä maailman toisen ihmisen silmin.


Tietoliikenneohjelmointi. v PDF\nDownload "Tietoliikenneohjelmointi. v. 0.01"\n1 Tietoliikenneohjelmointi v. 0.01\n2 Kurssin suoritus ja tavoitteet Kurssin suoritus kerrotaan erikseen. Tavoitteet: Oppilas osaa suunnitella ja toteuttaa verkossa toimivia asiakas/palvelin sovelluksia.\n3 Protokollat Verkkoprotokolla (yhteyskäytäntö, protocol) sisältää säännöt sovellusten väliseen kommunikaatioon. Protokolla sisältää seuraavat osat: Tietopakettien muoto (format): Määrittelee, mitä tietopaketti sisältää ja missä kohden. Tietopakettien semantiikka (semantics): Mitä mikäkin paketti merkitsee ja miten siihen vastataan Virhetilanteiden käsittely (error behaviour): Määritellään, mitä tehdään, jos vastaanotetaan paketti, joka ei ole oikean muotoinen.\n4 Protokollat Eri protokollat toimivat päällekkäin, jolloin ylemmän tason protokolla käyttää aina alempaa tasoa hyväkseen. Tätä sanotaan protokollapinoksi. Ylemmälle tasolle siirryttäessä mennään erikoistuneempaan sovellukseen ja alemmalla tasolla ollaan aina yleisemmällä tasolla. Internetin perusprotokolla on nimeltään IP ja sen päälle on rakennettu tavallisimmat protokollat TCP ja UDP (käytetään nimityksiä TCP/IP ja UDP/IP)\n5 Internet Protocol (IP) Internet Protocol (IP) on perusta, jonka päälle kaikki muut internetprotokollat raketuvat IP on yksinkertainen paketisuuntautunut protokolla, eli se määrittelee, miten pisteestä A lähetetään paketteja pisteeseen B. Paketille voi matkalla sattua vaikka mitä. Se voi joutua reitittimeen, joka kaatuu ja paketti katoaa tai se voi reitittyä hidasta siirtotietä pitkin, jolloin seuraavaksi lähettetty paketti saapuu perille ennen aikaisemmin lähetettyä. Ts. paketteja katoaa tai ne saapuvat epäjärjestyksessä perille.\n6 Internet Protocol (IP) Jokaisella IP-verkon tietokoneella on yksilöivä IP-osoite. Se on neljän luvun yhdistelmä. Esimerkiksi on IPosoite. Jokainen neljästä luvusta voi olla välillä (8- bittinen binääriluku) Jokainen IP-osoite koostuu kahdesta osasta: verkkoosoittesta ja koneosoitteesta. Verkko-osoite edustaa koko tietokoneverkkoa ja koneosoite edustaa verkon yhtä konetta. Verkkopeitteen avulla määritellään, mikä osa osoitteesta on verkko- ja mikä koneosoitetta. Esimerkiksi verkkopeite on tyyppllisesti , jos em luvut ajatellaan binääriluvuiksi ja tehdää niiden (IP-os ja verkkopeiteen) välillä AND-operaatio bitti bitiltä saadaan verkko-osoitteeksi\n7 Transmission Conrol Protocol (TCP) Transmission Control Protocol, TCP, on yleisimmin käytetty protokolla Internetissä. Kun sitä käytetään IP:n päällä, siitä käytetään nimeä TCP/IP. TCP/IP tarjoaa sovellukselle yksinkertaisen ja luotettavan yhteyden verkon yli toisessa koneessa olevaan toiseen sovellukseen ilman huolta kadonneista paketeista tai pakettijärjestyksestä. Se voi tehdä seuraavia asioita Koota paketit oikeaan järjestykseen, jos saapumisjärjestys on virheellinen Jos paketti katoaa se pyyttää paketin uudelleen lähetystä TCP tarkistaa myös pakettien sisältämän datan oikeellisuuden käyttämällä automaattisesti tarkistussummaa jokaisessa paketissa. Lisäksi TCP huomaa vastapään katoamisen linjalta tai yhteyden katkaisemisen Kuittausten lähettäminen ja tiedon uudelleenlähettäminen tapahtuvat taustalla niin, että TCP:tä käyttävä ohjelma ei edes huomaa sitä.. Ohjelmoijan kannalta TCP-yhteys vastaa esim. puhelua ensin yhteys muodostetaan, sitten tietoa siirretään edes ja takaisin, lopuksi yhteys suljetaan.\n8 Transmission Conrol Protocol (TCP) TCP on helppo käyttää ja se tarjoaa luotettavan siirtoyhteyden. Tästä täytyy kuitenkin maksaa; TCP lähettää paljon tietoa, jolla ylläpidetään pakettien järjestystä, siirretään kuittauksia, tarkistussummia ja yksi välistä puuttuva paketti viivästyttää myös seuraavia paketteja niin kauan, että puuttuva paketti saadaan vastaanotetuksi. Useille sovelluksia tämä on juuri oikea tapa toimia, mutta taas toisille nopeutta vaativille sovelluksille taas ei. Miten voidaan yhden verkkokortin avulla hoidella useita samanaikaisia yhteyksiä. Esimerkikisi www- ja ftp-palvelimen samanaikainen toimita. Tämä tapahtuu porttien avulla. Portti ei ole fyysinen laite vaan IP-osoitteen laajennus. Näin esimerkiksi samalla tietokoneella oleva www-palvelin kuuntelee porttinumeroa 80 ja ftp-palvelin kuuntelee porttinumeroa 21. TCP yhteys muodostetaan siis tiettyyn IP-osoitteeseen ja siinä olevaan porttiin esim porttiin 80 (tässä koneessa oleva wwwpalvelin kuuntelee tätä porttia) TCP-yhteys voidaan muodostaa vain sellaiseen portiin, jossa on kuuntelija (palvelin ohjelma kuuntelee)\n9 User Datagram Protocol (UDP) User Datagram Protocol (UDP), on yksinkertainen yhteydetön (ts. asiakkaan ja palvelimen välillä ei ole pysyvää yhteyttä) pakettisuuntautunut protokolla. IP:n päällä käytettynä nimenä käytetään UDP/IP. UDP:ssä tieto lähetään erillisinä paketteina UDP ei tarkista saapuvan paketin muuttumattomuutta, ei takaa paketin saapumista perille eikä edes takaa pakettien saapumista vastaanottajalle lähetetyssä järjestyksessä. Sen voima onkin sen yksinkertaisuudessa. Se ei sisällä ylimääräistä tietoa ja sen prosessoiminen on huomattavasti kevyempää. TCP/IP yhteyksien määrälle käyttöjärjestelmät asettavat rajoituksia mutta ei UDP yhteyksien määrälle. Mikäli sovelluksesi tarvitsee luotettavaa siirtoyhteyttä käytä TCP/IP:tä\n10 User Datagram Protocol (UDP) Mikä on sopiva UDP-paketin koko? Teoreettinen maksimi käyttäjädatan osalta on tavua (+ IP otsikko 20 tavua+udp otsikko 8 tavua =65535) Tälläinen iso UDP paketti pilkotaan (fragmentodaan) IP-kerroksella useaksi IP-paketiksi (noin 1000 tavu/paketti) vastaanottopäässä pilkotut paketit kootaan IP-kerroksen toimesta isoksi UDP-paketiksi. Mikäli yksikin IP-paketti hävitetään tiedonsiirrossa koko UDP-paketti menetetään. Toinene rajoittava tekijä on se, että jotkin käyttöjärjestelmät rajoittavat UDP-paketin puskurin koon 8198 tavuun Eräs lähde (myös jotkin muut lähteet ovat likimain samoilla linjoilla) suosittava paketin maksimikooksi 1100 tavua\n11 Socket Kun uusi tietoliikennesovellus käynnistetään, niin se pyytää käyttöjärjestelmältä socketin. Tämän kautta hoidetaan tiedonsiirto. Socket on ohjelmakomponetti ja se sisältää seuraavat tiedot, jotka lisätään lähetettävään tietoon protokolla (protocol): Kertoo mitä protokollaa tämän soketin kautta aiotaan käyttää esim TCP tai UDP. vastaanottajan osoite (Destination host address):kertoo mille tietokoneelle Internetissä tietoa lähetetään tämän soketin kautta. Osoite on IP-osoite. vastaanottajan portin numero (Destination application port): Kertoo mikä on vastaanottavan sovelluksen portin numero. Portin numeron on oltava välillä Porttinumerot ovat varattuja ja yleisesti tunnettujen sovellusten käytössä esim www-palvelin yleensä kuuntelee porttia 80, joten omien sovellusten tulisi käyttää suurempia (>1024) portin numeroita. lähettäjän osoite (Source host address): Oman tietokoneen IP-osoite. lähettäjän portin numero (Source application port): Kertoo mikä on lähettävän sovelluksen portin numero. Tämän tiedon avulla tietopaketin vastaanottava tietokone osaa vastata lähettäjälle oikeaan porttinumeroon.\n12 UDP yleislähetys (broadcast) UDP:lla lähetetään tietopaketti yhdelle vastaanottajalle. Mikäli sama paketti pitää lähettää usealle vastaanottajalle, niin tämä toteutetaan silmukassa, jossa paketti lähetetään kaikille vastaanottajille erikseen => vastaanottajien määrän kasvaessa verkon kuorma kasvaa turhaan. Samaa tietopakettia lähetetään verkkoon yhä uudelleen. UDP yleislähetys (broadcast) lähettää tietopaketin koko lähiverkkoon kaikille koneille yhtäaikaisesti (vertaa radio- ja televisiolähetykset), jolloin verkkoa ei kuormiteta toistuvilla saman informaation lähetyksillä. Ei myöskään tarvitse ylläpitää listaa vastaanottajista, koska tieto lähetetään kaikille. Yleislähetyksen ongelma on, että kaikki vastaanottavat tietokoneet joutuvat käyttöjärjestelmätasolla tarkistamaan, onko paketti kiinnostava jonkun sovelluksen kannalta. Mikäli lähiverkossa on kymmeniä tietokoneita ja yleislähetyksellä lähetetty paketti on kiinnostava vain muutamalle niistä, niin kuormitetaan turhaan kaikkia loppuja koneita.\n13 UDP yleislähetys (broadcast) Ohjelmallisesti ei saada selville, kuinka laajalle yleislähetyksellä lähetetyt paketit leviävät. Monet reitittimet eivät välitä niitä eteenpäin, jolloin yleislähetys ei saavutakaan kuin muutaman lähimmän koneen. Joskus verkoissa yleislähetys voi saavuttaa satojakin koneita vaikka näin ei haluta. Tätä voidaan käyttää sovelluksissa jotka kommunikoivat vain lähiverkon alueella ja melkein kaikki lähiverkossa olevat koneet ovat kiinnostuneita kommunikaation sisällöstä. Tätä voi käyttää myös satunnaisesti muutaman paketin lähettämiseen, jolloin verkon tietokoneet eivät kuormitu kovin paljon. Esim. sovellus voi ilmoittaa olemassaolostaan yleislähetystä käyttäen lähiverkon koneille, johon kiinnostuneet sovellukset voivat vastata esim TCP:tä tai UDP:tä käyttäen (ei ylislähetyksellä).\n14 UDP yleislähetys (broadcast) Ohjelmallisesti ei saada selville, kuinka laajalle yleislähetyksellä lähetetyt paketit leviävät. Monet reitittimet eivät välitä niitä eteenpäin, jolloin yleislähetys ei saavutakaan kuin muutaman lähimmän koneen. Joskus verkoissa yleislähetys voi saavuttaa satojakin koneita vaikka näin ei haluta. Tätä voidaan käyttää sovelluksissa jotka kommunikoivat vain lähiverkon alueella ja melkein kaikki lähiverkossa olevat koneet ovat kiinnostuneita kommunikaation sisällöstä. Tätä voi käyttää myös satunnaisesti muutaman paketin lähettämiseen, jolloin verkon tietokoneet eivät kuormitu kovin paljon. Esim. sovellus voi ilmoittaa olemassaolostaan yleislähetystä käyttäen lähiverkon koneille, johon kiinnostuneet sovellukset voivat vastata esim TCP:tä tai UDP:tä käyttäen (ei ylislähetyksellä).\n15 UDP yleislähetys (broadcast) Tietokoneverkkojen yhteydessä broadcast-osoite on IP-osoite jonka kautta IPpaketti kyetään lähettämään jokaiselle samassa aliverkossa olevalle laitteelle ilman että sen osoitetta tiedetään. Osoitteen tarkka määrittely on esityksessä RFC 919. Tiettyä aliverkkoa vastaava broadcast-osoite saadaan kun tiedossa on laitteelle määritelty IP-osoite sekä aliverkon peite (englanniksi subnet mask tai netmask). IP-osoitteen ja aliverkon peitteen komplementin kesken tehdään looginen OR operaatio jonka tuloksena saadaan broadcast-osoite. Esimerkki tämän selventämiseksi: Laite haluaa tehdä broadcast-lähetyksen omaan aliverkkoonsa. Laitteen tietää että sen IP-osoite on sekä aliverkon peitteen joka on Verkon peitteen komplementti on Tällöin broadcast-osoitteeksi saadaan = Tähän osoitteeseen lähetetty paketti tavoittaa kaikki saman aliverkon laitteet.\n16 UDP yleislähetys (broadcast) Tietokoneverkkojen yhteydessä broadcast-osoite on IP-osoite jonka kautta IPpaketti kyetään lähettämään jokaiselle samassa aliverkossa olevalle laitteelle ilman että sen osoitetta tiedetään. Osoitteen tarkka määrittely on esityksessä RFC 919. Tiettyä aliverkkoa vastaava broadcast-osoite saadaan kun tiedossa on laitteelle määritelty IP-osoite sekä aliverkon peite (englanniksi subnet mask tai netmask). IP-osoitteen ja aliverkon peitteen komplementin kesken tehdään looginen OR operaatio jonka tuloksena saadaan broadcast-osoite. Esimerkki tämän selventämiseksi: Laite haluaa tehdä broadcast-lähetyksen omaan aliverkkoonsa. Laitteen tietää että sen IP-osoite on sekä aliverkon peitteen joka on Verkon peitteen komplementti on Tällöin broadcast-osoitteeksi saadaan = Tähän osoitteeseen lähetetty paketti tavoittaa kaikki saman aliverkon laitteet. Ratol:n PC:luokissa aliverkon peite , jos koneen IP esim => broadcast-osoite: = (Osoitetta ei tulisi käyttää vaikka paikallisreitittimen tulisi pysäyttää ne)\n17 Ryhmälähetys (multicast) Ryhmälähetys (multicast) mahdollistaa tietopaketin lähettämisen kaikille kiinnostuneille sovelluksille. Kaikki kiinnostuneet sovellukset rekisteröityvät kuuntelijoiksi ryhmäosoitteeseen, jolloin ne vastaanottavat tähän osoitteeseen lähetetyt tietopaketit. Kuka tahansa voi lähettää tietopaketteja tähän ryhmäosoitteeseen, mutta vain rekisteröityneet kuuntelijat vastaanottavat paketit. Rekisteröimättömät kuuntelijat eivät vastaanota paketteja, kuten yleislähetyksessä tapahtuu. Ryhmälähetys toimii Internetin laajuisesti (tietyin rajoituksin). Kaikki (vanhat) reitittimet Internetissä eivät välitä ryhmäviestejä, joten viestit eivät välttämättä pääse kaikkiin paikkoihin. Ohjelmoija voi tehokkaasti säädellä, kuinka laajalle ryhmäviesti leviää. Reitittimet tarkkailevat ryhmäviestin TTL kenttää (Time-To-Live) ja päättelevät sen perusteella, lähettävätkö viestin eteenpäin laajemmalle. Samassakin koneessa monta sovellusta voi kuunnella samaa lähetystä tietystä portista. Jotta ohjelma voisi ottaa vastaan multicast-lähetyksiä, sen tulee rekisteröityä multicastryhmän kuuntelijaksi. Multicast-ryhmät ovat tiettyjä IP-osoitteita ja osa IPosoiteavaruudesta on varattu tähän tarkoitukseen. Omissa ohjelmissa on turvallista käyttää esimerkiksi IP-osoitetta Tästä huomaammekin, että Multicastia käytettäessä "vakavampiin" tarkoituksiin on syytä ottaa huomioon viestit, jotka ovat muiden kuin omien ohjelmien käyttämiä - et voi tietää, jos joku muukin saa päähänsä käyttää samaa ryhmää ja porttia. Voit välttää viestien sekoittumisen laittamalla jokaisen lähetetyn paketin alkuun jonkin tunnisteen, josta erotat oman protokollasi mukaiset paketit.\n18 Ryhmälähetys (multicast) Jotta ohjelma voisi ottaa vastaan multicast-lähetyksiä, sen tulee rekisteröityä multicast-ryhmän kuuntelijaksi. Multicast-ryhmät ovat tiettyjä IP-osoitteita ja osa IP-osoiteavaruudesta on varattu tähän tarkoitukseen. Omissa ohjelmissa voidaan käyttää esimerkiksi IP-osoitetta Käytännössä tulee ottaa huomioon viestit, jotka ovat muiden kuin omien ohjelmien käyttämiä, koska et voi tietää, jos joku muukin saa päähänsä käyttää samaa ryhmää ja porttia. Voit välttää viestien sekoittumisen laittamalla jokaisen lähetetyn paketin alkuun jonkin tunnisteen, josta erotat sinun sovelluksellesi kuulvat paketit. Multicast-lähetyksien ryhmille on käytössä IP-osoitteet Kuitenkin alue on varattu, jota ei saa käyttää sovelluksissa. Seuraavista linkeistä löytyy lisätietoja ryhmälähetyksistä ja käytössä olevista osoitteista. ting.html\n19 HTTP-protokolla 1/5 HTTP (Hypertext Transfer Protocol) on protokolla, jota selaimet ja WWW-palvelimet käyttävät tiedonsiirtoon. Protokolla perustuu siihen, että asiakasohjelma (esim. selain) avaa TCPyhteyden palvelimelle (yleensä porttiin 80) ja lähettää pyynnön. Palvelin vastaa lähettämällä vastauksen, tavallisimmin HTML-sivun tai binääridataa esim. kuvia, ohjelmia tai ääntä.\n20 HTTP-protokolla 2/5 HTTP on Yhteydetön. Pyynnön jälkeen asiakas lopettaa yhteyden palvelimeen ja odottaa vastausta Media riippumaton. Välitettävä tieto voi olla mitä tyyppiä tahansa kunhan asiakas ja palvelin osaavat sitä käsitellä ( Internet media type eli MIME-tyyppi). Palvelin kertoo yleensä siirrettävän datan tyypin ContentType-otsakkeessa. Tilaton. Peräkkäisten siirtotapahtumien välillä ei ole mahdollista pitää tilatietoa. Jokainen HTTPsiirtotapahtuma on aloitettava aivan alusta.\n21 HTTP-protokolla 3/ Yleisiä mediatyyppejä image/png - PNG-muotoinen kuva text/plain - tekstiä, joka on tarkoitettu esitettäväksi sellaisenaan; käytetty merkistö määritellään charsetparametrillä, oletusarvo on US-ASCII text/xml - XML-muotoista rakenteellista tekstiä text/html - HTML-sivu audio/mpeg - MP3-muotoista ääntä application/vnd.stardivision.calc - StarOffice-taulukkolaskin (sovelluskohtaista vnd=vendor specific tietoa) application/octet-stream - mitä tahansa määrittelemätöntä binääridataa (tätä tyyppiä käytetään, jos tyyppi tai koodaus ei ole ohjelman tiedossa)\n22 HTTP-protokolla 4/5 metodeita GET - käytetään resurssin hakua varten (esimerkiksi verkkosivun hakuun) POST - esimerkiksi täytetyn lomakkeen tietojen lähettäminen palveluun OPTIONS - kysely palvelimen tai resurssin ominaisuuksista HEAD - pyydä vain sivun otsikkotiedot (esimerkiksi hakukone selvittää onko sivu muuttunut) PUT - sivun tallettaminen (käytetään harvoin ilman WebDAVlaajennuksia) DELETE - sivun poistaminen (käytetään harvoin ilman WebDAVlaajennuksia) TRACE - palauttaa pyynnön sellaisenaan (vikojen jäljitykseen) CONNECT - pyydetään yhteyttä, joka jää päälle\n23 HTTP-protokolla 5/5 Palvelimen vastauskoodeista Palvelin palauttaa onnistuneeseen sivunhakuun vastauksena ensimmäisenä "HTTP/1.x 200 OK". Ensin on protokollan versionumero ja koodi "200" kertoo pyynnön onnistuneen (selväkielisenä "OK"). 2xx-alkuiset statuskoodit kertovat onnistuneesta pyynnöstä. 3xx-alkuiset koodit ilmoittavat sisällön löytyvän jostain muualta kuin selain pyysi. Koodi 301 "Moved Permanently" ilmoittaa sivun siirtyneen pysyvästi ja 302 "Moved Temporarily" väliaikaisesti toiseen paikkaan. 4xx-alkuiset koodit kertovat asiakasohjelman (esim. selaimen) tekemästä virheestä. Esimerkiksi 404 "Not Found", jos haetaan sivua, jota palvelimella ei ole ja 403 "Forbidden eli hakijalla ei ole oikeutta dokumenttiin pääsyyn. 5xx-alkuiset koodit kertovat palvelimen tekemistä virheistä\n24 SMTP-protokolla SMTP (Simple Mail Transport Protocol) sähköpostiprotokolla on tekstipohjainen ja käyttää TCP:tä. Näin ollen SMTP sessio voidaan luoda telnet-komennolla. Se käyttää yleensä porttia 25 Kun lähetään SMTP:n kautta sähköpostia tarvitaan ainakin neljää komentoa HELO, kertoo sähköpostipalvelimelle sähköpostiohjelman identiteetin MAIL FROM, lähettäjä RCPT TO, vastaanottaja DATA, viestin sisältö. Huomaa, että viestin aihe ja muut otsikkokentät ovat osa viestiä\n25 Muuta asiaan liittyvää POP3 (Post Office Protocol version 3) protokolla mahdollistaa sähköpostin lukemisen verkon yli. Se on myös tekstipohjainen protokolla, joten sen kanssa voidaan kommunikoida telnet-komennolla. IMAP4 (Internet Message Access Protocol 4) on POP3:n kaltainen protokolla mutta kehittyneempi. POP3 mahdollistaa yhdessä postilaatikossa käynnit, kun taas IMAP4 mahdollistaa käynnit useammassa sähköpostilaatikossa Java Mail API on geneerinen sähköpostikehys, joka tukee sähköpostiviestien lähetystä ja vastaanottamista. Tukee useita sähköpostiprotokollia


SUOMALAISET SENIORIT MAAILMALLA SENIORISEMINAARI PDF\nDownload "SUOMALAISET SENIORIT MAAILMALLA SENIORISEMINAARI 2015"\n1 1 SUOMALAISET SENIORIT MAAILMALLA SENIORISEMINAARI 2015 Teema: Vanhuus ja kaksi kotimaata Paikka: Tuomiokirkon Krypta, Helsinki Seminaarin suunnittelu ja toteutus: Suomalaiset Seniorit Maailmalla työryhmä - SuSeMa Suomen evankelis-luterilaisen kirkon ulkosuomalaistyö Suomi-Seura ry Suomen Merimieskirkko ry Siirtolaisuusinstituutti Suomalaiset Seniorit Maailmalla seminaariin ilmoittautui 75 osallistujaa 17:sta maasta (Ruotsi, Sveitsi, Saksa, Kanada, USA, Venäjä, Viro, Australia, Itävalta, Thaimaa, Ranska, Iso-Britannia, Kreikka, Turkki, Espanja, Alankomaat ja Belgia). Seminaarin avaus Rovasti Ilkka Mäkelä (Kirkon ulkosuomalaistyö) toivotti seminaarilaiset tervetulleiksi Tuomiokirkon Kryptaan. Tämä senioriseminaari on järjestyksessä seitsemäs SuSeMa-seminaari, joka paneutuu ulkosuomalaissenioreita koskettaviin aiheisiin. Ulkosuomalaisten oma piispa Tapio Luoma avasi seminaarin. Puheessaan hän korosti tasapainoa kahden maan identiteettien välillä, synnyinmaan ja asuinmaan. Ulkosuomalainen kuuluu sekä entiseen että uuteen kotimaahan ja molempiin liittyvät rakkaat muistot ja tunteet. Aika muuttaa ympäristöämme ja meitä, mutta kannamme aina mukanamme sitä perintöä, jonka olemme saaneet lapsuudessa. Ajalla on vain yksi suunta ja se on eteenpäin. Senioriseminaarissa katsomme eteenpäin ja kokoonnumme yhteen pohtimaan yhteisiä asioita ja katsomaan tulevaisuuteen. Paneelikeskustelu Senioriseminaari toteutettiin asiantuntijapaneelimuodossa. Paneelin puheenjohtajana toimi kanslianeuvos Risto Laakkonen. Paneelistit: Timo Sainio, Espanjan johtava pappi, kirkon ulkosuomalaistyö Marja-Terttu Mäkiranta, hallitusneuvos, sosiaali- ja terveysministeriö Teemu Turunen, konsuliasioiden yksikön päällikkö, ulkoasiainministeriö Ritva Lehmann, sosiaalikuraattori, Pohjois-Saksan suomalainen merimieskirkko Helena Kivisaari, Ruotsinsuomalaiset eläkeläiset RSE /RSKL Paula Könnilä, tutkija, Siirtolaisuusinstituutti\n2 2 Paneelikeskustelussa käytiin läpi seuraavat kysymykset: 1. Mikä on edustamasi yhteisön/hallinnonalan kannalta tämän hetkinen ulkosuomalaisseniorien tilanne ja siinä ilmenevät haasteet? Ikääntyvien ulkosuomalaisten määrä kasvaa lähitulevaisuudessa - suuret ikäluokat vanhenevat samalla kun eliniänodote nousee eli ihmiset elävät pitempään. Esim. Ruotsissa yli 65-vuotiaita suomalaisia on jo Ikääntyvien määrä kasvaa kaikkialla ja tämä heijastuu terveyspalvelu- ja vanhuspalvelukysynnän kasvuun miten yhteiskunnat pystyvät rahoittamaan ja tarjoamaan tarvittavat palvelut. Ulkosuomalaissenioreissa useita sukupolvia, joista nuorimpia ovat eläkkeelle jääneet suurten ikäluokkien edustajat. Heidän parissaan on hyväkuntoisia ja aktiivisia toimijoita, juniorisenioreita, jotka ovat aktiivisia toimijoita ja osallistujia ulkosuomalaisyhteisöissään. Miten heidät saadaan kiinnostumaan vapaaehtoistyöstä vanhempien, huonokuntoisten ulkosuomalaissenioreiden parissa? Suomalaisyhteisöt muuttuvat. Vuosikymmeniä sitten perustettujen yhteisöjen toiminta hiipuu, kun vanhat järjestöaktiivit väsyvät ja siirtyvät toiminnasta syrjään eikä nuoria saada toimintaan mukaan. Suomen suurlähetystöjen palveluihin kohdistuu entistä enemmän odotuksia samalla kun ulkoministeriön resurssit vähenevät. Sosiaali- ja terveysministeriöllä suuri haaste miten tarjota oikeaa, ajantasaista ja ymmärrettävää tietoa kansalaisille lainsäädäntö muuttuu, esimerkkinä Suomen soteuudistus. Vaikein tilanne niillä ikääntyvillä ulkosuomalaisilla, jotka eivät ole halunneet sosiaalisiin verkostoihin. Yksinäisyys silloin kun ikääntyneen ulkosuomalaisen puoliso kuollut ja lapset asuvat maailmalla. Tarve jalkautuvalle sosiaalityölle - kotikäynnit, seurakuntien diakoniakäynnit Nuori suomalaissukupolvi ei ole kouluttautunut hoiva-ammatteihin suomalaisyhteisöissä mistä saadaan suomen kielen taitoista hoitohenkilökuntaa? Siirtolaisuuden jättämä jälki kahden maan kansalaisuus tasapainoilu synnyinmaan ja kotimaan välillä paluumuuttoharkinta. 2. Miten ulkosuomalaisyhteisöt voivat itse ja/tai yhdessä muiden toimijoiden kanssa vaikuttaa hyvän ulkosuomalaisvanhuuden toteutumiseen? Suomalaisyhteisön /suomalaistoimijoiden on luotava hyvät suhteet paikallisiin viranomaisiin. Erityisen tärkeää on toiminta yhteistyössä muiden toimijoiden kanssa.\n3 3 Ongelmia on pyrittävä ennaltaehkäisemään ja varauduttava tulevaan. Junioriseniorit ovat voimavara, joiden ammattitaitoa ja näkemystä tarvitaan ja voidaan hyödyntää. Tukemalla yhteisöllisyyttä ja rakentamalla tukiverkostoja. 3. Miten näet edustamasi yhteisön/hallinnonalan kannalta ulkosuomalaisseniorien tilanteen kehittyvän tulevaisuudessa? Suomalaisen seurakunnan, kirkon ulkosuomalaistyön, Merimieskirkon henkilöstön tuki Suomenkieliset vanhainkotiosastot, suomenkielinen henkilökunta suurissa suomalaisyhteisöissä (Ruotsi, Kanada, Yhdysvallat, Australia) Miten autetaan hajallaan asuvia ja pieniä suomalaisyhteisöjä? Eläkeiässä Espanjaan muuttaneet juurettomia vaihtoehtoina palvelutalo/vanhainkoti suomalaisille tai paluumuutto Suomeen STM: tulevaisuuden haaste: Mitkä ovat toimintatavat tiedottamisessa? Ulkosuomalaisseniorin tietoisku Suomi-Seuran seniorineuvoja Helena Balash kertoi Ulkosuomalaisen ikääntymissuunnitelma mallista, josta jo kahdessa edellisessä senioriseminaarissa on pidetty laajempi esittely. Ikääntymissuunnitelman tarkoitus on auttaa ja opastaa ulkosuomalaissenioreita suunnittelemaan omaa elämäänsä, kun he iän karttuessa haluavat valmentautua ulkosuomalaiseen vanhuuteen asuinmaissaan tai suunnittelevat paluuta Suomeen eläkepäivikseen. Ikääntymissuunnitelman ajatuksena on suunnitella omaa ikääntymistä niin, että elämää ajatellaan kymmenen, viidentoista ja kahdenkymmenen vuoden päähän ja ehkä vielä siitä eteenpäinkin. Ikääntymisen tuomiin fyysisiin ja psyykkisiin muutoksiin varaudutaan ennakolta suunnitelman avulla. Ulkosuomalaisen ikääntymissuunnitelmaa laadittaessa paneudutaan myös siihen mitä ikääntyvä itse haluaa tulevaisuudeltaan ja näin vältetään tilanteet, joissa kaikki ikääntyvää koskevat päätökset vanhuudessa tehdään omaisten tai viranomaisten toimesta. Ikääntymissuunnitelman pohjana ja tukena voi käyttää hoitotestamenttia, elämänlaatutestamenttia ja edunvalvontavaltuutusta. Ulkosuomalaisten ikääntymissuunnitelma ryhmätoimintaa on jo useissa maissa, kuten esimerkiksi Saksassa, Hollannissa, Iso-Britanniassa, Kanadassa ja Ruotsissa. Senioriseminaarissa kymmenen uutta ryhmänvetäjää pyysi Suomi-Seuran seniorineuvonnan aloituspaketin uuden ulkosuomalaisen ikääntymissuunnitelma ryhmän perustamiseksi. Paketteja voi tiedustella Suomi-Seuran seniorineuvonnasta. Postiosoite, puhelin +358 (0) ja sähköposti\n4 4 Seminaarin päätös Seminaarin yhteenvetona rovasti Ilkka Mäkelä totesi, että ulkosuomalaisyhteisöissä ikääntymisen myötä tulevat ongelmat lisääntyvät väestön vanhetessa. Kuitenkin yhteisöllisyys ja yhteistyö tarjoavat mahdollisuuksia ulkosuomalaisyhteisöille muutosten keskellä. Ensiarvoisen tärkeää on tiedonkulku ja tiedotus. Yleisökeskustelun jälkeen kanslianeuvos Risto Laakkonen päätti seminaarin kiittämällä paneelisteja ja yleisöä. Seminaarin taustakysely Vuoden 2015 senioriseminaaria varten Suomi-Seuran seniorineuvonta selvitti +55-vuotiaille ulkosuomalaisille kohdennetun kyselyn avulla missä maassa ikääntyvät ulkosuomalaiset suunnittelevat viettävänsä eläkepäivänsä ja käsityksiä siitä mitkä tekijät vaikuttavat hyvään vanhuuteen. Kyselyn kohderyhmältä kysyttiin myös onko heidän suhteensa Suomeen ja asuinmaahan muuttunut ikääntymisen myötä. Kyselyyn tuli 213 vastausta 17 maasta. Yli puolet vastaajista asui Saksassa, Ruotsissa, Iso-Britanniassa, Ranskassa ja Espanjassa. Suomi-Seura toteutti kyselyn Webropol-ohjelmalla välisenä aikana. Kyselyn yhteenveto löytyy Suomi-Seuran kotisivuilta: www. suomi-seura.fi -> Neuvonta -> Seniorineuvonta Suomalaiset Seniorit Maailmalla Senioriseminaarit 2000 Ulkosuomalaisseniorit: Miten elän onnellisen vanhuuden maassa X? 2002 Dementian vaikutus siirtolais/ulkosuomalaisvanhusten elämään 2005 Muistatko vielä? - Muistihäiriöt tutkimuksen, hoidon ja arjen valossa 2007 Ulkosuomalaisseniorit: Tulevaisuuden näkymät ja haasteet - entä sitten? 2010 Ulkosuomalaisen ikääntymissuunnitelma 2012 Vanheneminen vieraassa maassa 2015 Vanhuus ja kaksi kotimaata\n1 Suomalaiset Seniorit Maailmalla SENIORISEMINAARI 2007 Teema: Tulevaisuuden näkymät ja haasteet - entä sitten? Aika: 7.9.2007 Paikka: Kirkkohallitus, Satamakatu 11, Helsinki Puheenjohtaja: Vappu Taipale


Palvelumuotoilun työpajat | www.kunteko.fi\nKäytännönläheistä tietoa palvelumuotoilusta sekä konkreettisia työkaluja\nKuntekon palvelumuotoilun verkosto tarjoaa käytännönläheistä tietoa palvelumuotoilusta sekä konkreettisia työkaluja. Palvelumuotoilu tarkoittaa palvelujen kehittämistä ja suunnittelua muotoilun menetelmin.\nPysy kuulolla tulevista tuulista, tilaa uutiskirjeemme!\nAsiakaslähtöisestä kehittämisestä kiinnostuneelle tiimille (3-5 hlöä), jossa halutaan ottaa palvelumuotoilun perusteet haltuun.\nTyöpajoissa pääsette työstämään eteenpäin haastettanne tai kehittämään palvelua yhdessä oman tiimin kanssa.\nSaatte keskeisimmät menetelmät, joiden avulla viedä eteenpäin omaa kehittämistyötänne.\nTeillä ei tarvitse olla aikaisempaa kokemusta palvelumuotoilusta.\nAsiakaslähtöisellä kehittämisellä voidaan parantaa sekä asiakaskokemusta että palvelun käyttökokemusta.\nPalvelumuotoilun avulla palveluista ja toimintamalleista saadaan selkeämpiä, helppokäyttöisempiä ja paremmin asiakkaiden tarpeita vastaavia.\nMitä saatte työpajoista?\nKonkreettisia palvelumuotoilun työkaluja asiakkaiden tarpeiden ja toimintaympäristön muutosten tunnistamiseen ja ennakointiin.\nPalvelumuotoilun menetelmiä työprosessien ja kehittämistehtävien suunnitteluun, toteuttamiseen, arviointiin ja mittaamiseen omassa työyhteisössä ja/tai organisaatiossa.\nRohkaistutte hyödyntämään asiakas- ja henkilöstölähtöistä palvelumuotoilua.\nOsallistuminen maksaa organisaation ryhmälle (enintään 6 henkilöä) 500 euroa / 3 päivän työpaja.\nLisätietoja Anna-Marilta, puh. 050 572 4620, anna-mari.jaanu@kt.fi.\nToteutuneet palvelumuotoilun työpajat\nTyöpaja I: 4.9.2018, 2.10.2018 ja 6.11.2018.\nTyöpaja II: 14.11.2018, 11.12.2018 ja 23.1.2019.\nTyöpaja III: 14.2.2019, 14.3.2019 ja 8.4.2019.\nVerkostoa vetää palvelumuotoilun ja muutosmuotoilun asiantuntija Tom Hagelberg, Tamora Muutosmuotoilu Oy:sta. Katso alta Tompan videotervehdys.\nWebinaarit (osa I, II ja III) ovat Youtubessa. Katso >>.\nPassi & Ripatti: Parhaat linkit palvelumuotoiluun\nPassi & Ripatti: Työkalut muutoksen tekijöille\nKuntaliitto: Uskalla kokeilla-ohjelman Kokeilujalostamot\nHelsingin kaupunki. Koulujen muotoilupolku -työkalut (PDF).\nOsallista – kokeile – kehitä!: Tuttu-6Aika -hanke työllisyyspalveluiden kehittämisessä.\nOlisiko mahdollista päästä Kunteko 2020 -jakelulistalle. Olen erityisesti kiinnostunut palvelumuotoilusta ja yhteiskehittämisestä (valitettavasti 21.8. webinaarin ajankohta ei käy minulle) ja mielelläni kuulisin jatkossakin ajankohtaista siltä saralta. Sähköpostini on eeva-leena.labaut@hus.fi .\nkiitos viestistäsi. Ilman muuta olet tervetullut postituslistallemme. Liitän sinut uutiskirjeemme tilaajaksi sekä lähetän sinulle sähköpostilla tallenteet aikaisempiin webinaaritallenteisiin. Saat myös 21. elokuuta pidettävän webinaarin myöhemmin tallenteena käyttöösi.\nMaija Ruoho / Kunteko


Bad guys go everywhere - virtuaalihevonen\nPATE ~ NIKLAS ~ KILPAILUT ~ PÄIVÄKIRJA\nSaanen esitellä sinulle, kisakentillä jo aikaisemmin kiillelleen, sittemin karvakasaksi ja pullamahaksi muotoutuneen, mutta nykyään taas (kiitos olkoon treeniohjelmien keksijän) kisakenttien hohtoa nauttivan... Bad guys go everywheren (ja jos englanti ei väänny sen paremmin kuin meikäläiselläkään, voit sanoa tutustuneesi Pateen)!\nMitä jokaisen tulee tietää tästä hevosesta on se, että tämän hermannin tarkka rotumääritelmä on hollanninpuoliverinen, sukupuoli on miehisesti ori ja suuntautumisen kohde tammat, väri ylitarkkoine kriteereineen ruunikko ilman merkkejä, ikää löytyy 13 vuotta (syntymäpäiviä ollaan vietelty kakkukahvien kera 06.08.2000 alkaen), korkeutta sen selässä olevan kyhmyn (eli sään) kohdalla on tasan 170cm ja mahanympäryksen mittoja herra pitää melko henkilökohtaisena asiana. Rekisteripapereissa omistajan kohdalla lukee Niklas Tyrmäki, joka onkin sitten luku erikseen.\nPahantapaiseen hevosenkoltiaiseen pääsee törmäämään Pitkärannan tilalla, jossa asustellaan ainakin siihen asti, ennenkuin jotain traagista tapahtuu porkkanamaan tai kaurapellon kanssa..\nMitäs sitten siihen käyttäytymispuoleen tulee... No, muuan Niklas on joskus taannoin luonnehtinut hevosestaan näin:\n"Pate, pidemmin Bad guys go everywhere, on ensisilmäyksellä varsin herttainen mammanmussukka. Todellisuudessa ulkokuoren alta taitaa paljastua jotain aivan muuta...\nJa vielä muutama sana kengittäjästä ja eläinlääkäristä. Kengittäjä on myös Paten mielestä kiva kaveri, saahan siltä yleensä kovaääniset ja uudet paukuttelukengät ja siihenhän saa nojata koko painollansa. Vaikka joskus Patella ja kengittäjällä saattaakin olla erimielisyyksiä jalan ylhäälläpitämisestä, riittää kuitenkin jomman kumman kärsivällisyys koko kengittämisprosessin ajan. Eihän Pate eläinlääkäriä tavallisesta hoitajatytöstä tunnista, ennenkuin pienenlaatuinen piikki on lävistänyt sen ihon kaulasta. Siinä vaiheessa tämä poika saa sellaisen sätkyn, että oksat pois. Sätkyn ehkäisyyn auttaa, jos joku on rapsuttelemassa ja lässyttelemässä Paten korvanjuuresta, ja jos eläinlääkäriltä saa ennakko- ja jälkilohdutusherkkuja. Näin Paten mielestä ollaan sujut piikkien suhteen. "\nPaten sukutaulun korkea-arvoisuus ja tunnettavuus on jakautunut tasaisesti kahtia. Saanen esitellä teille ensin Paten rakkaan isäpapan.\ni. Piece by Piece\nKWPN-o., rn, sk.170cm\nPiece by Piece on Alankomaissa syntynyt KWPN-ori, joka on tullut ihmisille tutuiksi korkeissa rataesteluokissa. Potentiaalisen orin kisamanestys on ollut laajaskaalainen, sillä niin menestystä kuin tappiotakin on tullut. Piece by Piece on helppojen kouluratojen menijä, mutta pärjää estepuolella ehdottomasti paremmin, sillä joskus herkästi kuumeneva ori saattaa sählätä koululiikkeitä tehdessä. Nykyään, kisaeläkettä kylläkin viettävä, 20-vuotias ori on kantakirjattu II- palkinnolla ja edelleen hyväksyttynä jalostuskäyttöön.\nJa sitten esittelyvuoron saa vieläkin rakkaampi äitimamma.\ne. Story of Cinderella\nKWPN-t., rn, sk.165cm\nStory of Cinderella on, myös Alankomaissa syntynyt, KWPN-tamma, joka on niin sanotusti aivan eri kastia kuin Paten isä. Tamma on viettänyt myös moniomistajaista elämää, sillä se on ollut niin "vossikka"hevosena, perheratsuna kuin ratsastuskouluhevosena. Pitkän harkinnan jälkeen, päätettiin Cinderella astuttaa jonkintapaisella superoriilla ja isäehdokkaaksi nousi Piece by Piece. (Näin siis syntyi Cinderellan ensimmäinen varsa.) Yleisesti ottaen Cinderellalla ei olla kilpailtu, eikä se muita meriittejä omistakaan, kuin "kiva heppa, jos lähestyy herkuilla", "jättiläinen", "ylisuuri", "mahakas", ja niin edelleen.. Tamma viettää nykyään tyytyväisiä eläkepäiviä ja on saavuttanut kunnioitettavan 22 vuoden iän.\nKaikki sivuilla on ©vrieng. ellei toisin mainita.\nHuomioithan, että Pate on ainoastaan virtuaalihevonen eli sitä ei oikeasti ole olemassa.


M2016-02 Suomenlinnan lautan ja purjeveneen yhteentörmäys Eteläsatamassa, Helsingissä 2.9.2016 - Onnettomuustutkintakeskus\nEtusivu » Tutkintaselostukset » Vesiliikenne » Tutkintaselostukset vuosittain » 2016 » M2016-02 Suomenlinnan lautan ja purjeveneen yhteentörmäys Eteläsatamassa, Helsingissä 2.9.2016\nM2016-02 Suomenlinnan lautan ja purjeveneen yhteentörmäys Eteläsatamassa, Helsingissä 2.9.2016\nHelsingissä tapahtui 2.9.2016 Suomenlinnan lautan ja purjeveneen vakava yhteentörmäys. Purjeveneen miehistön jäsen loukkaantui lievästi ja purjevene sai vaurioita. Vakavammilta seurauksilta vältyttiin täpärästi.\nM/S Suokki oli lähtenyt Kauppatorin laiturista ja M/S Suomenlinna II samaan aikaan Suomenlinnan Päälaiturista. Samaan aikaan purjevene lähestyi väyläaluetta koillisesta hankavastaiseen (tuuli etuviistosta), oikean puolen halssilla (tuuli oikealta puolelta).\nOnnettomuutta edeltänyt lähitilanne syntyi, kun purjevene väisti Suomenlinnan suunnasta lähestyvää Suomenlinna II:sta sen perän takaa. Tässä vaiheessa purjeveneellä ei ollut vielä havaintoa Kauppatorin suunnasta lähestyvästä M/S Suokista. Tilannekuvan muodostamista vaikeutti se, että purjeveneen päällikkö hoiti veneen käsittelyn ja navigoinnin yksin sekä se, että laskeva aurinko paistoi lähestyvän M/S Suokin suunnasta.\nSuomenlinnan lauttojen sivuuttaessa toisensa Ryssänsaaren itäpuolella Kauppatorin suunnasta lähestyvästä M/S Suokista havaittiin purjevene, joka oli juuri ylittämässä sen ajolinjaa. M/S Suokin päällikkö muutti suuntaa vasemmalle ohittaakseen purjeveneen sen perän takaa. Suunnanmuutos jäi kuitenkin tilannenopeudesta ja lyhyestä sivuutusetäisyydestä johtuen riittämättömäksi.\nPurjeveneen päällikkö ei hahmottanut liikennetilannetta keskittyessään M/S Suomenlinna II:n sivuutuksen jälkeen lähinnä veneen käsittelyyn. Olettaen väylätilan vapaaksi hän teki niin sanotun vastakäännöksen oikealle. Käännös meni kuitenkin selkeästi pitkäksi, jolloin purjevene päätyi takaisin M/S Suokin eteen.\nPurjeveneen suunnanmuutoksen jälkeen M/S Suokin päällikölle ei jäänyt enää aikaa estää yhteentörmäystä. Yhteysaluksen keula osui purjeveneen vasempaan kylkeen rungon peräosaan. Purjevene kallistui törmäyksessä ja gasti (miehistön jäsen) löi kaatuessaan kyynärpäänsä.\nTörmäyksen jälkeen M/S Suokin päällikkö ilmoitti tapahtuneesta VHF-radiolla Helsingin VTS-keskukselle. VTS-keskus välitti tiedon edelleen meripelastuskeskukseen. Meripelastuskeskus määritteli tilanteen hälytystilanteeksi ja hälytti tehtävään poliisiveneen Katajannokalta sekä Helsingin merivartioaseman nopean valmiusveneen Suomenlinnasta.\nPurjevene siirtyi M/S Suokin kylkeen tarkistamaan vaurioitaan. Purjeveneessä ei havaittu vuotoja, koska koko vaurioalue oli vesirajan yläpuolella. Tarkistusten jälkeen M/S Suokki jatkoi matkaansa ja purjevene lähti konevoimin Ryssänsaaren ja Puolimatkansaaren välistä kohti länttä. Saarten välissä Rajavartiolaitoksen nopea valmiusvene ehti paikalle, otti purjeveneen loukkaantuneen gastin kyytiin ja toimitti hänet Kauppatorin rantaan saapuneen ensihoitoyksikön hoitoon. Gasti kotiutui ensiavusta samana iltana.\nHelsingin edustalla on vilkas alusliikenne. Helsingin luotsausalueella on vuosittain noin 5000 luotsaustehtävää ja Helsingissä käy vuosittain yli 250 matkustajaristeilijää. Pienempiä kauppamerenkulun aluksia ovat yhteyslautat ja vesibussit, jotka kesäaikaan kuljettavat turisteja pääkaupungin vesialueilla. Näiden lisäksi useat pienvarustamot järjestävät Helsingin edustalla saaristoristeilyjä. Ruuhkaisin liikennekausi ajoittuu kesäkuukausille, jolloin myös huvivene- ja risteilyliikenne ovat vilkkaimmillaan sekä kevään ja syksyn viikonloppuihin.\nKauppa-alusten ja huviveneiden välisiä vaaratilanteita esiintyy erityisesti Helsingin sisääntuloväylillä kapeissa salmissa, väylien risteyksissä sekä satamien läheisyydessä. Aika ajoin tapahtuu myös törmäyksiä, joissa huviveneet kärsivät vaurioita. Vakavilta ihmishenkiä vaatineilta onnettomuuksilta on kuitenkin toistaiseksi vältytty.\nValtaosalla kauppa-aluksista on kansainvälisten vaatimusten mukainen turvallisuusjohtamisjärjestelmä. Turvallisuusjohtamisjärjestelmällä tarkoitetaan jäsennettyä ja dokumentoitua järjestelmää, jonka avulla henkilöstö voi toteuttaa tehokkaasti yhtiön turvallisuus- ja ympäristönsuojeluohjelmaa. Järjestelmän kuvaaman turvallisuusohjelman yksityiskohtainen kattavuus jää kunkin varustamon vastuulle.\nTurvallisuus- ja ympäristönsuojeluohjeet löytyvät laivoilta turvallisuusjohtamiskäsikirjan muodossa (SMS, Safety Management Manual), jossa annetaan ohjeet tärkeimpien laivatoimintojen suorittamiseksi turvallisesti ja saastumista ehkäisten. Lisäksi siinä annetaan neuvoja erilaisissa hätätilanteissa toimimiseksi ja hätätilanneharjoitusten suorittamiseksi. Miehistöä koulutetaan noudattamaan annettuja turvallisuusohjeita.\nModerniin turvallisuusjohtamisajatteluun kuuluu olennaisesti turvallisuusuhkien ja riskien arviointi, esimerkiksi mahdollisen lähitilanteen syntymisen ja yhteentörmäysriskin osalta vilkkaasti liikennöidyillä alueilla. Jos varustamon turvallisuusjohtamisjärjestelmä ei kuitenkaan sisällä tällaista riskin arviointia, vaikeuttaa se miehistön varautumista tämän kaltaisiin poikkeustilanteisiin.\nHelsingin edustan kauppamerenkulun käyttämät väylät ovat Liikenneviraston tulkinnan mukaan meriteiden sääntöjen tarkoittamia ahtaita kulkuväyliä. Näihin kulkuväyliin katsotaan kuuluviksi kaikki Suomen rannikon ja sisävesien kauppamerenkulun käyttöön tarkoitetut väylät lukuun ottamatta ulkomerellä sekä muilla avoimilla ja syvillä selkävesillä kulkevia väyliä ja väyläosuuksia. Veneilijät eivät kuitenkaan yleisesti tunnista ahtaiden kulkuväylien käsitettä.\nTutkinnan yhteydessä on tullut esille, että veneilijöiden voi olla hankalaa saada tietoa muun muassa ahtaista kulkuväylistä, nopeusrajoitusalueista ja kauppamerenkulun käyttämien väylien ohittamis- ja kohtaamiskieltoalueista. Vesiliikenteen turvallisuutta parantava tieto olisi tuotava helpommin ja keskitetymmin veneilijöiden saataville esimerkiksi merikartoissa. Tällä hetkellä muun muassa informointi kauppamerenkulun käyttämien väyläalueiden ja toisaalta muiden vesialueiden nopeusrajoituksista on jakautunut Liikenneviraston ja ELY-keskusten kesken.\nMerilaissa aluksen päällikköä velvoitetaan huolehtimaan myös siitä, että alusta kuljetetaan ja käsitellään hyvän merimiestaidon mukaisesti. Vastaavasti meriteiden säännöissä edellytetään noudatettavan hyvää merimiestapaa muun muassa ylläpitämällä tähystystä. Alusten kohtaamistilanteiden yhteydessä tämä tarkoittaa sitä, että alusta ohjataan tilanteeseen ja alueeseen sopivalla tavalla, turvallisella suunnalla ja nopeudella, aluksen ohjailuominaisuuksia hyväksikäyttäen sekä muun liikenteen huomioonottamista vaaratilanteiden ja vahinkojen välttämiseksi. Hyvään merimiestaitoon kuuluu lisäksi sää-, aallokko-, liikenne- ja valaistusolosuhteiden muutosten arviointi ja tehtyjen johtopäätösten mukainen, ennakoiviin toimenpiteisiin ryhtyminen turvallisen merenkulun takaamiseksi.\nSuurten alusten ohjaaminen on usein hidasta, eivätkä ne voi suuren syväyksensä takia yleensä poistua väyläalueelta. Näistä syistä huviveneiden tuleekin aina pyrkiä väistämään itseään suurempia aluksia. Ammattimerenkulkijoiden viesti huviveneilijöille on, että riittävän hyvissä ajoin ja riittävän suurin suunnanmuutoksin sekä aina perän takaa osoitettu väistämisaikomus on erittäin tärkeää turvallisuuden varmistamiseksi. Laiva seuraa todennäköisesti väylää eikä poikkea siltä. Tämä tieto auttaa myös veneilijää ennakoimaan kauppa-aluksen kulkua ja suunnittelemaan omat ajolinjansa.\nKauppa-alusten turvallisen navigoinnin varmistamiseksi Helsingin VTS-keskus valvoo liikennettä erityisesti sisääntuloväylien ja satamien alueilla. Veneilijät eivät pääsääntöisesti kuuntele VTS-radiokanavia, eivät aktiivisesti seuraa liikenneilmoituksia, eivätkä näin ollen pysty hahmottamaan liikennetilannetta esimerkiksi sisääntuloväylien kapeikkojen osalta riittävän hyvin. Veneilijöiden voi olla myös vaikea hahmottaa lähellä olevien suurten alusten liikkeitä, varsinkin silloin kun ne ovat kiihdyttämässä tai kääntymässä. Tämä korostaa aktiivisen tähystämisen merkitystä, johon kaikkien veneessä olijoiden on hyvä osallistua.\nTutkinnan tuloksena Onnettomuustutkintakeskus antaa neljä turvallisuussuositusta:\n1.\tOnnettomuustutkintakeskus suosittaa, että Suomen matkustajalaivayhdistys ry kehottaa jäsenvarustamoitaan lisäämään yhteentörmäysriskin arvioinnin turvallisuusjohtamisjärjestelmiinsä vilkkaasti liikennöityjen alueiden osalta.\nHelsingin edustan vesiliikenne vilkastuu kesäkaudella, jolloin veneily- ja risteilyliikenne ovat vilkkaimmillaan. Huviveneiden ja kauppa-alusten välisiä vaaratilanteita syntyy Helsingin alueella usein. Tyypillisiä paikkoja ovat sisääntuloväylien kapeat salmet, väylien risteykset ja satama-alueet. Kausiliikennettä harjoittaville varustamoille olisi tärkeää toteuttaa suosituksen mukainen riskiarviointi, jotta alusten henkilöstö saataisiin paremmin tietoiseksi vilkkaasti liikennöityjen vesialueiden yhteentörmäysuhan todennäköisyydestä.\n2.\tOnnettomuustutkintakeskus suosittaa, että Liikennevirasto selvittää, miten informaatiota ahtaiksi määritellyistä kulkuväylistä, nopeusrajoituksista, ohittamis- ja kohtaamiskieltoalueista sekä muista vesialueiden erityispiirteistä voitaisiin tuottaa veneilijöille helposti jaettavissa olevaan muotoon.\nVeneilijöillä on vesillä liikkuessaan yleensä käytössään paperiset merikartat ja/tai elekroninen karttamateriaali. VTS-keskusten liikennetiedotukset sisältävät tietoja muun muassa vesialueiden liikennetilanteista, olosuhteista sekä ajankohtaista tietoa väylien tilasta. Liikenneviraston väyläkortit antavat yksityiskohtaista tietoa väylien turvalaitteista ja rajoitusalueista. Kauppamerenkulun väylästön liikennerajoituksista vastaa Liikennevirasto, mutta näiden väyläalueiden ulkopuolelle jäävien vesialueiden nopeusrajoituksista sekä maihinnousu- ja aallonmuodostuskielloista vastaa ympäristöviranomainen. Huviveneiden liikkuessa vapaasti koko vesialueella tarvitaan näiden rajoitusten ja kieltojen selvittämiseen useampaa tietolähdettä. Merikarttamateriaalin esitystapaa säätelevät kansainväliset säädökset ja Suomen rannikon pirstaleisen maaston ja väylästön vaatima esitysmuoto rajaa mahdollisuuksia suosituksessa lueteltujen erityispiirteiden tarkaksi esittämiseksi. Kuitenkin, jopa pelkistetty esitysmuoto voi antaa veneilijöille indikaation alueen erityspiirteistä, jotta täsmentävää tietoa asiasta ymmärretään etsiä.\n3.\tOnnettomuustutkintakeskus suosittaa, että Liikennevirasto ja Liikenteen turvallisuusvirasto yhdessä selvittävät, miten hyvää merimiestapaa ja -taitoa kuvaavaa informaatiota voitaisiin jakaa kansalaisille tehokkaammin.\nMonissa läheltä piti -tilanteissa ja onnettomuuksissa osatekijänä on hyvän merimiestaidon tai tavan puute. Liikenteen turvallisuusvirasto on koonnut verkkosivuilleen kattavan kuvauksen asioista, jotka liittyvät hyvään merimiestapaan. Käytännössä kysymys on ennen kaikkea vesiliikenteen sääntöjen tuntemuksesta, niiden noudattamisesta ja toisten vesillä liikkujien ennakoivasta huomioonottamisesta. Veneseurojen jäseninä on vain pieni osa veneilijöistä ja laajan yleisön tavoittaminen voisikin parhaiten onnistua viranomaisten aktiivisen tiedotuskampanjan tai muun viestinnän keinoilla.\nLisäksi Onnettomuustutkintakeskus toistaa M2016-01 Moottoriveneen palo Saimaalla 24.7.2016 -turvallisuustutkinnassa antaman tiedonjakoa koskevan suosituksen:\n4.\tOnnettomuustutkintakeskus suosittaa Liikenteen turvallisuusvirastoa laatimaan menettelyn, jossa veneen rekisteröinnin yhteydessä uutta omistajaa opastetaan veneilyturvallisuudessa. Tämä voi olla esimerkiksi sähköinen linkki eri viranomaisten ylläpitämille internet-sivustoille tai muutoin annettu informaatio.\nM2016-02 Tutkintaselostus (pdf, 0.86 Mt) M2016-02 Accimap (pdf, 0.02 Mt)


Poimintoja lehdestä | Opetusalan Seniorijärjestö OSJ ry\nTäällä julkaistaan poimintoja Senioriopettaja-lehdestä. Pääset lukemaan kunkin jutun klikkaamalla otsikkoa!\nLehti 3/2022: Pesäpallon näköalapaikalla\nSenioriopettaja Raimo Rajala on ollut pesäpallon huipulla vuosikymmeniä. Hän on elänyt pesäpallon tahdissa nuorena, opettajana, mestaruussarjapelaajana, pesäpallokolumnistina, valmentajana ja Pesäpalloliiton puheenjohtajana. Tänä vuonna pesäpallo täyttää 100 vuotta. Tämä juttu aukeaa otsikkoa klikkaamalla.\nLehti 2/2022: Ikääntyneiden lipunkantaja\nTammikuussa työnsä aloittanut vanhusasiavaltuutettu Päivi Topo alkoi\nsaada yhteydenottoja ensimmäisestä työpäivästään lähtien.\n–Näkyvimmiksi huoliksi nousevat vaikeus saada palveluita, joita\nikääntynyt tarvitsee, sekä turhautuminen nopeasti tapahtuvaan\nperuspalvelujen digitalisoitumiseen. Yhteiskunnan palveluita on yhä\nvaikeampi saada, jos ei käytä tietotekniikkaa. Tämä juttu aukeaa otsikkoa klikkaamalla.\nLehti 1/2022: Maailman valloittama\nVaelluksia Annapurnalla, koskenlaskua Namibiassa, opettajana Etiopiassa ja Taiwanissa, televisiotoimittajan töissä nuorena, novelleja, luontokuvausta, vakiotansseja… Helsingin senioriopettajat ry:n monivuotisen sihteerin Arja Ahosen töiden ja harrastusten luettelo on hengästyttävä. Matkat, lähinnä seikkailumatkat, ovat vieneet jo lähes 90 eri maahan. Tämä juttu aukeaa otsikkoa klikkaamalla.\nLehti 6/2021: Opettaminen harrastuksena palkitsee\nEntinen kriminologian opettaja Arja Saunamäki on jo viiden vuoden ajan eläkkeelle jäämisensä jälkeen jatkanut opettamista, mutta harrastuksena. Hän on opettanut suomea vapaaehtoisena ensin vastaanottokeskuksessa ja nyt neljän vuoden ajan Luetaan yhdessä -toiminnassa Vantaan Koivukylässä. Tämä juttu aukeaa otsikkoa klikkaamalla.\nLehti 5/2021: Musiikki karistaa ikävuodet\nPianotaiteilija Meri Louhos (s.1927) tunnetaan monista yhteyksistä. Harva sen sijaan tietää, että virkeä 94-vuotias pedagogi opettaa edelleen ja kouluttaa siinä sivussa myös opettajia. Tämä juttu aukeaa otsikkoa klikkaamalla.\nLehti 4/2021: OSJ:n hallitus 2021 – 2023\nHuhtikuun lopulla pidetyssä Opetusalan Seniorijärjestön vuosikokouksessa valittiin järjestön hallitus vuosiksi 2021 – 2023. Hallitusta johtaa samassa kokouksessa puheenjohtajaksi valittu Pekka Koskinen. Uusia jäseniä hallituksessa on kaikkiaan yhdeksän. Hallituksen varsinaiset jäsenet kertovat tässä koosteessa itsestään, taustastaan, luottamustehtävistään sekä tavoitteistaan OSJ:n hallitustyöskentelylle. Tämä juttu aukeaa otsikkoa klikkaamalla.\nHailuoto on tänä ja viime kesänä loistanut lähes kaikkien lehtien “nämä kohteet on nähtävä Suomessa” -listojen kärkipaikoilla. Oulun edustalla sijaitsevassa saaressa on vilkkaan matkailijavirran lisäksi tuhat vakituista asukasta ja lisäksi paljon kesäasukkaita. Heistä yksi on saaren keskellä punaisessa talossa kesiään viettävä senioriopettaja, majakkaopas ja Mrs Santa Claus Finland Ritva Rundgren. Tämä juttu aukeaa otsikkoa klikkaamalla.\nLehti 2/2021: Erkki Kangasniemi luopuu puheenjohtajuudesta – “nyt on sopiva aika”\nUseimmilla meillä on jokin rakas kesäinen harrastus. Raisiolainen Saila Rintee nauttii soutelusta, josta hän löytää monia ulottuvuuksia. Lue lisää klikkaamalla kuvaa!\nLT Katri Hamusen kirjoitus “Lääkärin lausumia” -palstalla antaa vinkkejä myönteisen elämänasenteen kehittämiseen. Esimerkiksi: “anna toisille positiivista palautetta” tai “valitse viikon tähtihetki”. Lue juttu klikkaamalla kuvaa.\n“Sivistys on erimielisyyksien ja erilaisuuden ymmärtämistä ja hyväksymistä. Se on kykyä toimia jonkin asian js ihmisten puolesta.”\n“Vanheneminen on erilaista kuin nuorena kuvittelee.” Käy lukemassa filosofian tohtori Marja Saarenheimon ajatuksia vanhemisesta. Haastattelu on Senioriopettaja-lehdessä 6/2017.\nJoen Severin toiminnanjohtaja Tuula Jokiranta kannustaa perustamaan tietotekniikan opintopiirejä. Lue lisää, klikkaa kuvaa.


Poliisi lopetti Haukiputaan taajama-alueella häiriköineen joutsenen - Uutiset - Radio Pooki\nPoliisi lopetti Haukiputaan taajama-alueella häiriköineen joutsenen\n22.01.2020 08:44 - Joonas Hepola\nOulun poliisi kertoo, että joutsen oli liikkunut aivan keskellä taajamaa ja aiheuttanut häiriötä autoilijoille.\nHaukiputaan keskustassa keskellä taajama-aluetta liikkui joutsen tiistaina alkuillasta. Poliisi joutui lopettamaan loukkaantuneen ja lentokyvyttömän linnun. Oulun poliisi kertoo, että joutsen oli liikkunut aivan keskellä taajamaa ja aiheuttanut häiriötä autoilijoille. Lintu oli liikkunut muun muassa liikenneympyrässä ja autot olivat joutuneet väistämään sitä.\nPoliisi kertoo joutsenen olleen lentokyvytön. Joutsen jouduttiin lopettamaan eläinsuojeluperustein, sillä poliisi katsoi, ettei se ollut kykenevä elämään normaalisti.


Skate or Die: Bad n Rad (Game Boy) | Gameberry.net - tietoa peleistä ja konsoleista\nSkate or Die: Bad n Rad (Game Boy)\nSantsiTommi <2021-06-16 16:37:00>\nSkate or Die: Bad 'n Rad on erittäin väärinymmärretty ja aliarvostettu Konami-peli, ainakin allekirjoittaneen mielestä. Tämä pelisarja pohjautuu suurimmaksi osaksi perinteisiin skeittiskenaarioihin ja todellisiin ympäristöihin, mitä nyt toisessa NES-pelissä seikkailtiin vähän jännemmissä tilanteissa ammuskellen pahiksia. Mutta Bad 'n Rad menee täysillä ääripäähän, ja rakentaa premissin post-apo-tyylisen maailman ympärille. Kaaoksen osavaltiossa sijaitseva Vilevillen kaupunki on järkytyksen vallassa, kun skeittilegenda Great Benin tytär Miss Aerial on kaapattu ilkeän ElRad the Evilin toimesta. Tehtävänäsi on selvitä ElRadin seitsentasoisesta kidutusradasta ja pelastaa neito pulasta. Eli juoni on puhdasta kasarijuustoa, täynnä ihanan naurettavia hahmoja ja radikaaleja tilanteita. Bosseissa mukana mm. sekopäinen paha pelle sekä sammakoiden kasvattama viemärisukeltaja. Molemmat expert-skeittareita, totta kai.\nPelimekaniikka jakautuu horisontaaleihin side-scroller-kenttiin sekä vertikaaleihin alamäki-osioihin. Yksi iso kritiikki mitä tämä peli saa osakseen on kontrollit, mutta mielestäni ne toimivat moitteetta kunhan saa kiinni pelin rytmistä. Bad 'n Rad vaatii tietynlaisen kasarimentaliteetin, ei pelkästään teemansa vaan myös vaikeutasonsa vuoksi. Kentät on pakko opetella ulkoa eli pelkät hyvät refleksit eivät riitä, mutta kun vaarakohdat ovat pureutuneet takaraivoon, peli etenee mukavassa tahdissa. Koska kyseessä on käsikonsolijulkaisu ilman tallennusta/salasanaa, ovat kehittäjät päätyneet ratkaisuun jossa pystyt pelaamaan neljää ensimmäistä kenttää milloin vain, kun taas loput avautuvat neloskentän läpäisystä eteenpäin vuorotellen. Tämä on mielestäni ok ratkaisu, peli on jo tarpeeksi vaikea muutenkin, joten helpottaa ettei tarvitse joka kerta aloittaa ihan alusta.\nSuosittelen tätä jokaiselle Konami-pelien ystävälle, kunhan muistaa että Bad 'n Rad ei ole mikään läpijuoksu eikä sitä voi vain brute-forcettaa läpi: ulkoa opettelu on välttämättömyys. Peli ei ole siis kovin helposti lähestyttävä ja vaatii paljon totuttelua, mutta palkitsee kärsivällisyydestä. Luulen että monet arvostelijat eivät paneudu peliin tarpeeksi ja anna sille aikaa. Bosseilla on heikkoudet ja kentissä on turvalliset reitit, epäreilulta tuntuviin kohtiin löytyy lopulta ratkaisu. Onneksi gameplay on hauskaa ja pelin persoonallisuus pitää otteessaan. Kun lopulta saat kopautettua viimeisen iskun skeittilaudallasi ElRadin kalloon, voin luvata että katharsis on taattu!\n4 käyttäjää on listannut tämän pelin kokoelmiinsa, katso ketkä.\nSivu ladattu 0.2729 sekunnissa.