VAASA ENNEN JA NYT - VASA FÖRR OCH NU: 2011\nEi taida olla enää toiveita saada Vaasaan lunta jouluksi. Viime viikkojen ja päivien vaihtelevien säiden jälkeen sääennuste lupaa nyt aatoksi plusasteita ja pilvistä säätä. Aattoiltana klo 8 jälkeen mennään asteen pari pakkaselle yön ajaksi, mutta joulupäivä valkenee taas plussan puolella.\nAutolla matkoja joulunpyhinä tekeville voi suositella sivustoa ilmatieteenlaitos.fi\nTiesitkö, että sivusto on 3. arvostetuin verkkobrändi suomalaisten internetin käyttäjien keskuudessa?\nAsukasyhdistyksemme hallituksen puolesta toivotan kaikille\nTunnisteet: God Jul och Gott Nytt År, Musta joulu, Rauhallista Joulua\nJo muutamia päiviä olen saanut ikkunastamme ja kotiparvekkeeltani seurata jännitysnäytelmää. Kaukana horisontissa, sumuisen ja sateisen joulukuisen pimeyden suojissa, Sundomin Öjenin metsässä nousee pystyyn huiman korkea tuulivoimala. Erityisen kiehtovaa on ollut saada seurata nyt paikalla tarvittavan, koko Pohjois-Euroopan suurimman nosturin pystystä. Hitaasti mutta varmasti se on saatu paikoilleen.\nNosturin vaativa pystytys kesti muutamia päiviä. Tämä tuulivoimalatyömaa on kaiken kaikkiaan melkoinen hanke, ei siis ihan mikä tahansa jokapäiväinen näky!\nOnnistuin kuvaamaan muutamia kuvia kyseisestä tapahtumasta. Etäisyyttä kotiparvekkeeltani kaukana horisontissa olevaan kohteeseen on arviolta n. 6 km.\nNosturin on seuraavaksi tarkoitus nostaa korkeuksiin 250 tonnia painava koneikko, jota myös naselliksi kutsutaan. Tämä uudenaikainen munanmuotoinen naselli tuodaan Loviisasta, sen pituus on 14 m ja halkaisija 7 m. Tämän jälkeen tuulivoimalaan tarvitaan tietenkin vielä kolme pyörivää siipeä, lapaa. Roottorin halkaisijan kerrotaan olevan 118 m, ja ylimmillään ollaan n. 184 m korkeudessa.\nKatso lisää projektista Merventon sivuilta http://www.mervento.com/\n16.12.2011 klo 13.00\n16.12.2011 klo 15.36\n18.12.2011 klo 15.47\n21.12.2011 klo 15.20\nJatkan kuvaamista sitä mukaa kun työt tuulivoimala työmaalla etenevät.\nTunnisteet: Merventon tuulivoimala, Sundomin metsä, tuulivoimala, Öjenin metsä\nVaasan kaupunki on avannut kaikkien käyttöön, ja tietenkin myös oman kaupunkisuunnittelun tarpeisiin, erittäin upean palvelun. Vaasan rakennetun kaupunkikuvan kokemaa muutosta vuosikymmenten kuluessa voi verrata yhdellä klikkauksella. Vuoden 2011 kuvia voi verrata 1970-luvun ilmakuviin.\nIhan uteliaisuudesta kävin katsomassa, miltä asuinkorttelini uimahallin mäen päällä näytti noin 40 -vuotta sitten. Nykyinen kerrostalo, jossa asumme, on 1980-luvulta. Tällä paikalla oli silloin muuta. Kuvat kertovat paljon tapahtuneesta muutoksesta, taidanpa kuitenkin kysellä vanhemmilta vaasalaisilta lisätietoja ja muistikuvia asiasta.\nMyös vieressä oleva Kasarminalue on muuttunut ja muuttumassa melkoisesti. Vielä 90-luvulla saatoimme ikkunastamme seurata aidalla ja porteilla suljetun varuskunnan turvallisen tuntuisia rutiineja.\nKäy tutustumassa kartta.vaasa.fi/\nKuva AN. (12.1.2010) Kasarminalueelle on rakennettu jo yli kahden vuoden ajan pyöreänmuodon saavaa mielenkiintoista kerrostaloalue kokonaisuutta.\nTunnisteet: Karttapalvelu, Vaasa ennen ja nyt\nKuntalainen, kansalainen – millainen rooli päätöksenteossa?\nKuva AN. Vaasan leirintäalue on monen Vaasassa vierailleen mielestä yksi maamme parhaista ja kauneimmista leirinta-alueista.\nVaasan valtuuston hyväksyttyä yleiskaavan voi lerintäalueen pysyminen nykyisellä paikallaan olla uhattuna.\nYleiskaavakäsittelyn minussa herättämiä ajatuksia\nValtuutettu Heimo Hokkasen mukaan farssiksi meni, nimittäin Vaasan yleiskaavan hyväksyminen (Pohjalainen 16.12.2012). Koska systeemi ei tunnu toimivan, asiaa kannattaa pohtia. Päättäjien roolia ei käy kateeksi, sillä tässä Vaasan yleiskaava asiassakin tilanne on se, että 35-vuoden työn jälkeenkään prosessi ei ole johtanut riittävän hyvään, kelpoon lopputulokseen.\nViime metreillä eri tahojen vaikuttamisyritykset kertovat siitä, että asianosallisten kuulemisissa on epäonnistuttu, ja toisaalta kaavaan on ajettu joitakin ylemmän virkamiestahon ja keskeisten päättäjien haluamia ajatuksia uskomattoman suoraviivaisesti.\nVaasan valtuuston jäsenistä Heimo Hokkanen on monessa suhteessa esimerkillinen. Hän ottaa asioista selvää, kuuntelee, ja tulee mukaan myös asukasyhdistysten yleisötilaisuuksiin. Selkeästi hän tietää tehtävänsä ja roolinsa kaupunginvaltuutettuna. Meidän tavallisten äänestäjien on hyvä myös ymmärtää päättäjien asema oikein, vastuunkantajina heillä pitää olla todellista valtaa, ja heidän on sitä uskallettava ja osattava myös käyttää.\nPolitiikan sanotaan olevan yhteisten asioiden hoitamista. Eturistiriitoja täynnä olevassa maailmassamme tämä on helpommin sanottu kuin tehty. Asukasyhdistyksen puheenjohtajana mietin usein ns. tavallisten ihmisten välinpitämättömyyttä omaa elämäämme koskevasta päätöksenteosta. Usein mietin myös asukasyhdistysten merkitystä, tässä ja nyt – sekä tulevina aikoina.\nTulevat muutokset kuntarakenteessa ovat välttämättömiä monistakin syistä. Mielenkiintoinen näkökulma lähestyä asiaa on tarkastella kuntamuutosta ihmisten, asukkaiden vaikuttamismahdollisuuksia arvioimalla. Kysymys demokratiasta on tänään taas eilistä ajankohtaisempi, vanhat mallit kun eivät kestä ikuisesti. Maailma muuttuu, ja kysymys kuuluukin, ketkä pysyvät mukana, muutosten kärjessä, ja vievät todellista kehitystä eteenpäin.\nKunnallisen itsehallinnon peruslaki, kuntalaki vaatii taas uudistamista. Kuntaministeri Henna Virkkuselta kuultaneen asiasta joitakin ehdotuksia hyvinkin pian alkuvuodesta. Yhteiskunnan muutokset aiheuttavat kuntalain kokonaisremontin, ja mielestäni on erittäin hyvä, että valtiovalta pyrkii tätä johtamaan – muutoin ollaan pahimmillaan suurten ja arvaamattomien mullistusten kourissa. Heikot signaalit maailman kehityksen vauhdista ovat tämän päättymässä olevan vuoden 2011 aikana muuttuneet näkyviksi uutiskuviksi ja ääniksi toreilta ja aukioilta ympäri maapalloa.\nVuosien varrella on kuntalakiin tehty täsmennyksiä ja muutoksia. Vuoden 1976 kunnallislain valmistelun taustalla oli luottamushenkilöiden aseman vahvistaminen. Lautakuntien merkitystä haluttiin korostaa. Oli tarvetta myös ratkaista välillisen ja suoran vaikuttamisen ristiriita, joka korostui, kun asukkaiden ääni ei tuntunut kantavan. Silloiset säännökset kunnanosavaltuustoista oli tarkoitettu lisäämään asukkaiden vaikuttamista.\nKansalaiset pysyivät silloin – valitettavasti edelleen hiljaisina – ehkä toivoen, että kyllä aina joku heidänkin asioitaan hoitaa. Toisten mielipiteet vaan hoituivat paremmin kuin toisten. Näin se menee, edelleen. Asukasyhdistyksiä syntyi jonkun verran, usein erilaisina yhdenasianliikkeinä, kansalaisvaikuttamiseen ei syntynyt sellaista uutta puhtia, mitä eduskunnassa kenties silloin toivottiin.\nHeinäkuun alussa vuonna 1995 voimaan tulleeseen kuntalakiin otettiinkin säännökset, joilla osallistumista ja kuulemista parannettiin.\nLuottamushenkilöiden vaalikelpoisuuden rajaaminen on myös ollut keskeinen kysymys. Kuntalain mukaan keskushallinnon johtavat viranhaltijat ja eräät muut keskeiset viranhaltijat eivät nykylain mukaan voi asettua ehdokkaiksi kuntapäättäjiksi. Onko tämä syy vai seuraus, en tiedä, kuitenkaan ei ole jäänyt epäselväksi, etteikö vaikutusmahdollisuuksia silti ole – ja niitä osattu käyttää.\nKun kuntalakia nyt ollaan uudistamassa tällä vaalikaudella, niin keskeinen asia on, miten määritellään luottamushenkilöiden ja viranhaltijoiden toimivaltuudet uusissa suurkunnissa, joita pian on syntymässä. Kysymys liittyy myös siihen, miten voidaan estää se, ettei päätöksenteko karkaa kunnallisen demokratian ulkopuolelle. Ongelmallista on sekin, että tärkeitä toimialueita on kunnissa yhtiöitetty ja valtuuston toimivaltaa on voitu näin merkittävästi rajata.\nLainaan tähän lopuksi Helsingin Sanomissa 25.11.2011 kirjoittaneiden Uusi kunta 2017 –projektin päällikkö Aija Tuimalan ja Suomen Kuntaliiton tutkija Sini Sallisen ajatuksia kirjoituksesta ”Kuntauudistus voi parantaa lähidemokratiaa”.\n”Tulevaisuuden vahvoihin peruskuntiin tulee luoda kaikkia kuntalaisia yhdenvertaisesti kohteleva lähivaikuttamisen järjestelmä.”\n”Kunnissa kuullaan ihmisiä jo nyt. Kuuleminen on kuitenkin usein satunnaista, ja kuntalaiset epäilevät, ettei heidän antamansa palaute vaikuta asioihin.”\n”Mikäli kunnanosahallintoa päätetään kehittää, on määriteltävä selvästi, mitkä ovat sen tehtävät uudessa kunnassa ja minkälaista päätösvaltaa kunnanosille voitaisiin antaa esimerkiksi kunnan taloudesta. Olennaista on, että tuleva kuntalaki antaa kunnille vapauden kehittää paikallisiin oloihin sopivia malleja.”\n”Asukkaita voitaisiin kuulla nykyistä paremmin vaikka he eivät osallistuisi poliittiseen päätöksentekoon. Erityisesti suurilla kaupungeilla on jo kuntalaisten osallisuusohjelmia, erilaisia kyselyjä sekä internet- palstoja ja –toreja, jolla kuntalainen pystyy ottamaan kantaa kaupungin asioihin.”\n”LÄHIDEMOKRATIAN ja osallisuuden lisäksi tulevaisuuden vahvan peruskunnan lähivaikuttamiseen kuuluu myös kuntalaisten vahva mukanaolo palveluiden suunnittelussa.”\n”Tavoitteena on, että kuntalaiset tuntisivat vahvasti olevansa osallisia kunnan asioissa.”\nKUNTA OLEMME ME KAIKKI YHDESSÄ\nTutustu Suomen Kuntaliittoon ja Uusi Kunta 2017-projektiin.\nTunnisteet: Heimo Hokkanen, kansalaisvaikuttaminen, kuntademokratia, lähidemokratia, Uusi Kunta 2017, Vaasan valtuusto, Vaasan yleiskaava 2030\nPeter Ehrström skrev i Vasabladet om gruvstaden Kirunas nya problem. Om gruvindustrin fortsätter måste en stor del av bebyggelsen rivas och ombyggas. Men har en vanlig invånare någonting att säga när politikerna besluter vilka delar av staden rivs? Och huru är det i andra städer när stadsplaneändringar görs och stora nya byggmassor ersätter naturen eller gamla hus?\nKiruna har i årtionder lockat inte enbart gruvarbetare från Finland utan även både finska och svenska segelflygklubbar. Kebnekaise-fjellet 60 kilometer från staden och en lämplig hård vind gör det möjligt att stiga till 6-7 kilometers höijd när vi på somrarna får nöja oss med endast ca. 2 km höijder i termik. Kirunaklubben har plogat en startbana på isen och ett par veckor varje påsk har många ivriga väntat på det fina flygvädret. Men när vädret var sämre kunde man fara till stadens simhall med ett fint finskt bastu. Åtminstone här hade beslutsfattarna hört vad folket = de finska gruvarbetarna, ville ha.\nNo, här i Vasa tillåter beslutsfattarna även en bastu på Sandön för vinterbadarna. Men Vasklotskogen, som i den tidigare delgeneralplanen var ”i naturtillstånd bevarat parkområde”, skulle lättvindigt delvis säljas åt någon grynderfirma för höghus. Motionstigen där är livsviktig för oss som bor i det tättbebyggda Vasa centrum. När vi springer, går eller skidar där kommer vi inte att belasta samhället som patienter på sjukhus. Det är ganska motstridigt att staden däremot vill satsa stora pengar för nya sportanlägningar. Där skulle sen flegmatiska feta gubbar – innan de hamnar på sjukhuset - sitta och stirra på spelande eller springande ynglingar.\nPå 60-talet arbetade jag på Erik Kråkströms arkitektbyro. I “stadsplanesaneringen” för Vasa förminskades den alltför stora byggrätten i Vasa centrum. De gamla jugendhöghusen var tättbebyggda men vackra, de yngre från 50-talet nästan lika tättbebyggda men ofta klumpiga och fula. Även politikerna märkte att om ingenting görs förslummas kvarteren. Även trafiken och den ökande bilmängden hade blivit ett problem på gatorna och de trånga gårdarna. Trafikplanerarna beräknade parkeringsbehovet och många tomter reserverades för parkeringshus. I dem skulle även invånarna få platser för sina bilar. Byggnadsskydsfrågor var ännu främmande åtminstone i Finland och Sverige. Setterbergs viktigaste officiella byggnader, Hovrätten, kyrkorna mm. skyddades i stadsplanebestämmelserna men inte privata hus. När jag frågade Erik om inte t.ex. Wasaborgs ståtliga höghus borde skyddas var svaret: “Om någon skulle riva den får han enligt stadsplanen bygga endast ett hälften mindre hus…”\nMen huru har det gått med alla stadsplaneändringar i Vasa? Nästan alla parkeringstomter har staden i planen ändrat och sålt åt byggfirmor för höghus. Parkeringen under torget räcker för butiksklienter men inte för oss invånare i centrum. Ett miniparkeringshus finns lyckligtvis ännu under en bensinstation i Wasaborgs kvarter men även den tycks ibland vara hotad av planerare och politiker som själv bor i förstäder. Många andra städer har aktivt lockat människor att bosätta sig i centrum men beslutsfattarna i Vasa tycks göra tvärtom. Vill ni att vi flyttar till Seinäjoki eller Helsingfors? I H-fors kan invånarna i centrum åtminstone med parkeringssedeln fritt parkera längs gatorna – här får vi böter.\nDen minskade byggrätten, den finns väl kvar fast man gör ändringar i stadsplanen? Jag råkade i lokal-tv någon gång förra året se när stadsfulmäktige behandlade stadsplaneändringen av Wasaborgs kvarter. Någon av ledamötena jublade när byggrätten på Wasaborgs tomt skulle förstoras till rekord i staden. En sjätte våning i stället för vinden i ett gammalt jugendhus skulle totalt ändra och förstöra arkitekturen. Pensionerade bankdirektörer eller jurister tycks lita enbart på pengar. Invånarnas trivsel och behov eller estetiken i stadsbilden betyder för dem ingenting. Synd att sådana människor får förstöra staden.\nInvånarnas anmärkningar och motförslag i stadsplaneändringar tycks inte betyda någonting. Det har vi tyvärr redan länge fått erfara. Den på förra årtiondet ändrade planerings- och byggnadslagen är skendemokratisk. I lagen står det att invånarna måste höras men det är en fras utan betydelse. Tidigare behandlades våra anmärkningar av statsanstälda arkitekter som förstod vad vi talade om.Nu är det enbart jurister, lekmän i planeringsfrågor. Den misslyckade lagen borde ändras!!!\n5.12.2011 / Asko Halme (Stadsarkitekten som väntat på en efterträdare i 18 år)\nAsukasyhdistyksemme blogi julkaisee nyt suomenkielellä arkkitehti Hannu Vuolteenahon kirjoituksen, joka on aikaisemmin julkaistu Vasabladetissa ruotsiksi.\nArkkitehti Hannu Vuolteenaho\nPeter Ehrström nostaa pääkirjoituksessaan 4.12. -11 esiin aina yhtä polttavan kysymyksen:\n”En hurudan stad vill vi ha? Vems intressen får styra omvandlingen?” (Vbl 4.12. -11)\nMuodollisesti katsoen kaikki on niin kuin pitääkin: kaupungilla on kaavoitusmonopoli ja kaavoista päättää viime kädessä demokraattisesti, julkisilla vaaleilla valittu kaupunginvaltuusto. Kaavoja valmistelevat luottamusmiesten valitsemat virkamiehet tai konsultit. Kaavojen eri vaiheista päättävät asianomaiset luottamusmieselimet. Asukkaille on varattu mahdollisuus tulla kuulluksi kaavoja valmisteltaessa ja valittaa lopullisesta valtuustonpäätöksestä.\nMiksi sitten tyytymättömyys tehtyihin esityksiin ja päätöksiin on niin yleistä? Miksi asukkaat kokevat, että he eivät voi aidosti osallistua kaupungin kehitystä koskevaan päätöksentekoon?\n1) Suomi kuuluu tutkimusten mukaan maailman vähiten korruptoituneisiin maihin. Tutkimukset eivät ilmeisesti tunne Suomessa niin yleistä rakenteellista korruptiota. 1960-luvulta lähtien puolueet ovat jakaneet myös kunnalliset virat mandaatteihinsa. Sen seurauksena virantäytössä ”sopivat syrjäyttävät pätevät” ja itse viranhoidossa ryhmäedut syrjäyttävät kaupungin asukkaiden edut.\n2) Valtakunnallisella tasolla edustuksellinen demokratia toteutuu puolueiden kautta. Nämä puolueet eivät välttämättä edusta kunnallisella tasolla ajankohtaisia intressejä. Asukasyhdistyksiltä ja vastaavilta ympäristöstä kiinnostuneilta ryhmiltä puuttuu edustus kunnan elimissä. Puolueiden välinen taktikointi ja kilpailu vallasta estää asioiden objektiivisen käsittelyn.\n3) Kaupunkia rakennetaan pääosin yksityisin varoin ja usein myös yksityisille tonteille. Laki antaa kunnalle mahdollisuuden tällöinkin päättää mitä ja miten rakennetaan, mutta on luonnollista, että toteuttajien intressit otetaan huomioon. Myös tällä tasolla päättäjien ja yksityisten väliset suhteet saattavat saada rakenteellisen korruption luonteen. Nykyisin nimenomaan rakennusliikkeet, liikelaitokset ja vastaavat toimijat vaikuttavat päätöksentekoon enemmän kuin kuntalaiset kuntalaisina.\n4) Kaupunkisuunnittelu, kaavoitus ja rakennussuunnittelu ovat kukin hyvin vaativa ammattiala. Kuitenkin koulutettu ammattikunta, arkkitehdit, ovat parin viime vuosikymmenen aikana menettäneet määräävää asemaansa sekä kunnallisissa että yksityisissä organisaatioissa. Vaasassa 1970-luvulla käynnistynyt ja parikymmentä vuotta voimakkaana jatkunut kaupunkisuunnittelu on 2000-luvulla ajettu alas. Aluksi kaupunkisuunnittelun johtoon tulivat epäpätevät henkilöt ja sitten virasto hajotettiin. Kaupunginarkkitehdin että yleiskaava-arkkitehdin virat ovat täyttämättä.\n5) Vuonna 2000 tuli voimaan uusi maankäyttö- ja rakennuslaki. Sen piti parantaa kansalaisten osallistumis- ja vaikutusmahdollisuuksia, mutta toisin kävi. Itse kaavoitusprosessi hidastui eikä mikään velvoita ottamaan huomioon asukkaiden kannanottoja. Kaavoitusta koskevat valitukset siirrettiin juristien ratkaistaviksi. Juristit eivät ymmärrä kaavojen sisältö- ja laatukysymyksiä, ainoastaan kaavoitusprosessin lainmukaisuutta, joten ratkaisuista on turha valittaa.\nArkkitehtuurista ja kaupunkirakentamisesta on sanottu, että se on aina aikansa kuva. Uskallammeko katsoa peiliin?\n”Blir 2010-talet generellt en okänd epok i planeringshistorie, litet som 1960- 1970-talen? Inte om långsiktig stadsutveckling prioriteras framom kortsiktig vinstmaximering.” (Vbl 4.12. -11)\nValitettavasti on niin, että 2000-luvulla tuhottiin Vaasassa se pitkäjännitteinen kaupunkisuunnittelutyö, joka aloitettiin 1970-luvulla. Työ on aloitettava alusta, rakentamalla organisaatio ja miehittämällä se ammattitaitoisilla henkilöillä, mikäli nykyinen kehitys aiotaan kääntää.\nTunnisteet: asukkaiden vaikutusmahdollisuudet, Hannu Vuolteenaho, kaupunkisuunnittelu\nKuvat AN. Vaasa Vaskiluodosta päin nähtynä\nVaasan Yleiskaava 2030 on ollut syksyn mittaan päättäjien käsittelyssä, tiistaina 13.12 se hyväksyttiin myös lopullisesti valtuustossa. Vihreiden Tapio Osala esitti Anna Swanljungin kannattamana palauttamista, mutta esitys äänestettiin nurin äänin 4 – 47. Sanomalehti Pohjalaisen (14.12.2012) mukaan vihreiden Anna Swanljung oli käyttänyt perusteluissaan mm. Vaskiluodon metsäalueen tinkimätöntä puolustamista, ja vastustanut yleiskaavaan piirrettyä kerrostaloaluevarausta Niemeläntien varteen.\nRohkenen kiittää asukasyhdistyksemme puolesta valtuutettu Anna Swanljungia tästä viime metreille asti tehdystä työstä Vaskiluodon metsän pitämiseksi kokonaisuudessaan monipuolisena luonto- ja virkistysalueena. Muissa poliittisissa ryhmissä ei tälle asialle enää tai vielä haluttu lämmetä. Näin se näyttää nyt menneen.\nVaasan kokonaisyleiskaavaa on laadittu vuodesta 1976 alkaen. Aikaa on kulunut siis melkoisesti! Kerratessani itsekseni ”Kaavoituksen lyhyttä oppimäärää” kirjasta Kulttuuriympäristö – tutki ja opi (Museovirasto ja Opetushallitus, Gummerus kirjapaino Oy, Jyväskylä 2000)aloin jossain määrin tajuta, millaisista pitkistä prosesseista kaavoituksessa on kyse.\nKaavoituksen tarkoituksia on monia, jopa erilaisia eturistiriitojakin, mutta ylimpänä ajatuksena on luullakseni kuitenkin toive pystyä ratkomaan elämän eteenpäinmenon tuomat haasteet niin, että me ihmiset ja koko luomakunta, voisimme jatkaa eloamme hyvinvoivina ja tyytyväisinä nyt ja tulevaisuudessa.\nNyt ollaan Vaasassa tietynlaisella merkkipaalulla. Tärkeä pitkä työvaihe on takana, poliittisilla päättäjillä on tahtoa edetä, virkamiespuolella ja toimeenpanevalla johdolla on myös puhtia edetä niin, että Vaasa ja sen lähialueet pysyvät vahvoina elinvoimaisina asuinseutuina. Pitää muistaa, että yleiskaavat eivät sellaisenaan koskaan toteudu, ne konkretisoituvat ja paranevat asemakaavavaiheissa, joissa toki on huomioitava ylemmät maakunta- ja oikeusvaikutteiset yleiskaavat (myös kuntaliitosten jälkeen).\nYleiskaavan vahvistamisen jälkeen ikään kuin ”taivas selkenee” ja voidaan nähdä helpommin kokonaisuuksia, joitakin palikoita pitää uskaltaa jättää käyttämättä, ja toisaalta eteen tulee aivan varmasti sellaista, joka pakottaa päättäjiä ja tavallisia kansalaisia arvioimaan mahdollisuuksiamme uusista näkökulmista. Taloudelliset ja myös muut arvot muuttuvat, mikään ei pysy ikuisesti ennallaan, onneksi näin elämässä on, muutenhan tämä kaikki olisi aika ennalta määrättyä ja turhaa.\nUskon vakaasti, että kamppailua ja asiallisia toimia myös Vaskiluodon metsän ”koskemattomuuden” puolesta voidaan ja pitää jatkaa tulevina vuosina. Vaasaan on nyt varattuna paljon kerrostalorakentamiskohteita keskustaan, raviradan alueelle, Palosaarelle, Myrgrundiin jne. Näistä on hyvä aloittaa, ja todeta sitten, ettei Vaskiluodon metsästä tarvitse ottaa pois kaistalettakaan ja leirintäalue saa säilyä nykyisellä erinomaisella paikallaan vielä pitkään!\nTunnisteet: Niemeläntie, Vaasan leirintäalue, Vaasan yleiskaava 2030, Vaskiluodon metsä\nJokainen halukas voi siirtyä käyttämään Suomen markkoja – ostamalla upean kaksikielisen VAASAN TORI- VASA TORG- lautapelin. Maria Nordbäck onnistui saamaan tämän Vaasan torielämän historiaa 1930 – 1950-luvuilla hienosti kuvaavan myyntihitin juuri sopivasti joulumyyntiin!\nPeliä markkinoitiin jo loppukesällä, itse varasin pelin sen suunnittelijalta Taiteiden Yön markkinahulinassa. Laitoin pelin vielä joulupakettiin, en siis pysty vielä arvioimaan kuinka hieno ja koukuttava peli oikein on! Testi suoritetaan joulunpyhinä ja viimeistään alkuvuodesta kerron lisää.\nPelilauta ja koko peli on mukavan suurikokoinen ja selkeä. Siinä on lautapeliksi myös paljon sisältöä. Erityisen merkittävää, suorastaan kulttuuriteko, tämä peli on sen aitojen historiallisten kuvien ja ihmisiltä kerättyjen tarinoiden ansiosta. Toivon pelille hyvää vastaanottoa vaasalaisten ja muidenkin lautapelien ystävien keskuudessa!\nTorivahdin pilli on kadonnut. LÖYDÄ SE!\nTorgvaktens visselpipa är försvunnen. HITTA DEN!\nPeliä ei ihan joka kaupasta saa. Kirjakaupoista, Kuntsin modernin taiteen museosta tai voit kysellä suoraan pelin tekijältä Maria Nordbäckiltä.\nPelin testiversiota pelasivat jo kesällä nuoret opiskelijat ja hieman vanhemmatkin.\nPeliä voi pelata 2 – 4 henkilöä, yksi peli kestää noin 30 – 45 min, ikäsuositus 8+ vuotta.\nklo joulukuuta 07, 2011 1 kommentti:\nTunnisteet: lautapeli, Vaasan Tori-lautapeli, Vasa-torg-brädspel\nTämän blogin lukijat voivat jälleen nauttia Aaton ainutlaatuisesta kyvystä kertoa ihastuttavia tarinoita, - aikakausista vuosikymmenten takaa, todellisista tapahtumista täällä Vaasassa, joissa on dramaattisia käänteitä, romanttisia hetkiä… Aaton aikaisemmat kirjoitukset löytyvät blokistamme huhtikuun 20. päivän ja marraskuun 19. päivän kohdalta.\nTämän tarinan kuulimme yhdistyksemme syyskokouksessa 15.11. 2011 – odotellessamme kahvitarjoilun alkua. Kiitos Aatto!\nTämän tositarinan on minulle kertonut JP 1:ssä Jatkosodan aikana palvellut ylivääpeli Haapalinna, Vaasassa, jossa myös minä suoritin asevelvollisuuteni (1948 – 1949).\n”Jatkosodan aikana oli suomalaisilla joukoilla eräällä pienellä Äänisjärven saarella miehityksenä ehkä joukkueen verran sotilaita eräänlaisena ”eteentyönnettynä” vartiopaikkana.\nSaarella ei ollut mitään muuta asutusta eikä mitään, mikä olisi toiminut tuon joukon viihdyttäjänä. Elämä kului siis vain vartiotehtävissä ja koruelämää viettäen. Kesällä paikka oli ihanteellinen – mutta syksyllä ja jopa pimeän talven tullen askeettinen ja jopa apaattinen. Oikeastaan ainoa viihdyke oli kortin peluu korsussa. Voimme käsittää tämänkin kertomuksen tunnelmia, kun oli satanut ja ollut päiväsaikaankin sumuista ja synkkää pitkin viikkoja.\nJälleen oli korttiporukka pelaamassa korsussa, kun yhtäkkiä Petromax`sista loppui öljy ja tuli pimeys. Siinä sitä sitten sadatellen keskeytynyttä peliä, joka tietenkin oli jännittävimmässä kohdassaan, ryhdyttiin kuuman Petromax-lampuun kaatamaan öljyä, joka siinä samassa höyrystyi ja seurauksena oli, että tuo höyrystynyt kaasu sytytti koko korsun ilman palamaan . Tällöin miehet ryntäsivät ulos korsusta palanein parroin ja kulmakarvoin. Taisi siinä joku heistä saada lieviä palovammojakin. Lisäksi tuli tuhosi armeijan omaisuutta mantteleja ym. Siksi siitä tuli Sotaoikeusjuttu…\nKuukausien kuluttua asia tuli käsiteltäväksi Sotaoikeuden istunnossa muiden syytteiden joukossa.\nSotatuomarina tuossa istunnossa toimi Hovioikeudenneuvos Sandelin, joka siviilissä toimi Vaasan Hovioikeudessa. Hän oli inhimillinen, elämää ymmärtävä ja suuri herrasmies. Hän oli tutustunut perusteellisesti syyteaineistoon tämänkin asian osalta ja kun asia tuli esiin julisti tuomionaan: Kaksi viikkoa poistumiskieltoa! (Mihinkäpä nämä kyseiset sotapojat olisivat muutenkaan tuolta saareltaan lähteneet)\nKun sitten istunto keskeytettiin puolelta päivin lounastauon johdosta, niin – sitä odoteltaessa kerääntyi käytävälle sotilaiden ja upseerien ryhmiä keskustelemaan aamupäivän tuomioista. Tällöin kenraali Wahlbäck omassa ryhmässään laukaisi mielipiteenään Sotatuomarille, joka tuli siihen upseeri rykelmään: ” Herra Sotatuomari, Te tuomitsitte siinä korsun polttamisjutussa AIVAN LIIAN LIEVÄN TUOMION!” Tähän Sotatuomari vastasi: ” Sotarikoslain mukaan on Sotatuomion ARVOSTELEMINENKIN Sotarikoslain mukaan rangaistava teko! Tämä sai ilmeisesti Kenraalin ”housut tutisemaan” ja hän suoritti nk. ”ranskalaisen vetäytymisen” sanomalla: ”Minusta tuntuu, että lotilla kanttiinissa on lounas valmiina – ehkäpä siirrymme sinne!”\nTunnisteet: Aatto Wuorenlinna, sotaoikeusjuttu\nKoko Suomessa näkyy täydellinen kuunpimennys lauantaina 10.12.2011. Pimennys alkaa kello 16.06 ja kestää 52 minuuttia.\nAurinko laskee Vaasassa lauantaina jo ennen kolmea, eli riittävä pimeys vallitsee ainakin koillisella taivaalla, jossa kuu nousee horisontissa. Keskikaupungilla talot ym. rakennukset voivat alkuvaiheessa peittää kuun nousun, kenties kuunpimennyksenkin. Myös pilvet voivat tietenkin peittää näkyvyyden. Kaupunginvalot haittaavat myös jossain määrin havaintojen tekoa, ainakin kuunpimennyksen kuvaamista. Kannattaa kuitenkin yrittää, sillä nykyajan digikameroilla saa yllättävän hyviä kuvia myös kuusta.\nLauantaina kuunpimennyksen aikaan kuvaan voi saada erikoisia värisävyjä. Jos mahdollista, käytä jalustaa tai aseta kamerasi jollekin tukevalle alustalle.\nKuva netistä, itselläni ei ainakaan vielä ole näin hyviä kuvia kuunpimennyksestä\nKuu näkyy täydellisessä kuunpimennyksessä rusehtavan punaisena. Kuu kulkee maan varjon pimeimmän osan läpi, mutta sen pinnalle taittuu jonkin verran auringonvaloa maan ilmakehän kautta. Ilmakehä suodattaa sinertävät sävyt pois.\nTäydelliset kuunpimennykset ovat paljon harvinaisempia kuin osittaiset pimennykset, mutta yleisempiä kuin auringonpimennykset.\nEdellisen kerran täydellinen kuunpimennys nähtiin Suomessa kesäkuussa, ja seuraava nähdään vasta vuonna 2015.\nTähtitieteellinen yhdistys http://www.ursa.fi/\nVaasan Adromeda http://www.ursa.fi/yhd/andromeda/\nKannattaa käydä katsomassa myös Vaasan kirjaston Teema-käytävällä oleva näyttely. Tammikuun puoleen väliin asti esillä on Veikko Siponkosken ”LUNA” valokuvanäyttely. Suosittelen!\nNoin 700 Vaasan peruskoulujen yhdeksäsluokkalaista ja lähemmäs sata heidän opettajaansa juhlisti perinteiden mukaisesti Suomen itsenäisyyttä Vaasan kaupungintalolla maanantaina 5.12.2011. Kaupunginjohtaja Tomas Häyry jatkaa edeltäjänsä Markku Lumion aloittamaa perinnettä, ja kutsui peruskoulun päättöluokalla olevat nuoret tanssiaisiin kaupungin upeimpaan edustustilaan.\nKomeissa ja kauniissa asuissaan nuoret ovat meille opettajille ja aikuisille luottamusta ja toiveita herättävä näky! Myös tämä ikäluokka on astumassa eteenpäin, ja löytää tulevien vuosien myötä oman paikkansa yhteiskunnassamme.\nUskon niin, että myös yhdeksäsluokkalaiset itse kokevat olevansa menossa kohti ns. aikuistumista – pahimmillaan korkokengät puristivat nuorten tyttöjen jalkoja, ja kravatit saattoivat kiristää joidenkin kaulaa jne. Parhaimmillaan tilaisuudessa nautittiin yhdessäolosta, hyvästä tarjoilusta, tanssimisesta, tästä erilaisesta, jännitykselläkin odotetusta koulupäivästä.\nJuhlassa oli tietenkin myös oiva tilaisuus arvostaa Suomen itsenäisyyttä, menneiden sukupolvien työtä isänmaan hyväksi. Vaasan kaupungintalolla historian havina suorastaan huokuu kaikessa ympärillä olevassa, ja ”puhuu” ympärilleen katselevalle. Upeissa saleissa, seinissä, katoissa, portaikoissa, peilien ja tietenkin taulujen ja patsaiden aiheissa riittää ihmeteltävää enemmän kuin kukaan pystyy yhdellä vierailulla vastaanottamaan. Näihin toki voidaan palata vielä koulussa, ainakin historian ja kuvataiteen tunneilla.\nVanhoja valokuvia, postikortteja tästä rakennuksesta, Vaasan kaupungintalosta, on todella paljon! Tiedän, että vaasalaisilla postikorttien keräilijöillä on hallussaan huimat kokoelmat niin mustavalkoisia kuin värillisiäkin ”aarteita”.\nEhdotan, että leikkimielisellä ”kilpailulla” lähdemme etsimään mahdollisimman vanhaa kuvaa Vaasan kaupungintalosta. Pelkkä tieto siitä, missä kuva on nähtävänä riittää, ts. kuvan julkaiseminen tässä blogissa ei ole tarpeen. Dokumentista, postikortista tai muusta, tulee kuitenkin pystyä kiistattomasti osoittamaan vuosiluku /ajankohta.\nVarataan etsimiseen aikaa – presidentin vaaleihin asti! Voittajalle lupaan pienimuotoisen kirjapalkinnon.\n• Vaasan kaupungintalo on tukholmalaisen arkkitehdin Magnus Isaeuksen piirtämä rapattu tiilirakennus, joka valmistui 1883.\n• Vuonna 1918 osa Suomen hallituksen, Svinhufvudin senaatin jäsenistä joutui sisällissodassa pakenemaan kapinaan nousseita punaisia ja muodosti Vaasan senaatin 29. tammikuuta – 3. toukokuuta. Tämän ajan Vaasa oli hallituksen eli suomen tasavallan joukkojen, valkoisten pääkaupunki. Senaatin istuntosalina oli Vaasan kaupungintalo ja tästä kiitokseksi senaatti myönsi toukokuun alussa 1918 kaupungille augmentin eli oikeuden liittää kunnialisäyksenä Vaasan vaakunaan Vapaudenristin suurristin miekkojen kera.\nSuomen itsenäistymisen ajoista kertoo oman tarinansa myös vaasalaisen kirjailijan Jorma Ojaharjun teos Valkoinen kaupunki. Vaasan kaupungin teatteri esittää ko. kirjan pohjalta tehtyä samannimistä näytelmää, esityksiä on vielä vuoden 2012 alkupuolella, viimeinen kerta la 25.2.2012.\nVaasan kaupunginteatteri http://teatteri.vaasa.fi/\nTunnisteet: 9 luokan tanssiaiset, Vaasan kaupungintalo, Vaasan senaatti\nKuva AN, Inkeri-patsas, jouluun alku 2011\nTänään lauantaina vietetään kansainvälistä vammaisten päivää. Asia on hyvin laaja, tärkeä kaikilta osiltaan, ja ansaitsee tulla huomioiduksi jokapäiväisessä arjessa erilaisina tekoina inhimillisyyden löytämiseksi ja lisäämiseksi meidän kaikkien kesken. Kaikki tarvitsemme toistemme apua, enemmän tai – vielä enemmän. Samoin toisten auttamisessa ei ole niin pientä tekoa, etteikö sillä olisi merkitystä sille joka on avun tarpeessa.\nLiikenne on ehdottomasti yksi vakavimmista vammautumisen aiheuttajista. Tämä on asia, josta ei koskaan puhuta liikaa. Lehtien uutiset liikennekuolemista ovat Suomessakin edelleen valitettavan yleisiä, ystävien ja läheisten menetykset ovat liian monille omakohtaisesti koettua, ja tuottaneet suunnattoman suurta surua.\nTänään on hyvä hetki pysähtyä pohtimaan Inkeri-patsaan sanomaa.\nKerron vuosittain oppilailleni, seiska luokkalaisille, Vaasan patsasesittelyjen yhteydessä tätä suunnattoman koskettavaa tosi tarinaa, joka on ollut kuvanveistäjä Tea Helenelundin lähtökohtana hänen ryhtyessään tekemään Inkeri-patsasta.\n”Patsas esittää nuorta tyttöä, jolla on pieni lintu käsissään, siipirikko, läheisellä moottoritiellä auton tönäisemäksi jäänyt vahingoittunut lintu. Kerrotaan niin, että tapaus on tosi, ja kyseessä ollut tyttö, Inkeri nimeltään, olisi juossut kesken leikin läheiseltä pihalta tielle pelastamaan lintua. Saatuaan linnun käsiinsä, syliinsä, tapahtui pahin mahdollinen – tyttö oli keskellä kaupunkiin päin tulevaa moottoritietä, eikä liian kovaa vauhtia tulleella autoilijalla ollut mitään mahdollisuutta onnistua väistämään – ja Inkeri jäi itse auton yliajamaksi, ja menehtyi saamiinsa vammoihin. Häntä ennen, ja vielä hänen jälkeensäkin, Vaasan uusi moottoritie koitui liian monen leikkivän lapsen kohtaloksi.”\nInkeri-patsas (Tyttö ja siipirikkolintu) on liikenteessä kuolleiden lasten muistomerkki. Se sijaitsee Inkerinpuistossa Hietalahden mäessä Vaasan moottoritien alkupään tuntumassa. Patsaan on suunnitellut ja veistänyt kuvanveistäjä Tea Helenelund (1917- 2010. Tea Helenelund kuoli vuosi sitten, 17.12. 93-vuotiaana). Patsasalueen kokonaissuunnitelman on laatinut piirustuksen opettaja, taiteilija, graafikkoTauno (Tanu) Manninen. Kivityöt on tehnyt Tmi Vaasan Hautakivi.\nMuistomerkki on kaksiosainen: Pronssiin valettu luonnollisessa koossa (130 cm) oleva tyttö pitelee hellävaroin siipirikkoa lintua käsissään.Vieressä on 190 cm korkea punagraniittinen vaarallista risteystä osoittava liikennemerkki. Liikennemerkin sivuihin on kaiverrettu v. 1945-1953 Vaasassa liikenneonnettomuuksissa surmansa saaneiden alle 15-vuotiaiden lasten nimet ja kuolinpäivät. Nimiä on 14. Teksti on latinankielinen:\nProtege crescentem parvis esto via tuta!(\nSuojele kasvua Turvaisaa tie pienien olkoon!)\nMuistomerkki paljastettiin 11.5.1955. Muistomerkki on yksityinen lahjoitus kaupungille.\nTaustatietoja: Vaasan Tyttölyseon vuoden 1961 ylioppilaat esittivät lakkiaispäivänään kaupunginjohtajalle anomuksen, että kyseinen puisto muutettaisiin Inkerin puistoksi Ingers parken. Kaupunginvaltuusto hyväksyi esityksen kokouksessaan 14.6.1961. Patsaan ympäristöä on kunnostettu aika ajoin vuosien mittaan. Viimeisin suurempi peruskunnostus tehtiin vuonna 2006. Tuolloin uusittiin patsaan ympärillä ollut perennaryhmä totaalisesti. Puistokalustoa uusittiin ja lisättiin valopisteet portaiden ja perennaryhmän väliin. Suunnittelutyön teki viheraluehortomi Leila Roivainen kaupungin viheralueyksiköstä.\nTunnisteet: Inkeri-patsas, liikenteen uhrit, liikenteessä kuolleiden lasten muistomerkki, Tea Helenelund\nPäihdeongelmaisten suoja-asuntola valmistuu\nVKA ry on vastustanut joitakin asioita hyvinkin voimakkaasti. Ei pelkästään vastustamisen ”ilosta” vaan puolustaaksemme mielestämme tärkeitä, hyviä asioita. Vaskiluodon metsä on yksi tällainen kohde. Sen ”koskemattomuutta” on haluttu suojella koko yhdistyksemme olemassaolon ajan. (VKA ry on perustettu 20.12.1994) Itse asiassa tämän keskikaupungin aivan välittömässä läheisyydessä olevan luontoalueen puolustaminen oli yksi syy yhdistyksen perustamiseen. Metsässä järjestettyjä rock ym. konsertteja paheksuttiin niistä aiheutuvan melun, roskaamisen ja luonnon tärveltymisen pelossa.\nVaskiluodon metsän puolesta on kerätty vuosien varrella myös nimilistoja, on tehty julkilausumia, kannanottoja ja kuntalaisaloitekin. Metsän merkitystä monipuolisena luontoalueena, ympärivuotisena kuntoiluratana, keskustan koulujen liikuntatuntien korvaamattomana pitopaikkana, mielenrauhan ja virkistyksen tuojana, tätä kaikkea olemme pyrkineet todistamaan niin yksityisinä kansalaisina kuin asukkaiden mielipiteitä esiin tuovana yhdistyksenä.\nVaskiluodon asukkaat ryhtyivät vuoden 2009 lopulla vastustamaan myös päihdeongelmaisten suoja-asuntolan rakentamista Reininkadun lähelle Vaskiluodon metsäalueella olevalle kaupungin tontille. Asukasyhdistyksemme toimialueisiin kuuluu sääntöjemme mukaan Vaskiluoto, tästä syystä yhdistystämmekin pyydettiin mukaan vastustamaan hankkeen toteuttamista ns. väärään paikkaan. Vuoden 2009 lopulla käydyt kuulemiskokoukset ja keskustelut lehdistössä johtivat poliittisten päättäjien haluun löytää uusi ja parempi sijoituspaikka päihdeongelmaisten suoja-asuntolalle.\nNyt syksyllä 2011 ollaan asiassa jo loppusuoralla, kyseinen rakennus on kohta valmis, sitä rakennetaan parhaillaan lähellä Minimania, Kalastajankadulle, Vöyrinkaupungilla siis, joka myös on asukasyhdistyksemme toimialuetta. Vaikka tätäkin suoja-asuntolan sijaintia jotkut vastustivat, on se ehdottomasti parempi paikka ainakin asuntolan asiakkaille ja työntekijöille, kuin alun perin suunniteltu ”piilomaja” metsän kätköissä. Nyt ollaan keskellä kaupunkia ihmisten ja palveluiden lähellä.\nPäihderiippuvaisia ei tule piilottaa pois muiden silmistä, kauas metsään, tai maalle, naapurikuntiin. Tämä olisi ollut mielestäni aivan vääränlainen signaali hyvinvointiyhteiskunnan palvelujen järjestämisestä kotikaupungissamme.\nEpäkohtien ja väärien valintojen vastustaminen, ja joskus jopa valitusten tekeminenkin, on tarpeen. Lehdissä kirjoitellaan aina aika ajoin ”ammattivalittajista”, ja heidät pyritään saamaan huonoon valoon. Tällaisia henkilöitä en tunne. Ei asia ole näin mustavalkoinen, demokratian pelisääntöihin kuuluu erilaisia asianosaisten kuulemisia, ja näin ollen mahdollisimman hyvän lopputuloksen löytyminen joskus vasta pitkänkin prosessin jälkeen. Tämä on toki selvää päättäjille ja virkamiehille, mutta toisinaan liian vaikeaa ymmärtää meille tavallisille vaasalaisille ja kansalaisille, jotka haluaisimme asioiden etenevän rivakammin (omien) toiveidemme suuntaan.\nKuvat AN 20.11.2011. Asuntolan rakennustyöt ovat loppusuoralla.\nKeväällä täällä jo kukat kukkivat, ja talo on saanut uudet asukkaansa, jotka toivottavasti viihtyvät täällä.\nTänne asumaan tulevat saavat asua keskellä kaupunkia lähellä palveluja, omakotitalossa, lähellä luontoa, Tiklaspuiston ja lammen välittömässä läheisyydessä.\nTämän uudisrakennuksen lisäksi Vaasan kaupunki korjaa myös Sorakadulle päihdekuntoutus yhteisön käyttöön entisen keskuslaboratorion rakennuksen. Näyttää todella siltä, että nyt Vaasassa on todellakin päätetty satsata myös heikompiosaisista huolehtimiseen!\nTunnisteet: kansalaisaloite, Päihdeongelmaisten suoja-asuntola, valitus, Vaskiluodon metsä\nMikä tämän blogin kirjoituksista on ollut mielestäsi tärkein?\nEntä kuvista, onko joku kuvista kenties kertonut sinulle jotain uutta Vaasasta?\nKuvassa ollaan karttojen ja korttien äärellä pohtimassa Vaasan keskustastrategiaa 18.11.2011 kirjaston Draama-salissa.\nValtaosa tämän blogin kirjoituksista ja kuvista on jotenkin liittynyt asukasyhdistystoimintaan, kuten vaikuttamiseen kaupunkisuunnitteluun ja siihen miltä arki ja eläminen Vaasassa maistuu.\nEi ihan huono alku! Noin 9 kuukautta, ja sata blogijuttua tehtynä. Tämä blogi, Vaasa ennen ja nyt – Vasa förr och nu, perustettiin lähinnä mainostamaan asukasyhdistyksemme tilaisuuksia. Kaikki alkoi helmikuun lopussa 2011, kun mainostimme tilaisuutta Vasa Arbiksella, jossa esiteltiin Vasabladetin lehtivalokuvaajan Rafael Olinin tuotantoa 1960 – luvulta, rinnakkain samoista kohteista nykypäivänä otettujen valokuvien kanssa.\nBlogiin laitettiin heti myös tietoja yhdistyksemme kokouksista, kannanotoista jne. Tarkoituksena on ollut saada julkisuutta, tulla näkyväksi ja kuulluksikin, eli toimia julkisena, avoimena vaasalaisten asioita esiintuovana nettifoorumina. Alkuperäinen idea esitellä Vaasaa kuvien kautta, nimenomaan vertailemalla eri aikoina otettuja kuvia, ei ole valitettavasti vieläkään oikein päässyt vauhtiin. Mutta heti kun kuvamateriaalia saadaan lisää, lupaan julkaista niitä - nykyajan kuvaparin kanssa tai ilman. Ehkä kuvia löytyy yksityisiltä ihmisiltä paljonkin, kun niitä vaan osaisi pyytää!\nYhdistyksemme blogi on avoin kaikella asialliselle Vaasaa käsittelevälle kirjalliselle ja kuvalliselle materiaalille. Blogissa jo olevien juttujen kommentointi on nopein tapa saada oma mielipide tai uusi lisätieto julkaistua netissä. Otan vastaan myös ns. valmiita artikkeleita linkkilistoineen ja kuvineen julkaistavaksi. Erityisesti kaipaan ruotsinkielistä materiaalia, sillä toistaiseksi blogimme ei ole riittävän kaksikielinen foorumi, ja palvelee siis valitettavan huonosti jäsenistömme ruotsinkielistä osaa.\nTule Sinäkin mukaan kehittämään tätä sivustoa! Ideasi voidaan mitä todennäköisimmin toteuttaa, varsinkin jos itse olet valmis juttujasi tekemään eli lähettämään tekstit ja kuvat minulle s-postina osoitteella aimonyberg(at)gmail.com.\nPalautetta voi myös lähettää tai kertoa minulle, ja toki myös muille yhdistyksemme hallituksen jäsenille. Toivon mielipiteitä myös kuvista, niistä jotkut saattavat olla melkoisen erikoisia, kuvisopettaja kun olen.\nPidetään yhdessä blogi vauhdissa!\nTunnisteet: asukasyhdistys, Vaikuttaminen on IN\nNándor Mikolan Venetsia – aiheinen öljymaalaus vuodelta 1967\nTämä maalaus on esillä Vöyrinkaupungin koulun O-puolen opettajainhuoneessa. Teos on saatu takaisin koululle Pohjanmaan museon konservaattorilta, kuten muutkin alkuaan Onkilahden yhteiskoulun seinillä olleet taideteokset. Koulurakennuksen remontin ja muutostöiden yhteydessä kunnostettiin myös talossa olleet kuvataideteokset.\nOnkilahden yhteiskoulu, myöhemmin Onkilahden yläaste ja lukio on nykyään osa Vöyrinkaupungin koulua. Tässä ns. O-kiinteistössä toimii nykyään myös Kuula Opisto.\nTänään, Nándorin syntymäpäivänä, avattiin Vaasassa Nándor Mikolan 100-vuotisjuhlanäyttely kahdessa eri tilassa, eli Tikanojan Taidekodissa ja Nándor Mikolan Akvarellisalissa. Avajaistilaisuuksissa oli todella runsaasti väkeä, ja lämmin, hieno tunnelma.\nNäyttelyihin voi tutustua seuraavasti:\nTikanojan taidekodissa / i Tikanojas konsthem 27.11.2011 – 15.4.2012\nNándor Mikolan Akvarellisalissa / i Nándor Mikolas Akvarellsal 27.11.2011 – 26.2.2012\nNelimarkka-museossa / i Nelimarkka-museet 27.4. – 10.6.2012\nTunnisteet: Nandor Mikola, Nándor Mikola\nKESKUSTELUTILAISUUDEN PALOSAAREN SALMEN JA MANSIKKASAREN JATKOSUUNNITTELUSTA\n29.11.2011 klo 18 – 20 Palosaaren alakoulun liikuntasalissa, Wolffintie 25\narkkitehti Heikki Aitoaho, Palosaaren asukasyhdistyksen puheenjohtaja Kari Laitala, Lemminkäisen toimitusjohtaja Tom Ekman, kaavoitusarkkitehti Jussi Hallasmaa, filosofian tohtori Peter Ehrström, suunnittelujaoston puheenjohtaja Raimo Rauhala.\n(tiedot Setlementti – uusi paikallisuus mainoksesta Pohjalaisessa 26.11.2011)\nTunnisteet: Mansikkasaari, Palosaaren salmen alueen suunittelukilpailu, Uusi paikallisuus\nTeksti on kooste käymistäni keskusteluista ja saamistani sähköposteista.\nSillä on merkitystä, miltä kaupungin keskusta näyttää. Vaasan kaupunkikuvalla on erinomainen maine, erityisesti muualla asuvien asiantuntijoiden, kuten arkkitehtien ja suunnittelijoiden keskuudessa.\nVaasa on KAUNIS, ISON KAUPUNGIN OLOINEN, kaupungilla on SELKEÄ KESKUSTA (Vaasa on alueen taloudellinen, hallinnollinen, kulttuurillinen jne. keskus) Tänne on keskittynyt kylliksi mahdollisuuksia (pääomaa) ja tahtoa (henkilöitä ja yhteisöjä), jotta kehitys on mennyt ja menee eteenpäin.\nVaasan ydinkeskustan nykyiset ja tulevat kehittämishankkeet liittyvät pitkälti liikennejärjestelyihin. Tänään keskeistä on liikenteen roolin miettiminen koko ydinkeskustassa, esteettömyydestä lähtien, korostaen ihmisten tarvetta ja oikeutta turvallisuuteen. Kevyenliikenteen ensisijaisuutta pitää vahvistaa, ja pyrkiä autoliikenteen hallittuun ohjaukseen ja roolin muuttamiseen nykyisestä liian hallitsevasta roolista kohti myös kokonaan autottomia alueita.\nMikäli mitään ei tehdä, tulevaisuudessa meillä on yhä enemmän yksityisautoilua keskustassa, enemmän liikennevaloja, etuajo-oikeutettuja risteyksiä, liikennevaloissa seisovia jalankulkijoita, pyöräilijöiden pakottamista jalkakäytäville jne. Kaikki nämä huonot käytänteet ovat totta jo nyt, ja seurasta siitä, ettei liikenteellisesti asioita ole hoidettu tämän päivän vaatimusten tasalle.\nVäestön vanhentuessa keskustan rooli kävelykeskustana, samoin kuin kaupunkitilan laadun edelleen kehittäminenkin, vaativat selkeää liikenteen roolin ohjausta ja muutosta, myös meillä täällä Vaasassa.\nPitkällä aikavälillä, vuosikymmenten kuluessa, toteutuu kenties Vaasan yleiskaavaan 2030 piirretty Vaasan Satamatie-hanke. Tämä edellyttää toki muutakin kuin vaasalaista päätöksentekoa. Tätä ennen on läpiajoliikenteelle keksittävä muita rajoitteita ja ennen kaikkea myös hidasteita. Vaskiluodon siltaa voidaan hyvin verrata tuloon moottoritieltä Kauppapuistikolle ja Vaasan ydinkeskustaan. Vaarallisen kovat nopeudet, ja myös kilpa-ajot kaupunginsuunnasta Vaskiluotoon päin pitää voida estää. Tämä voidaan toteuttaa esim. reagoivalla liikennevalojärjestelmällä, joiden tulee toimia molempiin suuntiin ajettaessa, ei vain Sundomista tultaessa.\nSiltaremontin aikana on nähty selvästi parantunut liikennekuri, suorastaan asennemuutos autoilijoiden ajotavoissa. Tämä on selkeä indikaattori oikeasta kehityssuunnasta, tästä on siis hyvä jatkaa samoilla keinoilla siltaremontin valmistuttuakin. Asukasyhdistyksemme syyskokous teki aloitteen kaupungin liikennesuunnittelulle siltaremontin jälkeen käyttöön otettavista molempiin suuntiin toimivista liikennevaloratkaisuista, ja jalankulkuvaloista. Mahdollisesti tarvitaan jalankuluvalot myös Faroksen kohdalle rantapromenadille.\nKaikkien vaasalaisten ja nyt siis myös konsulttityötä tekevien suunnittelijoiden on syytä todella miettiä (lähi)tulevaisuuden Vaasaa, jossa ei ole tätä läpiajoliikenteen rasitetta. Nyt pitää visioida Vaasan keskustaa, jossa jalankulkijoiden ei tarvitse varoa, väistää eikä odotella liikennevaloissa. On esitetty myös niinkin suurisuuntaisia ratkaisuja, että raskasliikenne ja läpiajoliikenne kaiken kaikkiaan, viedään maan alle, tunneliin Vaasanpuistikon alle. Tekniikkaa tähänkin löytyy varmasti, kyse on vaan rahasta – ja tietenkin tahdosta.\nKaupunki kasvaa laadullisesti sisäänpäin ja määrällisesti ulospäin! Laatu voidaan saada vain keskustaan, ei Kivihaan tyyppisiin ympäristöihin, jotka ovat autoalisteisia maisemia.\nTehdään Vaasan keskustasta ihmisten ja kauniin, vireän ympäristön keidas, jalankulkijoiden ja asukkaiden viihtyisä ”olohuone”.\nKävelykeskusta on malli, ympäristö, jossa uudenlainen vaasalaisuus toteutuu, jalankulkijaystävällisyys, kevyen liikenteen ensisijaisuus ja turvallisuus, sekä esteettömyys – palvelevuus.\nKun laatu kehittyy, niin kaupat, ravintolat, palvelut tulevat keskeiseksi osaksi keskustan vetovoimaisuutta, ja koko miljöön hoitotaso ja viihtyisyys kehittyy – kuten on kehittynyt tähänkin asti – edelleen positiivisesti.\nKuva AN / Muuttuuko Vaasan keskusta – ja mihin suuntaan?\nTunnisteet: kävelykeskusta, Vaasan keskustastrategian suunnittelupäivä, Vaasanpuistikon liikenne\nOlipa huima vaikuttamisen viikko, asukasyhdistyksemme vuosikokouksen lisäksi piti ehtiä moneen muuhunkin tilaisuuteen. Väkeä oli kaikissa tilaisuuksissa, ihan kohtuullisesti.\nAsukkaat, kansalaiset voivat vaikuttaa omiin asioihinsa. Menneellä viikolla asukasaktiiveja oli mukana monissa tilaisuuksissa.\nVaasan kaupungin ja myös Muovan organisoimat projektit jatkuvat – nyt pääasiassa netissä. Pysytään siis aktiivisina! Kenties voisimme innostaa myös tuttujamme, ja etenkin nuoria mukaan toimintaan oman asuinympäristönsä puolesta!\nPalosaaren salmen ja Mansikkasaaren suunnitelmia voi kommentoida marraskuun 2011 loppuun sivuilla Sinun Vaasasi verkkosivuilla\nKilpailutyöt ja kilpailumateriaali ovat nähtävillä 17.11 -30.11.2011 myös Vaasan pääkirjaston aulatilassa (Kirjastonkatu 13) sekä Palosaaren kirjastossa (Pikitehtaankatu 19 -23)\nVaasan saariston kehittämistä voi ideoida ja visioitaan esittää 28.11.2011 asti sivuilla\nNow, Citizen meets sustainable design -hanke\nTyöpajat järjestetään osana Vaasan kaupungin ja Länsi-Suomen muotoilukeskus MUOVAn yhteistyöhanketta, Now, Citizen meets Sustainable Design. Hankkeen tarkoituksena on tehdä muotoilun moninaisuus näkyväksi alueen asukkaille, luoda ihmisille elämyksellisiä ja toimivia kohtaamispaikkoja kestävän kehityksen periaatteella. Hanke on osa World Design Capital Helsinki 2012, designpääkaupunki 2012, yhteistyötä.\nLisätietoja hankkeesta suomeksi tai på svenska\nVaasan ydinkeskustan tulevaisuuden suunnitelmat\nTutustu nettisivuihin, suomeksi http://www.vaasankeskus.fi/ på svenska http://www.vasacentrum.fi/\nKommentoi, ideoi, anna palautetta suunnittelijoille.\nAikataulullisesti projekti etenee seuraavasti:\nTyö on aloitettu lokakuussa 2011 ja se valmistuu vuoden 2012 syksyllä. Kaikkia vaasalaisia toivotaan mukaan osallistumaan työhön keskustan kehittämiseksi entistä viihtyisämmäksi ja elävämmäksi!\nMarras-joulukuussa 2011 voimme siis kommentoida keskustan nykytilaa.\nSuunnittelijat kartoittavat ensin keskustan nykytilaa ja eri osapuolten kehittämistavoitteita ja laativat vasta näiden pohjalta kehittämisstrategian. Nykytilan kartoittamiseksi kysytään vaasalaisilta, millainen Vaasan keskusta on nyt, miten se toimii, mikä siellä on hyvää ja mikä kehitettävää.\nPalautetta nykytilasta ja kehittämistavoitteista kerättiin jo ideatyöpajassa 18.11. 2011. Nettiin voi ajatuksiaan kirjata joulukuun ajan 2011 ”Sinun Vaasasi”- verkkopalvelussa. Siinä palautetta voi antaa sekä kirjallisena että kartalle merkiten. Voit tutustua palveluun jo nyt osoitteessa http://pehmo.tkk.fi/e-pehmo/main.\nVielä tällä hetkellä netissä ei voi vielä antaa palautetta, seuraa sivustoa, sillä siellä ilmoitetaan, kun suunnittelijat toivovat saavansa palautettasi keskustastrategian pohjaksi.\nSuunnitelmaluonnoksia voimme kommentoida keväällä 2012\nKeväällä 2012 pääsemme kommentoimaan vaihtoehtoisia luonnoksia keskustan rakennemallista, kaupunkikuvallisista linjauksista ja liikenteen ratkaisuista. Suunnitelmaluonnokset luvataan julkaista alustavasti Sinun Vaasasi -verkkopalvelussa.\nKesä ja syksy 2012 ovat todella mielenkiintoista aikaa\nTämän Vaasan keskustastrategian laatiminen tapahtunee tämän valtuustokauden aikana. Vuoden 2012 syksyllä on kunnallisvaalit, eli mielenkiintoista aikaa eletään. Paikallinen päätöksenteko ja talous joutuu myös seuraamaan ja sopeutumaan odotettavissa oleviin yleismaailmallisiin epävarmuustekijöihin.\nTähän lopuksi vielä Vaasan keskustastrategiatyön laativan konsulttityöryhmän henkilöt:\n• Arkkitehti, osastopäällikkö Ilona Mansikka (Sito Oy) / konsultin projektipäällikkö\n• Diplomi-insinööri, MA Urban Design, Carina Ölander (Sito Oy) / konsultin projektisihteeri\n• Arkkitehti Mikko Heikkilä (Sito Oy) / kaupunkikuvalliset periaatteet\n• Diplomi-insinööri Seppo Karppinen (Sito Oy) / liikennesuunnittelu\n• Maisema-arkkitehti Marja Oittinen (Sito Oy) /maisemasuunnittelu, viheralueet ja puistot\n• KTM Tuomas Santasalo (Tuomas Santasalo Ky) / kaupallinen suunnittelu ja palvelut\n• Arkkitehti Sisko Hovila (Sito Oy) / kaupunkisuunnittelu ja havainnollistaminen\n• Sosiologi Lotta Junnilainen (Sito Oy) / vuorovaikutus ja viestintä\nTyöstä vastaavat pääasialliset yhteyshenkilöt ovat seuraavat:\nmarketta.kujala@vaasa.fi, puhelin 040 846 5191\n• Konsulttitoimisto Sito\nArkkitehti Ilona Mansikka\nilona.mansikka@sito.fi, puhelin 020 747 6174\nTunnisteet: Vaasan keskustastrategian suunnittelupäivä, Vaikuttaminen on IN\nPäivällä Vaasan Kauppatorilla\nIllemmalla vähän ennen kello kuutta\nTaivaalla räjähti ja paukkui. Hienoa oli, kyllä näin on!\nJoulunavaus torilla ja keskustan liikkeissä veti taas melkoisesti väkeä.\nVaikka itsellä ei enää pieniä lapsia olekaan, on se jotenkin koskettavaa nähdä vuosi vuodelta miten innoissaan lapset ja heidän nuoret vanhempansa ovat tästä kaikesta Joulun avaukseen liittyvästä happeningistä.\nNyt voimme unohtaa tämän pimeimmän vuodenajan, ja alkaa odottaa Joulua!\nViikon päästä sytytämme vaimon kanssa kotona ensimmäisen adventtikynttilän, perinteitä kunnioittaen otamme vastaan Valon ja Ilon, Joulun sanoman.\nTunnisteet: Joulun avauus, Joulun sanoma, Vaasan tori\n- Vaasa ennen ja nyt – Vasa förr och nu - blogilla on suuri ilo ja kunnia julkaista Aaton kirjoituksia.\nTämän blogin lukijat voivat jälleen nauttia Aaton ainutlaatuisesta kyvystä kertoa ihastuttavia tarinoita, - aikakausista vuosikymmenten takaa, todellisista tapahtumista täällä Vaasassa, joissa on dramaattisia käänteitä, romanttisia hetkiä… Aaton aikaisempi kirjoitus löytyy blokistamme huhtikuun 20. päivän kohdalta.\nNämä seuraavat tarinat kuulimme yhdistyksemme syyskokouksessa 15.11. 2011 – odotellessamme kahvitarjoilun alkua.\n”TEHTIIN TÄYDELLINEN MUUTTOKUORMA”:\nVaasassa oli ja eleli yksityisyrittäjä perhe, joka omisti VÖYRINKAUPUNGIN SAUNAN, jota yleistä saunaa he kehittivät aikoinaan mm. rakentamalla sinne uima-altaan. Sauna oli suosittu paikka samaisten yritysten keskuudessa Vaasassa.\nKun sitten lopuksi perheen pää päätti asettua eläkepäiviä viettämään, niin sauna myytiin ja perhe muutti Luumäelle, josta he olivat aikoinaan Vaasaan tulleetkin.\nErikoista tässä heidän muuttoasiassa oli se, että muuttokuormaan lastattiin Vaasan Uudelta Hautausmaalta ANOPIN hautakivetkin. (Hauta on siis olemassa siellä – mutta niin reunakivetkin kuin pääkivi, jossa nimi on, puuttuvat.)\nOli siinä perusteellinen muuttokuorma!\nLAINEEN SAUNAN OMISTAJAN UNELMA MUUTTAA AUSTRAALIAAN:\nJatkosodan jälkeen näytti elämä Suomessa varsin epämiellyttävältä ja suurin pelko oli siitä, että venäläiset miehittäisivät maan.\nAsemakadun ja Kasarminkadun kulmassa pihalla sijaitsee LAINEEN SAUNA, jonka sen omistaja myi ja osti suuren moottoriveneen, jolla he salaa lähtivät Suomesta kohti Austraaliaa.\nHyvin huomattava osa perheen omaisuudesta oli kiinnitetty SUOMALAISIIN PUUKKOIHIN, joiden avulla – ne myymällä – he ajattelivat aloittaa uuden elämän tuossa maapallon osassa.\nKävi kuitenkin niin, että tuo vene Tanskan salmissa myrskyssä kääntyi ylösalaisin, eivätkä he päässeet sen sisältä ulos ja tukehtuivat sinne koko perhe.\nTÅYTYY SÄÄSTÄÄ PAHOJEN PÄIVIEN VARALLE:\nAsemakadun ja Kasarminkadun kulmassa oli puolitoista kerroksinen puutalo ja pihassa kasvoi hyvin vinossa asennossa suuri piilipuu.\nSe oli kahden hyvin iäkkään naisen, jotka ilmeisesti olivat sisaruksia, heidän kotitalonsa.\nKun he sitten sodan aikana kuolivat, niin lääkärin kirjoittamassa kuolintodistuksessa sanottiin kuoleman syyksi aliravitsemus. He siis kuolivat NÄLKÄÄN! Merkillisintä asiassa oli se, että heidän jäljiltään löytyi pankkikirja, jossa oli neljä miljoonaa silloista markkaa, jota he olivat säästäneet pahojen päivien varalle. Perillisiä heillä ei ollut.\nklo marraskuuta 19, 2011 Ei kommentteja:\nKantakaupungin asukasyhdistys korostaa kansalaisten kuulemista\nSyyskokous keskusteli Vaskiluodon yleiskaavatilanteesta\nSyyskokouksessa 15.11.2010 Vaasan kantakaupungin asukasyhdistys VKA ry teki seuraavat henkilövalinnat: Puheenjohtajaksi vuodelle 2012 valittiin Aimo Nyberg, hallituksen jäseniksi valittiin Tuija Arina-Sundelin, Gustaf Eur, Eija Piispala, Meta Sahlström, Ari Sundberg, Harry Tuomi, Asko Halme, Aatto Wuorenlinna, Lars-Eric Häggman (uusi) ja Bo-Henrik Eriksson (uusi).\nSyyskokous hyväksyi aloitteen lähetettäväksi kaupungin liikennesuunnitteluun. (Liite 1)\nVaasan kantakaupungin asukasyhdistys VKA ry:n syyskokous 15.11.2011 teki seuraavan aloitteen:\n- Kun Vaskiluodon siltaremontti valmistuu, Rantakadun risteykseen valitaan liikennevaloiksi malli, joka valoja lähestyttäessä yli 40 km/t muuttaa valot punaiseksi. Keskeistä on, että haluttu/määrätty nopeus saavutetaan ilman tarvetta pysähtyä.\n- Suojatielle oma ylitysvuoro lisäksi normaalisti.\n- Rantakadun valoja ohjaavat tunnistimet sijoitettaisiin valojen vaihtumisen kannalta oikealle etäisyydelle risteyksestä sekä kaupungista että Vaskiluodosta tulevan liikenteen hillitsemiseksi. Kokonaisuuden oltava oikeaan käyttäytymiseen ohjaava järjestelmä, ei rankaiseva!\n- Lisäksi nopeuslähestymisantureiden kohdalle nykyinen nopeusnäyttö ohjauksen tueksi\n- Rantapromenadin kohdalle edellä olevaa tehostamaan esitetään lisäksi jalankulkijoiden lähestymisvaroittimia, välkkyvaloa.\nVKA ry:n syyskokous katsoo, että on erittäin tärkeää ja tarpeellista tehdä kaikki voitava alueen liikenneturvallisuuden parantamiseksi. Alueen tilanne on verrattavissa moottoritieltä kaupunkiin tuloon. Henkilöautoliikenteen määrä on edelleen kasvussa Sundomin lisääntyvän asumisen takia. Myös raskas liikenne tulee lisääntymään mm. Vaskiluodon voiman energiaraaka-ainekuljetusten johdosta.\nVKA ry:n syyskokouksen puheenjohtaja Aimo Nyberg totesi tämän viikon Vaasassa mahdollistavan kansalaisten ”supervaikuttamisen”. Kaupunkilaisille tarjotaan mahdollisuuksia osallistua ja kommentoida Palosaaren salmen ideakilpailun tuloksia, Vaasan saaristosuunnitelmia, sekä Muovan projektien kautta osallistua Pohjanmaan museon ja Kuntsin rannan suunnitteluun, ja erityisesti vielä pitää muistuttaa kaikkia perjantain 18.11. Vaasan keskustastrategian suunnittelupäivästä ja avoimista ovista kirjaston Draama-salissa klo 17 – 20.\nVarsinaisen jäsenkokouksen jälkeen tilaisuus jatkui Vaskiluoto teemaillan merkeissä. Tuija Arina–Sundelin aloitti näyttämällä kaksi hienoa kuvasarjaa Vaskiluodon alueen rakennuskannasta ja luonnosta sekä muutaman vuoden takaisesta taidetapahtumasta, jolla paikalliset taiteilijat halusivat osoittaa voimakkaan tukensa Vaskiluodon metsän säilyttämiselle silloisessa laajuudessaan ja käyttötarkoituksessa (jollaisena se on myös pysynyt).\nYhdistyksemme hallitus on laatinut 12- kohdan Pro Vaskiluoto – listan. (Liite 2)\nYleisökeskustelu tästä aloitettiin pyydetyllä kommenttipuheenvuorolla, jonka piti keskustan ja Vaskiluodon asukas, Vaasan yliopiston kehittämispäällikkö varatuomari Markku Lumio.\nYhdistyksemme toivoo keskustelun nyt käynnistyvän ja jatkuvan vilkkaana esiin nostamistamme teemoista. On syytä priorisoida ja miettiä mitkä teemoista ovat kiireellisimmät, sillä kaikista 12 kohdasta ei varmaankaan ole vielä nyt tässä yleiskaavatilanteessa tarpeen eikä edes mahdollista tietää, mitä lopulta toteutuu monien vuosien tai jopa vuosikymmenten kuluttua.\nKäydyssä keskustelussa painottuivat, ehkä odotetustikin, yleiskaavaehdotuksen kohdat Niemeläntien varteen ehdotetuista kerrostaloista, sekä mahdollisesti jossain vaiheessa toteutuva leirinta-alueen siirto nykyiseltä monien mielestä erinomaiselta paikalta saaren toiselle puolelle lähelle Tropiclandiaa. Vaskiluodon metsän säilyminen nykyisellään ja nykyisessä tarkoituksessaan oli myös vahvasti esillä.\nTeemaillan näkökohdat kirjattiin muistiin, yhteenveto keskustelusta päätettiin lähettää tällä kertaa poliittisille päättäjille lähiaikoina pidettävään yleiskaava 2030 seminaariin. Asukasyhdistyksemme toivoo asioiden edetessä asiallisen yhteistyön onnistuvan kaikkien tahojen kanssa, niin päättäjien, suunnittelijoiden kuin asukkaiden, meidän jokaisen vaasalaisen toimesta.\nVaasassa 15.11.2011 Vaasan kantakaupungin asukasyhdistys VKA ry\nAimo Nyberg, Meta Sahlström\nAloite Vaasanpuistikon ja Rantakadun risteyksen liikennevaloiksi\nSuunnittelupäällikkö Pertti Hällilä\nVaasan kantakaupungin asukasyhdistys VKA ry:n syyskokous toteaa Vaasanpuistikon alkupään liikenteen muuttuneen parempaan suuntaan Vaskiluodon siltatyömaan takia. Nyt on sallittu nopeus laskettu jopa 30 km/t:ssa. Liikenne sillalla ja lähiympäristössä ajaa huomattavan hitaasti ja rauhallisesti! On yksinkertaisesti onnistuttu estämään ylinopeudet. Alueen asukkaiden kokemat liikenteen haitat ovat nyt pienentyneet kun vauhdit alenevat, melu ja päästöt vähenevät sekä raskaan liikenteen tärinä pienenee. Samoin kevyen liikenteen turvallisuus, etenkin suojateillä, on parantunut erittäin merkittävästi. Tulevissa ratkaisuissa pitää jatkaa nyt aikaansaatua parantunutta kulttuuria.\nAiemmin alueella ongelmana on ollut:\n- erittäin suuret ylinopeudet molempiin suuntiin (mm. kilpa-ajot, raskas liikenne)\n- ylinopeuksien takia suojatieturvallisuus Rantakadulla että Rantapromenadin kohdalla\n- raskaan liikenteen vahvimman laki dominoi, pysähtymiset mahdottomia em. syystä\n- rajoituksista piittaamaton nopeus, melu, päästöt, turvattomuus ja epätasa-arvoisuus\n- raskaan liikenteen nopeuksista johtuen tärinä kiinteistöjen rakenteissa\nVaasan kantakaupungin asukasyhdistys VKA ry:n syyskokous 15.11.2011 tekee seuraavan aloitteen:\n- Rantakadun risteykseen valitaan liikennevaloiksi malli, joka valoja lähestyttäessä yli 40 km/t muuttaa valot punaiseksi. Keskeistä on että haluttu/määrätty nopeus saavutetaan ilman tarvetta pysähtyä. Suojatielle oma ylitysvuoro lisäksi normaalisti. Helpompi toteuttaa kuin valvontakamerat. Rantakadun valoja ohjaavat tunnistimet sijoitettaisiin valojen vaihtumisen kannalta oikealle etäisyydelle risteyksestä sekä kaupungista että Vaskiluodosta tulevan liikenteen hillitsemiseksi. Oikeaan käyttäytymiseen ohjaava järjestelmä ei rankaiseva!\n- Rantapromenadin kohdalle edellä olevaa tehostamaan esitetään lisäksi jalankulkijoiden lähestymisvaroittimia, välkkyvaloa esim.http://havainne.com/valkky\nVKA ry:n syyskokous katsoo, että on erittäin tärkeää ja tarpeellista tehdä kaikki voitava alueen liikennetur¬vallisuuden parantamiseksi. Alueen tilanne on verrattavissa moottoritieltä kaupunkiin tuloon. Henkilöautoliikenteen määrä on edelleen kasvussa Sundomin lisääntyvän asumisen takia. Myös raskas liikenne tulee lisääntymään mm. Vaskiluodon voiman energiaraaka-ainekuljetusten johdosta. Liitteenä perustuslain, rakennus- ja maankäyttölain sekä ympäristönsuojelulain velvoitteet http://www.finlex.fi/fi/laki/ajantasa/.\nVaasan kantakaupungin asukasyhdistys VKA ry:n syyskokous\nPj. Aimo Nyberg Siht. Meta Sahlström\nYrkan på trafikkontroll vid Vasaesplanadens och Strandgatans korsning\nPertti Hällilä, Planeringschef vid Vasa stad\nInvånarföreningen i Centrala Vasa ICV rf:s höstmöte konstaterar att trafikförhållandena gällande Vasaesplanaden inför Vasklotsbron har förändrats mot det bättre i och med det pågående broarbetet.\nDen tillåtna hastigheten är för tillfälle bara 30 km/t. Trafiken på bron och i närheten av bron är myc-ket lung och man kör sakta. Man tycks ha lyckats med att förhindra överhastighet. För de som bor i området innebär det att olägenheter med trafiken minskat iom lägre hastigheter vad gäller buller, avgaser och den tunga trafikens dova muller och skallringar. Samtidigt kan man konstatera att trafiksäker¬heten för lättrafik, speciellt på skyddsvägen har förbättrats markant. Med tanke på kommande trafikplanering skulle det vara viktigt att fortsätta den nu utstakade och beprövade goda trafikkulturen.\nProblem som förekommit i området är märkbara och regelbundna överträdelser när det gäller tra-fikhastigheterna i bägge riktningarna (omfattar kappkörningar och den tunga trafikens överträ¬del-ser). Pga detta är skyddsvägarna på Strandgatan och vid Strandpromenaden osäkra och tom farliga för fotgängare:\n- Den tunga trafikens lag härskar, omöjligt att stanna upp\n- Nonchalans vad gäller trafikhastigheten, buller, avgaser, otrygghet och ojämlikhet trafikanter sinsemellan då trafiken helt går på den tunga trafikens villkor\n- Skakningar i byggnaderna längs Vasaesplanaden pga den tunga trafikens höga hastigheter\nInvånarföreningen i Centrala Vasa ICV rf föreslår vid sitt höstmöte den 15.11.2011 följande:\n- Att man när man väljer trafikljus till Strandgatans korsning går in för en modell som slår om till rött ljus om närmelsehastigheten överskrider 40km/h. Det centrala är att den önskade hastigheten kan nås utan behov av att stanna upp trafiken. Detta kombineras med ett normalt\növergångsljus för fotgängare.\n- Denna lösning torde vara lättare att genomföra än övervakningskameror- sensorerna som reglerar trafikljusen vid Strandgatan skulle placeras på ett adekvat avstånd från ljusen i bägge riktningar för att förhindra överhastighet. Detta arrangemang styr trafiken utan att verka bestraffande.\n- Vid närmandet av sensorerna kan man använda en hastighetsinformationstavla i informativt syfte.\n- Vid Strandpromenaden föreslås att man dessutom inför blinkvarningsljus som signalerar när en forgängare/lättrafikant närmar sig tex. http://havainne.com/valkky\nICV rf höstmöte enas om att det är ytterst viktigt och nödvändigt att vidta alla tänkbara åtgärder för att trygga och förbättra områdets trafiksäkerhet. Området och dess karaktär kan jämföras med hur man närmar sig staden från motorvägen. Personbilstrafiken ökar ständigt iom att Sundom ytterligare bebyggs. Den tunga trafiken torde heller inte minska iom att transporterna av energiråvaror till Vasklots kraftverk beklagligt nog leds via stadens centrum.\nBifogas grundlagens, byggnads- och markanvändningslagens samt miljöskyddslagens krav.http://www.finlex.fi/sv/laki/ajantasa/\nInvånarföreningen i Centrala Vasa, vid höstmötet 15.11.2011\nOrdf. Aimo Nyberg Sekr. Meta Sahlström\nLIITE 2, BILAGA 2\nVASKILUOTO TEEMA ( luonnos syyskokouksen 15.11. 2011)\nKeskustellaan ja luodaan jonkinlainen kokonaiskäsitys Vaskiluodon tulevaisuuden näkymistä.\nVaskiluodon osalta kantamme tulee mielestäni selvittää ainakin näissä kysymyksissä:\n1. Sataman on pysyttävä Vaskiluodossa, ja sen on kehityttävä edelleen eurooppalaisena, suomalaisena ja vaasalaisena satamana, josta on sekä matkustajaliikennettä että rahtiliikennettä maailmalle.\n2. Vaskiluodossa on mahdollista lisätä teollista toimintaa, ennen kaikkea uutta ympäristöteknologiateollisuutta.\n3. Asuntotuotantoon, myös kerrostaloille on Vaskiluodossa mahdollista löytää sopivia kohteita.\nEi kuitenkaan Niemeläntien varteen, eli nykyiseen metsään.\n4. Öljysäiliöiden elinkaaren ajan on turvaetäisyydet ja pelastusviranomaisten määräykset otettava alueella huomioon kaikessa uudessa rakentamisessa.\n5. Vaskiluodon Voiman siirtyminen vähitellen pois hiilenpoltosta kohti hakkeen kaasutuslaitosta on toki ympäristöpoliittinen edistysaskel, mutta polttoaineen merikuljetusten vaihtuminen maakuljetuksiin läpi Vaasan ydinkeskustan, on sen sijaan merkittävä heikennys kaupungin keskustan olosuhteisiin. Syntyvät haittatekijät tulee pystyä minimoimaan laadukkailla ratkaisuilla, ihmisten ja kevyenliikenteen turvallisuutta korostaen. Erityisesti raskasta liikennettä, mutta myös liikennettä kokonaisuudessaan pitää pystyä hidastamaan ja rajoittamaan määrällisesti.\n6. Vaskiluodon sillan vahvistamisen ja saneerauksen myötä siitä on tehtävä osa keskikaupunkia, eikä ”moottoritietä” kaupunkiin.\n7. Vaasan satamatien eli tieyhteyden (ja jossain vaiheessa myös rautatien) suunnittelu Vaskiluodosta Myrgrundin kautta suunnitteilla olevaan logistiikkakeskukseen on saatava nopeasti vauhtiin, ja mukaan valtion budjetteihin (EU:n ja myös yksityiset rahoitusmallit on selvitettävä pikaisesti).\n8. Leirintäalue on säilytettävä nykyisellä paikallaan.\n9. Vaskiluodon metsä on säilytettävä nykyisellään kaupunkilaisten monipuolisena virkistysalueena.\n10. Veneseurojen toiminta on turvattava nykyisessä laajuudessaan.\n11. Vaskiluodon rannoilla katujen ja teiden varsilla olevien pientaloalueiden ”rikas ja kaunis erilaisuudenkirjo” on säilytettävä ja turvattava jatkossakin.\n12. Sundominlahden tulevaisuus on selvitettävä. Jonkinlainen ruoppaus ja mahdollisesti vedenpinnan pitäminen suluilla merenpintaa korkeammalla ovat kenties mahdollisia ja kiireellisiäkin toimia.\nYksimielisyyttä ei varmaan kaikessa ole tarpeen löytää, hyviä perusteluja mielipiteille kuitenkin toivotaan.\nTEMA VASKLOT (utkast till höstmötet 15.11.2011)\nDiskussion och skapande av helhetsbild angående framtidens Vasklot. Föreningens\nståndpunkt borde klargöras rörande följande punkter:\nHamnen skall kvarstå i Vasklot och fortsättningsvis utvecklas med tanke på både\ninternationell passagerar- och frakttrafik.\nDet är möjligt att utöka industrialiseringen i Vasklot, i synnerhet ny miljöteknologi.\nDet är möjligt att hitta lämpliga områden för bostadsproduktion, också höghus,\ni Vasklot. Dock inte längs Uddnäsvägen eller i skogen.\nAll nybyggnation i området bör anpassas efter de regler som räddningsverket har\nutfäst angående de säkerhetsföreskrifter som berör oljecisternerna.\nVaskiluodon Voimas övergång från kolbränsle till biogasproduktion är ett steg mot vettigare miljöpolitik, men övergången från att transportera produkten sjöledes till landtransport genom Vasa centrum innebär en märkbar försämring och tillbakagång för staden. Olägenheter i samband med transportfrågan bör minimeras med hjälp av kvalitativa lösningar angående säkerheten för invånarna och den lätta trafiken. I synnerhet den tunga trafiken, men också trafiken i sin helhet böromfattas av begränsningar rörande hastighet och kvantiteten.\nFörstärkandet av Vasklotbron bör göras med tanke på att bron utgör en del av innerstaden och inte en förlängning av “motorvägen” in till centrum.\nPlaneringen av hamnvägen eller vägsträckningen (inkl. järnvägen i någon mån)från Vasklot via Myrgrundsbron till det planerade logistikcentret bör påskyndas och fås med i statsbudgeten (förhållandet ang. EU och privata finansieringsmodeller bör med det snaraste utredas).\nCampingområdet bör bibehållas på dess nuvarande plats.\nSkogen i Vasklot bör bibehållas i sin nuvarande form, som ett mångsidigt rekreationsområde för stadsborna.\nSmåbåtsföreningarnas verksamhet bör skyddas i enlighet med nu rådande omständigheter.\nDen rika och vackra särprägeln i de småhusområden som finns längs stränderna och gatorna bör bibehållas och skyddas även i fortsättningen.\nDen framtida utvecklingen för Södra stadsfjärden bör klarläggas. Någon form av muddring och eventuella åtgärder för att bibehålla vattendjupet är kanske möjligt och bör åtgärdas med det snaraste.\nDet kan vara svårt att uppnå enhällighet på punkter, men vi hoppas på förankrade förslag och en kreativ diskussion.\nTunnisteet: ICV rf, pro Vaskiluoto, Vaasanpuistikon liikenne, VKA ry, VKA ry:n hallitus 2012\nVaasan ammattikorkeakoulun lehtori, arkkitehti Vesa-Matti Honkanen on varmasti yksi parhaista asiantuntijoista kun puhutaan Merenkurkun maankohoamisesta ja esim. Vaasan Eteläisestä kaupunginlahdesta ja sen vaatimista tulevista hoitotoimenpiteistä.\nVesa-Matti Honkanen on ohjannut ja ohjaa opinnäytetöitä, joissa aiheina ovat olleet erilaiset selvitykset koskien mm. ruovikkorantojen hoitoa Eteläisellä kaupunginselällä.\nVaasan ruovikkorantojen hoito Eteläisellä kaupunginselällä. Joonas Aromaan opinnäytetyö\nOpinnäytetyö, opas jossa annetaan käsitys siitä miten maisemarakenne tulee ottaa lähtökohdaksi maakäytön ohjauksessa ja suunnittelussa. Toni Lustilan opinnäytetyö\nVuosi sitten Vesa-Matti Honkanen piti esityksen Suomen luonnonsuojeluliiton koulutuspäivillä aiheesta\nMaisemarakenne maankäytön lähtökohtana.sll.fi/uusimaa/maisemarakenneluennot\nAimo: Missä nyt mennään, kohoaako maa merestä täällä Vaasassa metrin sadassa vuodessa?\nVesa-Matti: Eteläisestä kaupunginlahdesta ja sen tulevaisuudesta on jo 1990-luvulla tehty selvitys, joka on erittäin ansiokas ja mallintaa koko ongelmatikan. Johtopäätös on, että maankohoaminen jatkuu, nykyään sen vaikutus lasketaan olevan muistaakseni noin 47...49 cm sataa vuotta kohti, koska tässä arvioissa on otettu huomioon ilmastonmuutoksen aiheuttama arvioitu merenpintojen maailmanlaajuinen kohoaminen (vesien lämpölaajenemisen ja jäätiköiden sulamisen seurauksena). Aiempaa arvoa on siis jokunen vuosi sitten laskettu aiemmasta noin vajaasta metristä tuohon arvoon.\nAimo: Sundominlahden pohjukka näyttää mataloituvan ihan silmissä. Näin väitän, sillä olen kuvannut aluetta parinkymmenen vuoden ajan, ja kuvat todistavat tapahtuneen tosiasian.\nVesa-Matti: Toinen suuri uhka ja maankohoamisen kanssa synerginen ja sitä prosessia nopeuttava seikka on Laihianjoen ja Tuovilanjoen vesien mukanaan tuoma kiintoaines (humus, savi ja muu maa-aines) sekä maanviljelystä veteen liukenevat ja edelleen kaupunginselälle kulkeutuvat lannoitteet. Edellinen vaikuttaa kaupunginselän pohjasedimentin kasvuun tai kiintoaineksen kerääntymiseen lahden pohjalle, jälkimmäinen edistää vesien voimakasta rehevöitymistä kaupunginlahdella. Yhteisvaikutuksesta näistä kolmesta (maankohoaminen, kiintoainekset ja lannoitteet) on suhteellisen nopea kaupunginlahden tilan huononeminen ja tuleva ruovikoitumisen edistyminen.\nLuonto ei ole mikään ongelma. Ihminen voi varautua huomiseen, mutta huominen ei ole välttämättä varautunut ihmiseen.\nAimo: Mitä pitäisi tehdä? Mitä voidaan tehdä?\nVesa-Matti: Kaupunkihan on rakennettu reilut 150-vuotta sitten valinneen tilanteen mukaisesti silloin parhaalle mahdolliselle paikalle, kaupunginselän äärelle. Avoin vesialue lounaassa, parhaassa aurinkoisessa ilmansuunnassa, ja asunnot lämpimällä lounaisrinteellä (’aurinkopaneeliehto’) ja upea rantapuisto suojaamassa merituulilta. Tämä ratkaisu on turvannut upean miljöön meille asukkaille ja koko kaupungille merellisenä arvokkaana kulttuuriympäristönä. Jos kaupunginlahden em. prosessien annetaan vapaasti ilman mitään toimenpiteitä edistyä kuten tähän saakka, edessä on tilanne joka nyt vallitsee eteläisimmissä osissa kaupunginlahtea, Natura-luonnonsuojelualueella. Kahdesta lahteen laskevasta joesta jää jäljelle vain väylä (vrt. Vanhan Vaasan kanava) ja muu alue muuttuu ajan myötä kosteikoksi ja ruovikoksi. Pitää muistaa, että ruovikko rehevöityessään ei ole aivan ongelmaton, vaikka luonnon itsensä näkökulmasta kyse on mitä luonnollisemmasta ja tyypillisestä prosessista rannikolla; Glo-järvet ovat aina olleet osa prosessia maankohoamisen hitaasti edetessä ja 'vallatessa' maata aiemmasta merenpohjasta.\nLuonnon vastustaminen on kallista ja suurta puuhaa. Ruovikoiden raivaaminen, jota eräät ovat esittäneet ratkaisuksi, kaatuu mahdottomuuteen että Vaasalla on noin 400 km rantaviivaa. Kuka maksaa säännöllisin väliajoin tehtävät raivaus- ja kunnostustyöt!? Samoin maankohoamisen vastustaminen on hankala. Se on tehtävissä ainoastaan siten, että tasainen merenpohja muokataan ruoppaamalla siihen syvänteitä ja kasaamalla ruopattu pohjasedimentti keinosaariksi. Eli tasainen pohja tehdään ' kumpuilevaksi' maisemaksi, jolloin saadaan edes osa vesialueesta säilymään. Toinen kysymys kokonaan on pohjan geologia. Savinen pohja ei ole ollenkaan paras mahdollinen tällaiselle läjitykselle. Periksi antava maa-aines merenpohjassa ennen pitkää johtaa maa-ainesten laskeutumiseen ja kun samaan aikaan eroosio huuhtelee kasattuja 'keinosaaria' takaisin mereen niin tuloksena on pahimmillaan pikku hiljaa entiselleen palaava prosessi. Tätä voidaan joillakin keinoilla estääkin, mutta ongelmatikka ei ole aivan yksinkertainen, saati halpa!\nAimo: Joitakin vuosia sitten keskustelin Suomen ympäristökeskuksen alan johtavan asiantuntijan maisema-arkkitehti Jukka Jormolan kanssa asiasta, ja hän sanoi tuntevansa aiheen ja arvostavansa vaasalaista osaamista näissä asioissa. Onko sinun mielestäsi meillä täällä Vaasassa riittävää tietotaitoa ja tahtoa hoitaa asia kaikin puolin kunnialla?\nVesa-Matti: Tuosta Eteläisen kaupunginselän problematiikasta Vaasan osalta, vastaa kaupunkisuunnittelun viheraluetiimi ja sen maisema-arkkitehtuuriosaaminen. Vaasassa on tehty jopa eurooppalaisittainkin merkittävää työtä kaupunkiympäristön tulevan kehityslinjan ohjaamisessa. Asiaa maisema-arkkitehtuurin tarjoamin keinoin lähestymällä on mahdollista ohjata maiseman tulevaa kehityslinjaa. Maisemarakenneteoria tarjoaa lähtökohdan ympäristönkäytön ohjaamiseen siten että luontoperusta ja sen prosessit ovat lähtökohtana maankäytön suunnittelussa. Ymmärretäänkö Vaasassa tulevaisuudessakin tämän osaamisen arvo. Vital Vaasa EU-projekti oli koko Euroopankin näkökulmasta innovatiivinen ja toteutettiin vuosina 1999...2002. Toimin projektissa Vaasan ammattikorkeakoulun edustajana. Vital Vaasa-projektin tehtävänä oli kaupunkiympäristön, Vaasan keskustan, luonnollisen vedenkierron elvyttäminen. Se oli erinomainen näyttö Vaasalaisesta monialaisesta yhteistyöstä ja huippuosaamisesta. Voisi sanoa, että emme ole ainoastaan energiaklusteri paikkakunta, vaan myös luontoklusteri. Itse asiassa sekä luontoperusta että energia ovat molemmat keskeisiä avaintekijöitä kestävän kehityksen edistämisessä. Tämä puolestaan vaatii jo koulutuksesta lähtien poikkitieteellistä, yhteistyössä tehtäviä toimivia kokonaisratkaisuja jossa lähtökohtana on luonto. Asiat voidaan nähdä oikein ainoastaan näkemällä ne kokonaisuutena! Vaasalla on erinomaiset lähtökohdat jatkaa näistä lähtökohdista eteenpäin ja kehittää imagoaan edelleen.\nAimo: Miten on, olisiko mielestäsi tarpeellista järjestää, esim. asukasyhdistyksemme toimesta tai yhteistyössä mahdollisesti muiden tahojen kanssa, jonkinlainen keskustelutilaisuus, informaatioilta tästä teemasta?\nVesa-Matti: Itse opetan tätä asiaa kurssilla Maisema ja maankäyttö, jossa perehdytään mm. tuohon kaupunginlahden problematiikkaan ja sen hoitoon. Vaasan ELY-keskuksen, alueen kuntien sekä Pohjanmaan liiton yhteistyöllä tätä asiaa on jo viety eteenpäin ansiokkaasti tuon Vaasan eteläisen kaupunginselän projektin pohjalta. Asukkaat, suunnittelijat ja miksei päättäjätkin vaan koolle samaan saliin tuomaan omia näkemyksiään asiasta, kertomaan missä nyt mennään sekä etsimään ja kehittämään yhdessä tulevaa kehityslinjaa!\nJa pitää muistaa, että tärkeintä ei ole se, kuka tietää eniten, vaan nyt pitää tietää mikä on tärkeintä!\nVaasan kaupunkisuunnittelun viheraluetiimin ansiokkaan työn pitää saada jatkua. Se toimii valtakunnan tasollakin esimerkkinä ja sitä on myös kansallisesti pidetty mallina.\nVaasassa tehdylle työlle on saatu myös tunnustus maailman johtavilta alan asiantuntijoilta, jotka tunnen myös henkilökohtaisesti ja jotka ovat vierailleet Vaasassa. Joukkoon kuuluvat mm. professori Manfred Köhler (maailman viherkattojärjestön presidentti) ja Herbert Dreiseitl (yksi maailman johtavista ympäristösuunnittelijoista) puhumattakaan maamme johtavista alan asiantuntijoista.\nVaasan Gerby on maamme ensimmäinen kestävään luontoperustaan tukeutuva asuinaluesuunnitelma, joka on arvossa arvaamattomassa ja edelleen hyvänä ja innovatiivisena esimerkkinä kaikille tuleville vastaaville hankkeille maassamme. Vaasassa jo Gerbyssä Jorma Panun kehittämä ratkaisumalli onkin jo otettu normaaliksi käytänteeksi. Toni Lustilan tästä maisemarakenneteoriaan tukeutuvasta suunnittelumenetelmästä Vaasan kaupungille laatima opas on hyvä lähtökohta jos haluaa tutustua tähän tarkemmin.\nAimo: Onko tässä kyse siitä, että kukaan ei ole profeetta omassa maassaan tai omalla paikkakunnallaan?\nVesa-Matti: Ei tarvitse ollakaan. Mutta viisaus alkaa tosiasioiden tunnistamisesta ja tunnustamisesta - tässä järjestyksessä. Nykyinen maailma on vaikea, tietoa on paljon, ja poikkitieteellisyys edellyttää laaja-alaista, monitieteistä lähestymistapaa. Lisäksi tarvitaan yhä enemmän yhteistyötaitoja, asioiden syvällistä ymmärtämistä sekä terävintä viimeisimmän tieteellisen tiedon seuraamista. Käytännön sovelluksissa myös asukkaiden osallistuminen on yhä tärkeämpää. Vastausten etsiminen kulloinkin ainutlaatuisen paikallisuuden haasteisiin lähtee siitä että kaikki tieto ja taito punotaan yhteen heti alkuvaiheessa. Yhteistyöstä kasvaa uudenlaista asiantuntemusta ja ymmärrystä. Kehittyvien käytänteiden ja uusien ajatusten myötä luodaan tavoitteita ja visioita, jotka ovat aikaansa edellä. Gerby on erinomainen esimerkki aikaansa edellä olleesta asuinalueratkaisusta. Tällä hetkellä se tarjoaa jo palautetietoa siitä miten alueen ympäristö on viimeisen 20…30 vuoden aikana kehittynyt.\nVaasan perinne ei saa katketa! Perinteessä ei ole kyse aiempien sukupolvien tekojen toistamisesta, vaan sen hengen löytämisestä, ylläpitämisestä ja edelleen kehittämisestä joka on mahdollistanut aiempien sukupolvien aikaansaannokset. Vaasan perinne suomalaisen puukaupunkikehityksen huippuna velvoittaa edelleen.\nTuosta Eteläisen kaupunginselän suunnitelmasta on olemassa oikein hyvä julkaisukin: Eteläisen kaupunginselän ja sen valuma-alueiden ympäristöyleissuunnitelma. Arkkitehdit Paunila & Rautamäki Ky yhdessä Pohjanmaan liiton, Länsi-Suomen ympäristökeskuksen, Vaasan kaupungin sekä Mustasaaren ja Laihian kuntien kanssa (Oy Fram Ab, Vaasa 1999).\nAimo: Tietoa ei siis ainakaan tunnu puuttuvan. Kiitos haastattelusta.\nVesa-Matti Honkanen, ympäristösuunnitelun lehtori, Vaasan ammatikorkeakoulu\nKuva AN. Näkymä Ojbergetin laelta näkötornista 24.9.2011 klo 18. kohti Sundominlahden pohjukkaa.\nKuva AN. Munsmon rannasta kohti vastarantaa. 16.10.2011 klo 17.\nKuva AN. Vettäkin toki lahdella näkyy. Mutta matalaa on. Kuva on otettu 11.7.2008.\nTunnisteet: Sundominlahti Vaasa, Vaasan eteläinen kaupunginselkä, Vesa-Matti Honkanen


Tuplajuttu: maaliskuuta 2014\nJokunen aika sitten mainitsin Saimin sydänkontrollin. :)\nKävimme tosiaan 15. päivä Joensuussa ensimmäisessä kontrollissa pallolaajennuksen jälkeen. Kontrollin suoritti samainen lastenkardiologi, joka teki pallolaajennuksenkin Helsingissä lastenklinikalla. Hän oli tullut päiväksi Joensuuhun tapaamaan potilaitaan.\nTilanne sydämessä oli mainio. Kaikki oli niin hyvin kun vain ikinä mahdollista! Pallolaajennuksella aikaan saatu hoitotulos oli säilynyt eikä merkkejä uudelleen ahtautumisesta ollut.\nSeuraava kontrolli on puolen vuoden päästä ja siitä eteenpäin noin vuoden välein.\nLähettänyt Nea // Tuplajuttu klo 14.00 Ei kommentteja:\nHiiohoi, hampaita näkyvissä!\nTai ei jos nyt vielä näkyvissä, niin ainakin havaittavissa. Kummallakin tytöllä ikenet ovat turvoksissa ja valkoiset. Kerttu ei ole milläänsäkään, mutta Saimi.... Rauhallisesta neitosesta on tullut oikea äkäpussi. Meillä karjutaan, huudetaan, itketään ja kitistään. Kuola valuu ja nyrkeillä hangataan ikeniä minkä ehditään.\nOnneksi (koputan puuta) hammaskitinät eivät ole (ainakaan vielä) vaikuttaneet kauheasti yöuniin. Päiväunet ovat kylläkin lyhentyneet ja rytmit menneet hieman pieleen. Onneksi kellojen siirtäminen kesäaikaan tasoitti tilannetta hieman. Nyt toivotaan, että hampaat tulevat läpi vauhdilla.\nLähettänyt Nea // Tuplajuttu klo 11.50 Ei kommentteja:\nTämä viikonloppu on ollut ihan kökkö! Ollaan kinasteltu ja riidelty miehen kanssa jatkuvasti. Nyt kun olisi ollut kaksi päivää aikaa tehdä kaikkea kivaa perheenä, niin totta kai ne kinat ja riidat purkautuu justiinsa silloin. Ehkäpä tämä on merkki, että lapsiperheen arjessa tulisi muistaa myös se parisuhde ja viettää aikaa kaksin. Tämän aion nyt korjata. Tänään tiedossa siis keskustelua ja ilman puhdistamista. Jospa alkavan viikon saisi aloittaa hyvillä mielin.\nNiihin mukavampiin asioihin. Eilen meillä kävi pienen pieni vauva-neitonen kylässä. <3 Aivan ihana pikkuruinen sulatti sekä minun, että mieheni sydämet. Krooninen vauvakuume puskee esiin aina vauvoja tuoksutellessa ja sylitellessä. Ehkä vielä joskus....\nEsikoisen kanssa ollaan askarreltu hamahelmillä melkein päivittäin. Nyt kun näille kaikille tuotoksille keksisi käyttöä. Mummoja on jo näillä lahjottu ja osa päätyi magneeteiksi jääkaapin oveen.\nKirppislöysöt ovat jääneet kuvaamatta. Tässä jotain uusimpia, jotka sattuivat olemaan pyykkinarulla kuivamassa.\nIhanan värikästä, vai mitä?\nLoppuun kuva pikku-neideistä, jotka ensi lauantaina täyttävät jo 5kk.\nLähettänyt Nea // Tuplajuttu klo 12.33 Ei kommentteja:\nTunnisteet: Arki, Kaksoset, Kirpputorilöydöt, Lasten kanssa puuhailtua, Lastenvaatteet, Parisuhde, Vauvat\nEilen vietettiin ihanaisen Kerttusen ensimmäistä nimipäivää. Ei meillä nimipäiviä kummemmin juhlita, mutta mummot tahtovat aina tulla kahvittelemaan ja tuoda sankarille jotain pientä.\nEilisille nimipäiväkahveille tekaisin banoffee-tortun. Helppo, nopea ja todella makea leivonnainen. Esikoinen ihmetteli, että miten äiti on näin taitava leipoja. En hennonnut kertoa, että torttu oli lähinnä vain koottu valmiista aineksista. :)\nLähettänyt Nea // Tuplajuttu klo 7.23 2 kommenttia:\nEilen loppui meidän kaksosten täysimetys. Neidit saivat ensimmäiset makuannokset bataattia. Ette usko kuinka haikeaa oli. Minun vauvani ovat jo niin isoja, että syövät kiinteämpääkin ruokaa. *niisk*\nBataatti kelpasi tytöille oikein hyvin. Suu mutusti minkä kerkesi ja ruokaa meni kyllä mahaan asti. Minkäänlaisia masuvaivoja ei myöskään ilmennyt, vaikka niitä hieman pelkäsin. Tästä se lähtee. Vihanneskattilat kiehumaan ja sauvasekoitin laulamaan että saadaan tytöille ruokaa pakastimeen.\nOlen kyllä ihan super-ylpeä itsestäni, että olen imettänyt tyttöjä tänne 4,5kk ikään asti. Imetys luonnollisesti jatkuu edelleen.\nLähettänyt Nea // Tuplajuttu klo 7.45 2 kommenttia:\nTunnisteet: Imetys, Kaksoset, Kiinteät, Ruokailu, Vauvat\nMeitä on hellitty ihanilla kevätpäivillä. Lumet ovat melkein kadonneet ja aurinko on paistanut.\nBlogia en ole ehtinyt/jaksanut päivitellä. Muutaman kerran olen juuri ollut aikeissa päivittää blogin, mutta joku lapsista on juuri silloin päättänyt herätä/kakata/syödä/puklata... ja niin edelleen.\nArki on sujunut oikein hyvin ja rennosti. En voi valittaa! Nautin kotona olosta ja lasten kanssa puuhailusta. Väsymystä on ilmassa, sillä tyttöjen kanssa joutuu yöllä heräilemään 4-8 kertaa. Onneksi tiedän, että tämä on ohimenevää ja helpottaa aikanaan. Päivät täyttyvät kotitöistä ja lapsista. Omaa aikaa ei juurikaan jää.\nEdelleen tyttöjen kanssa on menty pelkällä rintamaidolla, mutta nyt viikonloppuna on tarkoitus tehdä soseita pakkaseen ja aloittaa kiinteiden maistelu. Saa nähdä mitä tytöt tykkää ja miten kaikki lähtee sujumaan.\nHuomenna meillä on edessä Saimin ensimmäinen sydänkontrolli pallolaajennuksen jälkeen. Jännittää! Toivottavasti tilanne ei ole muuttunut ainakaan huonompaan suuntaan ja tämä yksi laajennus olisi riittävä.\nKertun ihanainen kummi kävi ulkomailla ja toi tytölle tuliaisiksi ihanat farkut ja yökkärin.\nTämmöiset pallerot täällä kurkkii.\nOnneksi on perjantai, joten illalla voi upota sohvan nurkkaan herkkujen kanssa. Toivottavasti lapset asettuvat yöunille nätisti ja hyvissä ajoin.\nHyvää viikonloppua kaikille ihanille lukijoille!\nLähettänyt Nea // Tuplajuttu klo 16.06 4 kommenttia:\nNeljäs päivä menossa kun olen yksin kotona neljän lapsen kanssa. Meillä on mennyt mahtavasti. En uskaltanut edes kuvitella, että päivät olisivat näin leppoisia ja mukavia. Tätä auttaa kauheasti se, että tytöt nukkuvat pitkät päiväunet ja ovat suhteellisen tyytyväisiä. Yötkin ovat menneet melko mukavasti (n.2-3 syöttöä per tyttö), joten olen saanut hieman nukkuakin.\nPäivisin olen ehtinyt siivota, ommella, leikkiä vanhempien lasten kanssa, pestä pyykkiä, paistaa lettuja.... Miehelle on ruokakin ollut valmiina joka päivä. Taatusti niitä hankalia ja ikäviä päiviäkin on vielä edessä, mutta sitä en murehdi nyt. Päivät pitenevät koko ajan ja kesä alkaa olla päivä päivältä lähempänä. Ihanaa, ainakin pukeminen helpottuu ja nopeutuu huomattavasti. :)\nNyt nautin kupposen kahvi, sillä sain pienet juuri päiväunille. Sitten olisi suunnattava ompelukoneen ääreen. Vaippavarasto ei vielä ole riittävä, joten sitä olisi täydennettävä.\nEiväthän päivät voi olla ikäviä näin ihanien murusten kanssa?\nLähettänyt Nea // Tuplajuttu klo 11.56 1 kommentti:\nTunnisteet: Ajatuksia, Arki, Lapset, Vauvat\nTänään koitti miehen ensimmäinen työpäivä yli neljään kuukauteen. Jännittävää! Toisaalta ihana palata normaaliin arkeen, joka toki on muuttunut melko paljon. Ennen hoidettavia lapsia oli vain kaksi ja nyt neljä. Melkoisia haasteita on varmasti edessä ja ylimääräinen käsipari olisi joskus tarpeen. Pyykit, siivoukset sun muut kotityötkin pitäisi ehtiä hoitamaan. Onneksi ne eivät katoa mihinkään, vaikka joutuisivat hetken odottamaan.\nEn epäile lainkaan, ettemmekö pärjäisi. Ovathan sitä muutkin pärjänneet. Onneksi tytöt nukkuvat pitkiä päiväunia ja ovat noin yleisesti ottaen melko hyväntuulisia tapauksia.\nTänä aamuna heräsimme vauvojen hieman seitsemän jälkeen. Mies oli ennen töihin lähtöä pukenut pojan ja antanut hänelle aamupalaa. Kiitos siitä! Nämä asiat eskarilainen onneksi osaa jo hoitaa itse. Ja onneksi tämä ensimmäinen viikko on hieman kevyempi, sillä eskarilainen on hiihtolomalla. Hänen kuljettamistaan ei siis tarvitse miettiä.\nKahvinkeittimen latasin jo illalla valmiiksi. Sitä tarvitaan.\nKatsotaan miten loppu päivä menee. Ainakin nyt oli hetki ylimääräistä aikaa päivittää blogi. Tämä voi kyllä kostautua.\nLoppuun kuva kestopeppuisista tytöistä.\nLähettänyt Nea // Tuplajuttu klo 8.44 2 kommenttia:\nTunnisteet: Ajatuksia, Arki, Kestovaipat, Lapset, Vauvat\nEnnen kuin itse olin tutustunut kestovaippoihin pidin niihin hurahtaneita ihmisiä hassuina. Kuka nyt voisi seota vaipoista?!\nNo ainakin minä. :D Tässä yksi ompelus, joka valmistui tänään.\nPäällinen on laminoitua velouria Kestovaippakaupasta ja sisällä pinkkiä coolmaxia. Taku vaippa on siis kyseessä.\nAi niin... kun saadaan 50 lukijaa täyteen on ensimmäisen arvonnan aika. :)\nLähettänyt Nea // Tuplajuttu klo 18.56 1 kommentti:\nKylläpäs on aikaa kulunut viime postauksesta. En yksinkertaisesti ole ehtinyt keskittymään bloggaamiseen. Lapset sun muut ovat vieneet kaiken ajan. Täällä on nautittu miehen viimeisistä lomapäivistä. Tiistaina koittaa viimein normaaliin arkeen paluu miehen palatessa töihin isyyslomilta.\n4kk on hujahtanut ihan kamalan nopeasti! Uskomatonta, että tytöt ovat niin vanhoja. Niisk! Tuntuu haikealta.\nOmpelujuttuja olen tehnyt aina kun olen pystynyt. Tällaiset housut syntyivät tilaustyönä.\nNettishoppailua on tullut harrastettua myös jonkin verran. Ensi talveksi löytyi Reiman ihana haalari edulliseen hintaan.\nKäväistiin tällä viikolla myös kaupungissa ostoksilla. Itse keskityin lähinnä kirpputoreihin ja teinkin kivoja löytöjä. Pitää yrittää kuvailla niitä teille.\nLähettänyt Nea // Tuplajuttu klo 12.02 3 kommenttia:\nTunnisteet: Arki, Haalarit, Ompelu, Ostoksia, Tilaustyöt


Kohteena Djursholm: Parhaat matkavinkit – Djursholm, Matkat 2022– Tukholman lääni | Matkusta Expedian kanssa\nDjursholm – hotellitLoma-asunnot kohteessa DjursholmLennot kohteeseen DjursholmDjursholm – autonvuokrausDjursholm – lomapaketit\nDjursholm on suosittu lomakohde, joka on yhtä lähellä Ruotsin eloisaa pääkaupunkia kuin maan rauhallisen kauniita luonnonihmeitäkin.\nDjursholm sijaitsee Tukholman pohjoispuolella Stora Värtanin lahdella Pohjanmeren rannassa. Täällä löydät luonnonkauniit maisemat ja historialliset maamerkit rinta rinnan. Monet matkustavat Djursholmiin paetakseen pääkaupungin hyörinää, kun taas toiset valitsevat sen lomakohteekseen erinomaisen sijainnin ja tarjolla olevien aktiviteettien takia. Djursholm todella tarjoaa parhaat palat molemmista!\nDjursholmilla on rikas kulttuurihistoria, ja sillä on ollut suuri merkitys Tukholman historiassa. Alue on täynnä vanhoja raunioita ja ikivanhoja hautapaikkoja, joita löytyy muun muassa Ekebystä, Osbystä ja Svalnäsistä. Djursholm on siltikin tunnettu ennemmin kauniista asuinalueistaan sekä uusklassisista, kansallisromanttisista ja funktionalistisista rakennuksistaan. Loma Djursholmissa sopii erinomaisesti historiasta ja arkkitehtuurista kiinnostuneille.\nDjursholmissa on lukuisia hurmaavia kahviloita, erinomaisia ravintoloita ja sieviä putiikkeja, joten sinun ei tarvitse seikkailla Tukholman keskustaan, ellet niin itse tahdo. Tutustu Tukholman upeaan saaristoon lähtemällä risteilylle jostain Djursholmin venesatamista, tai harjoittele svingiäsi Djursholmin golfklubilla, joka on yksi Ruotsin vanhimpia golfkenttiä. Älä myöskään unohda Djursholmin linnan ja Djursholmin vesitornin kauniita, historiallisia nähtävyyksiä.\nDjurholmin kauniiden luonnonmaisemien kruununjalokivi on Ekebysjön luonnonsuojelualue. Tutustu rikkaaseen kasvi- ja eläinkantaan kävellessäsi Ekebysjön alueella. Jos uintireissu luonnonhelmassa houkuttelee, voit valita mieleisesi paikan esimerkiksi Osbysjön järveltä tai Germaniavikenin hiekkarannoilta Stora Värtanilta. Mikä olisikaan parempaa, kuin pulahdus virkistävään veteen kuumana kesäpäivänä?\nDjurholmiin on helppo matkustaa sekä Tukholman Arlandan että Bromman lentoasemilta. Se sijaitsee vain kymmenen kilometrin päässä Tukholmasta ja perille pääsee nopeasti päärautatieasemalta sekä junalla, metrolla että bussilla. Jos haluat järjestää matkasi Djursholmiin veneen kyydissä, voit matkustaa metrolla Ropsteniin ja hypätä sieltä Ekuddeniin matkustavaan paattiin.\nDjursholmin kaunis lomakohde on houkutellut alueelle muusikoita, kirjailijoita ja taiteilijoita 1800-luvun loppupuolelta lähtien. Seuraa siis suurien ruotsalaisten kuten Elsa Beskowin ja August Strinbergin jalanjälkiä ja suunnittele seuraava lomasi Djursholmiin.\nHuippuhotellit kohteessa Djursholm\nLoma-asunnot – Djursholm\n4.7/5 Exceptional! (1,555 arvostelua)\n4.4/5 Wonderful! (1,584 arvostelua)\nNäytä kaikki 828 majoituspaikkaa kohteessa Djursholm\nTallenna Forenom Aparthotel Arlanda omiin listoihisi\nHinta on 45 € per yö ajalle 12. helmik. viiva 13. helmik.45 €\nSkyCity on 1,6 kilometrin päässä tästä lähellä lentokenttää sijaitsevasta huoneistohotellista. Märsta Centrumin ostoskeskus ja Eurostopin ostoskeskus sijaitsevat ...\nHinta on 83 € per yö ajalle 18. tammik. viiva 19. tammik.83 €\n3.9/5 Good! (49 arvostelua)\nNäytä kaikki majoituspaikat kohteessa Djursholm\nTarkista hotellien hinnat kohteessa Djursholm\nTarkista kohteen Djursholm hinnat täksi illaksi eli 16. tammik. - 17. tammik.\nTarkista kohteen Djursholm hinnat huomisillaksi eli 17. tammik. - 18. tammik.\nTarkista kohteen Djursholm hinnat ensi viikonlopuksi eli 21. tammik. - 23. tammik.\nSuositut vierailukohteet – Djursholm\nKohteen Djursholm lähellä sijaitsevat kaupungit\nDjursholmin linna – lomat\nDjursholmin golfkerho – lomat\nSkyCity – lomat


Sivumennen: "Yritä pitää jutut tiiviinä, mutta anna puheen rönsyillä" | Jakso Sivumennen: "Yritä pitää jutut tiiviinä, mutta anna puheen rönsyillä" – Jakso\nSivumennen: "Yritä pitää jutut tiiviinä, mutta anna puheen rönsyillä"\n19.5.2017 · Sisko Savonlahti\nAloitamme Jaksossa uuden sarjan, jossa suomalaiset podcastaajat kertovat ohjelmistaan, niiden synnystä ja tekemisen mittaan opituista asioista. Ensimmäisenä vuorossa on Sivumennen, jota tekevät Johanna Laitinen ja Jonna Tapanainen.\nPuhumme Sivumennen-podcastissa hyvistä kirjoista – käännöksistä ja kotimaisista, tieto- ja kaunokirjoista. Keskustelemme siitä, mitä ajatuksia ne meissä herättävät ja mihin kirjallisiin perinteisiin ja keskusteluihin sekä niitä laajempiin ilmiöihin ne liitämme. Sivuamme myös kirjoihin liittyviä muita aiheita, politiikkaa ja kulttuuria laajemmin, emmekä pelkää olla henkilökohtaisia.\nPodcastaamisen aloittaminen tuntui siinä mielessä luonnolliselta, että olemme ystäviä ja jo vuosien takaa. Aina kun tapasimme, puhuimme lukemistamme kirjoista ja siitä, mitä ne meille merkitsivät. Jaoimme myös toisillemme lukuvinkkejä ja perustelimme ne. Podcastin tekeminen houkutteli, koska se tuntui tuoreelta, podcasteissa tuntui olevan jotain tyypillistä ajalle. Varmasti meitä kannusti se, että Suomessa ei ollut kirjallisuuspodcastia (siis puhtaasti radio-ohjelmasta irrallista podia), ja tuntui hauskalta olla eka. Lisäksi meitä ärsytti, että Suomessa oli lähinnä miesten perustamia podeja. Tuntui tärkeältä perustaa podcast, joka tuntui itselle relevantilta ja tärkeältä ja joka oli myös statement siinä mielessä, että olemme naisia.\nKuulija saa Sivumennen-podcastista perusteltuja lukuvinkkejä, tietoa siitä, mitkä kirjat ovat juuri nyt it-kirjoja, keitä kirjailijoita kannattaa seurata tai keihin olisi syytä kiinnittää katse, mitkä kirjalliset ilmiöt ovat vahvoja ja mitkä ehkä vähitellen vahvistumassa. Sivumennen auttaa ymmärtämään, miksi ja miten monella eri tavalla kirjallisuus on tärkeää – siis muutenkin kuin yksilöllisenä, henkilökohtaisena kokemuksena.\nTärkein juttu, jonka olen oppinut Sivumennen-podcastia tehdessä on se, että pitää tehdä eikä arkailla – Johanna Laitinen, Sivumennen\nTekemällä oppii. Yritä pitää jutut tiiviinä, mutta anna puheen rönsyillä. Jälkikäteen voi saksia vaikka mitä pois, mutta hyvin lähtevää keskustelua ei kannata katkaista vain ajan takia. Löyhä käsikirjoitus on hyvä olla, mutta hedelmällisin keskustelu syntyy, kun alamme vain jutustella kuten normaalisti, rönsyillen ja toisiamme inspiroiden – Jonna Tapanainen\nHyvä podcast on sellainen, joka antaa tietoa tai herättää ajatuksia tai parhaimmassa tapauksessa molempia. En pidä tärkeilevistä podcasteista, vaan minulle tärkeää on, että tunnen olevani osa podcastia, en vain sen yksipuolinen vastaanottaja. Hyvä podcast saa minut samastumaan siihen tai sen tekijöihin. Siksi tiukka muoto ei ole aina tärkeää; myös muodoton, rakenteeton podcast toimii, jos on samastumispintaa. Henkilökohtaisuus toimii. On aina kiva, kun podcastaajiin muodostuu suhde.\nCaroline Ringskog Ferrada-Nolin En varg söker sin podd\nNew York Timesin Books-podcast\nGuardianin, BBC:n, New Yorkerin ja Slaten podcastit\n(Vastaukset on muokattu sähköpostihaastattelun pohjalta.)\nLisää podcasteja aiheista keskustelu, kirjallisuus / Podcast: Yleinen\nteme 1 vuosi sitten /Vastaa\nJoo. Siis tällaisia ajatuksia kaivataan kyllä. Työn alla on podcasti podcastin tekemisestä, mutta hieman toisesta vinkkelistä kasvatellen prosessia, jota voi seurata haluamaansa pisteeseen asti (kiinnostus) ja tai sitten jakaa kokemuksiaan sopivasti sivuraiteille asian tiimoilta – mistä äkkiä tuleekin uusi aihe.\nKaksisuuntainen viestintä kuulijan kanssa on aina hedelmällistä, vaikka palaute voikin olla ”korjaavaa”. Yhtä ja ainoaa oikeaa ei ole ja kaikki vastaukset ovat oikein.\nEespäin ja syvään päähän, ei sitä muuten opi.