S I S Ä L L Y S. Saara Raatikainen ( ft ) Puheenjohtaja, EFSHT-delegaatti Mehiläinen, Helsinki - PDF\nS I S Ä L L Y S. Saara Raatikainen ( ft ) Puheenjohtaja, EFSHT-delegaatti Mehiläinen, Helsinki\nDownload "S I S Ä L L Y S. Saara Raatikainen ( ft ) Puheenjohtaja, EFSHT-delegaatti Mehiläinen, Helsinki saara.raatikainen@mehilainen.fi"\n1 Suomen Käsiterapiayhdistyksen jäsenlehti 4/2010 Koulutuskuulumisia - Yläraajan kinesioteippaus - Syysopintopäivät - Senioritapaaminen Vuosikokouskutsu\n2 S I S Ä L L Y S Tässä lehdessä: Suomen Käsiterapiayhdistys ry:n hallitus kaudella Sisällys, Hallitus, Mediakortti Pj:n palsta Saara Raatikainen 3. Koulutuskuulumisia Tiina Rantanen 4. Syysopintopäivät Saara Raatikainen 5. Joulutervehdykset...7 -Respecta -Villa Manus 6. Senioritapaaminen Tampereella Sari Marjala 7. Vuosikokouskutsu Jäsenpalsta IFSHT Update...12 Saara Raatikainen ( ft ) Puheenjohtaja, EFSHT-delegaatti Mehiläinen, Helsinki Tuija Oravainen (tt) Varapuheenjohtaja Päijät-Hämeen keskussairaala, Lahti Virpi Natt (ft) Sihteeri HYKS Herttoniemen sairaala Tiina Rantanen (tt,ft) Rahastonhoitaja Mehiläinen, Turku Soile Kauppila-Pekkala (tt) Jäsenrekisterin ylläpitäjä Terveydenhoitotuotteiden palvelukeskus Terttu Lilja Oy Annu Voipio (tt) IFSHT:n delegaatti, koulutusvastaava KuntoutusORTON Oy Ritva Korvensivu (tt) Pohjoismaiden delegaatti HYKS, Herttoniemen sairaala Sari Marjala (tt) Jäsenlehden kokoaja HYKS, Lastenklinikka Mirja Tervo (ft) OYS Vuokko Kuismin (tt) HUS, Porvoon sairaala äitiyslomalla Mediakortti Suomen Käsiterapiayhdistys ry Helsinki, Y-tunnus Suomen Käsiterapiayhdistyksen jäsentiedote JULKAISIJA ILMESTYMINEN ILMOITUSTAVAT 1. Ilmoitus jäsentiedotteen sivulla - suurin koko A4 - hinta 100 euroa Aineistot pdf-tiedostona Aineiston toimitus SUOMEN KÄSITERAPIAYHDISTYS TAUSTATIEDOT Suomen Käsiterapiayhdistys on perustettu vuonna Yhdistyksen toiminnassa on keskeisintä koulutuksen ja tiedottamisen avulla edistää yläraajan ja käden kuntoutusta Suomessa. Yhdistys osallistuu Neljä numeroa vuodessa Jakelu Jäsenistö Sivun koko A4 sähköpostitse tai cd-rom:lla 2. Erillisten ilmoitus-/ mainoslehtisten postitus tai toimitus MAKSUEHTO Laskutus 30 pv netto. Yhdistys on yleishyödyllinen yhteisö, hinnat eivät sisällä arvonlisäveroa.k kansainväliseen käsiterapiatoimintaan. Jäsenistö koostuu fysio- ja toimintaterapeuteista. 2 - Suomen Käsiterapiayhdistyksen jäsenlehti 4 /10 -\n3 P Ä Ä K I R J O I T U S Pj:n Palsta SAARA RAATIKAINEN Talvinen tervehdys! Mennyt syksy on osoittanut minulle, että kannattaa joskus uskaltaa astua oman genrensä tai mukavuusalueensa ulkopuolelle, ja voi vaikka vahingossa oppia jotain. Olkoon se sitten ammatillista oppimista tai oppimista vaikka omasta itsestään. Osallistuin syksyn aikana parille toisistaan täysin erilaiselle kurssille, mutta joita omissa silmissäni yhdisti se, että en alun alkaen aivan kokenut kuuluvani kurssin kohderyhmään, tai joukkoon ylipäänsä. Toinen kursseista oli loistava, toinen ihan hyvä. Molemmat tarjosivat ammatillisesti niin vahvistusta jo aiemmin opittuun kuin paljon uuttakin. Molemmat tarjosivat mahdollisuuden tavata sellaisia ihmisiä ja kollegoita, joita ei muutoin ehkä tapaisi. Molemmat tarjosivat areenan siihen ah niin tärkeään kollegiaaliseen ajatustenvaihtoon ja pohdiskeluun. Onneksi uskaltauduin mukaan. Työkavereiden ja kollegoiden kanssa käytävät ammatilliset keskustelut ja mietinnät ovat tärkeitä. Niistä voi löytyä ratkaisu itseä vaivanneeseen kysymykseen, tai potilaan esittämään kysymykseen, johon ei itse osannut vastata. Kollegoiden kanssa käydystä ajatustenvaihdosta voi myös saada uutta näkökulmaa totuttuihin tapoihin tai hoitokeinoihin, ja ennen kaikkea se altistaa itsemme tarkastelemaan, ja miksei myös kyseenalaistamaan, omia, ehkä välillä kaavoihinkin kangistuneita, työskentelytapojamme. Kriittistä tarkastelua ja ajattelua on tehtävä niin ulkoa päin tullutta tietoa kuin omia toimiakin kohtaan, jotta hoitotyössä on mahdollista kehittyä ja pysyä ajan hermolla. Pohdinnat ovat hyväksi, suosittelen sitä teille kaikille! Tämä numero tarjoaa teille kuulumisia syksyn koulutuksista; kinesioteippauskurssilta, Senioritapaamisesta sekä SOMTY:n syysopintopäiviltä. Pystyäksemme parantamaan jäsentiedotteen sisältöä jatkossa teidän lukijoiden kannalta kiinnostavaksi, otamme mielellämme vastaan palautetta ja ehdotuksia teitä kiinnostavista aiheista tai mahdollisista kirjoittajista. Ja seuraavaan numeroon asti haastan teidät pohtimaan, vaihtamaan ajatuksia työkavereiden kanssa, kokeilemaan ammatillisia mukavuusrajojanne ja imemään itseenne uutta tietoa! Mukavaa joulun odotusta kaikille! Saara - Suomen Käsiterapiayhdistyksen jäsenlehti 4/10-3\n4 K O U L U T U S K U U L U M I S I A TIINA RANTANEN Yläraajan kinesioteippaus Lokakuun ensimmäisenä päivänä yhdistys järjesti Helsingissä Ortonilla Yläraajan Kinesioteippaus koulutuspäivän. Kouluttajana toimi OMT fysioterapeutti Keijo Pitkämäki. Koulutus keskittyi teippauksen teoriaan ja käytännön harjoituksiin. Koulutuspäivään osallistui 22 fysio- ja toimintaterapeuttia. Kiropraktikko Dr. Kenzo Kase kehitti yhteistyössä Japanilaisen yrityksen Nitto Denkon kanssa 70-luvun alussa menetelmää, jossa hyödynnetään kehon omaa tervehtymisprosessia. Vaikutus pyrittiin saamaan lihasten ja ihon kautta. Ajatus kinesiologian periaatteiden mukaan teippaamisesta syntyi. Kinesioteippauksen vaikutusmahdollisuudet: Lihasten rentouttaminen, aktivointi -> Lihasaktiviteetin tasapainottaminen Mikroverenkierron parantaminen Lymfasysteemin aktivointi Analgeettisen systeemin aktivointi Nivelten toiminnan tukeminen Vaikutukset fascian toimintaan Kinesioteoppauksen käyttö on monipuolisempaa kuin perinteisen teippauksen. Suurin ero on materiaalissa ja teippaustavassa. Kinesioteippauksessa on mahdollisuus käyttää teippimateriaalia, jossa voidaan hyödyntää useita eri ominaisuuksia, kuten elastisuutta ja materiaalin kosteuskestävyyttä. Teippaustekniikoita on monia erilaisia tavoitteesta riippuen. Koulutuspäivän aikana teippasimme c-rankaa, hartiarengasta, olkapäätä, kyynärpäätä, rannetta, peukaloa ja sormia. Erittäin tiiviin päivän jälkeen jokainen osallistuja sai mukaan teippiä, harjoitellakseen päivän oppeja. Suurkiitos kaikille koulutuspäivään osallistuneille aktiivisille terapeuteille sekä yhdistyksen koulutusvastaavalle Annu Voipiolle päivän järjestelyistä. Annu Voipio ja Virpi Natt harjoittelevat teippauksen saloja. Pirjo Peurala ja Marjaana Pernilä. Kouluttaja OMT fysioterapeutti Keijo Pitkämäki 4 - Suomen Käsiterapiayhdistyksen jäsenlehti 4 /10 -\n5 K O U L U T U S K U U L U M I S I A SAARA RAATIKAINEN SOMTY & SMLY syysopintopäivät SOMTY:n JA SMLY:n Syysopintopäivät järjestettiin Tampereella Teemana opintopäivillä oli Kroonisten TULEvaivojen hoidon erityispiirteet ja voiko kroonistumista ennaltaehkäistä. Mielenkiintoisia näkökulmia aiheeseen tarjosivat sekä fysiatrit ja fysioterapeutit kotimaasta että ulkomaisena vahvistuksena kanadalainen Sean Gibbons, BSc (Hons) PT, MSc Ergonomics, PhD (c), MCPA. Manuaalisen terapian ja lääketieteen tapahtumana moni luennoista (luonnollisesti) käsitteli teema-aihetta selkävaivojen kautta. Ja ovathan selkävaivat toki sekä kansallisesti että kansainvälisesti yleisimpiä TULE-vaivoja. Selkäpainotteiseen lähestymiseen vaikuttanee myös se, että suuri osa tämän hetkisistä tutkimustuloksista ja tieteellisestä näytöstä pitkittyneiden TULE-vaivojen hoidossa sekä krooniseen kipuun altistavista ja vaikuttavista tekijöistä on tehty selkäpotilailla. Krooniseen kipuun vaikuttavat tekijät ja kipumekanismit ovat kuitenkin samat huolimatta siitä onko kyseessä kipu selässä tai esimerkiksi kädessä. Painotus opintopäivien luennoissa olivat neurokognitiiviset ja psykososiaaliset tekijät kroonisessa kivussa sekä kipuun liittyvät ja / tai altistavat motoristen toimintojen ja keskushermoston häiriöt. Fysiatri, kognitiivinen psykoterapeutti (koulut.) Kia Pelto-Vasenius ja ft OMT, MSc Hannu Luomajoki kävivät läpi luennoissaan kuinka erilaiset fysiologiset, psykologiset, toiminnalliset ja sosiaaliset tekijät voivat pitkittää TULE-kipuja. Pitkittyessään kivut eivät enää korreloi kudosvaurioiden ja normaalin kudosparanemisen kanssa, vaan kivun aistimiseen liittyy kroonisessa vaiheessa kipumekanismien erilaisia muutoksia. Kudosvaurion laajuus ja akuutin kivun voimakkuus voivat altistaa pitkittyneelle kivulle, kuten myös erilaiset perintötekijät ja yksilölliset fysiologiset erot reagoida kudosvaurioon. Fysiologisia tekijöitä selkeästi suurempi merkitys on kuitenkin psykososiaalisilla tekijöillä kroonisen kivun synnyssä. Masennus, ahdistuneisuus, pelko-välttämiskäyttäytyminen, katastrofointi, kivun pelko, kivulle ehdollistuminen ja oman kontrollin puute tilanteen hoitamiseksi ovat yleisimpiä pitkittyneeseen kipuun johtavia tekijöitä. Myös ympäristön reaktiot, kuten lähimmäisten tuki vs. ei tukea sekä tehdyt hoitotoimenpiteet ja hoitohenkilökunnan käsitys ongelmasta voivat pitää kipuja yllä. Kipufysiologian ymmärtäminen onkin oleellinen osa tuloksellista kipuhoitoa, ja näiden mekanismien valaiseminen myös kipupotilaille auttaa heitä etenemään kuntoutumisessa. Yhtenä hoitokeinona pitkittyneiden TULE-kipujen hoidossa Kia Pelto-Vasenius esitti kognitiivisbehavioraalista terapiaa. Tässä lähestymistavassa tilannetta puretaan psykososiaalisten tekijöiden kautta. Tavoitteena on, että potilas oppii paremmin ymmärtämään kipuun liittyviä mekanismeja sekä tiedostamaan omat psykososiaaliset ominaisuutensa ja niiden yhteyden kipuun,. Tämän prosessin kautta potilas pystyy siten tietoisesti muuttamaan kipua pitkittäviä käyttäytymismallejaan sekä paremmin motivoitumaan ja aktivoitumaan paranemisprosessiin. Kognitiivis-behavioraalinen terapia toteutetaan useimmiten osana moniammatillista kipukuntoutusta. Sean Gibbons käsitteli hyvin laajasti ja syvällisesti neurokognitiivisten häiriöiden yhteyttä TULE-kipuihin. TULE-potilailla näitä häiriöitä voi esiintyä jo ennen varsinaisten kipuoireiden alkamista tai ne voivat kehittyä samanaikaisesti kivun ilmenemisen kanssa. Myös psykiatrian dosentti Björn Appelberg kertoi somatisaatiota käsitelleessä luennossaan, että psyykkiset ongelmat voivat ilmetä somaattisena oireena ja / tai somaattinen sairaus voi olla psyykkisen oireen aiheuttajana. Myös primaarin kivun tai vamman seurauksena tulleet sekundaariset komplikaatiot voivat vaikuttaa neurokognitiivisten häiriöiden syntyyn. Senso-motorisilla häiriöillä ja oppimisvaikeuksilla on myös osoitettu olevan yhteyksiä keskushermostotason muutoksissa. Kroonisten kipupotilaiden luokittelussa Sean Gibbons onkin ottanut yhdeksi tavoitteeksi pyrkiä erottaa joukosta ne potilaat, joilla kipu ja sen käsittely voitaisiin nähdä eräänlaisena oppimisvaikeutena. Kipupotilaiden tarkempi alaluokittelu on oleellista, jotta kipuun vaikuttaviin tekijöihin ja ennaltaehkäisykeinoihin päästäisiin tehokkaammin vaikuttamaan. 5 - Suomen Käsiterapiayhdistyksen jäsenlehti 4/10 -\n6 K O U L U T U S K U U L U M I S I A SAARA RAATIKAINEN Syysopintopäivät jatkoa.. Toisena pääaiheenaan Gibbons nosti esille primitiivirefleksien ilmentymisen niillä potilailla, joilla esiintyy kipuun liittyvä heikentynyt motorinen kontrolli. Nämä potilaat reagoivat todennäköisesti heikosti yleisiin hoitokeinoihin, ja häiriintyneitä liikemalleja tulisikin näissä tapauksissa lähteä purkamaan inhiboimalla potilaalla ilmeneviä primitiivirefleksejä sekä sensorisella harjoittelulla. Yhtenä oleellisena alaluokitteluvaihtoehtona selkäkipupotilailla on nostettu esiin myös erilaiset liikkeen kontrollin häiriöt. Asiaa syyspäivillä käsittelivät Hannu Luomajoki ja Tiina Lahtinen-Suopanki, ft OMT. On jo selvää näyttöä, että kipuun liittyy seurauksena erilaisia toimintamallien muutoksia ts. liikkeen kontrollin häiriöitä. Tarkempaa tutkimukseen pohjautuvaa näyttöä saataneen vielä siitä, että liikkeen kontrollin häiriöt itsessään voisivatkin johtaa kipuun. Liikekontrollihäiriöt voivat vaikuttaa yksilöllisesti ja monisyisesti eri kudoksiin ja aiheuttaa näissä kudoksissa poikkeavaa kuormitusta. Pitkittynyt poikkeava kudoskuormitus taas johtaa hiljalleen mahdollisiin kudosvaurioihin ja / tai -väsymiseen, aiheuttaen näin kipua. Tilanteeseen mahdollisesti yhdistyvä sympaattisen hermoston aktivoituminen (stressi, kiire, henkinen kuormitus) vaikuttaa edelleen heikentävästi liike- ja asentoaistiin sekä liikkeen hallintaan ja tarkkuuteen. Sympatikuksen aktivoituminen aiheuttaa myös lisääntynyttä kipua useamman eri fysiologisen mekanismin kautta. Tuki- ja liikuntaelimistön terveen to- iminnan perustana on siis hermojärjestelmän kyky ohjata suotuisiin liikemalleihin. Sekä Luomajoki että Lahtinen-Suopanki ovat kehitelleet kliinisiä malleja liikekontrollihäiriöiden luokittelemiseksi, ja Luomajoen tuore väitöskirjakin käsittelee aihetta kattavasti. Tarkemmalla toiminnallisten häiriöiden ymmärtämisellä ja tutkimisella voidaan paremmin ymmärtää TULE-kipujen syntymekanismeja sekä sitä kautta ennaltaehkäistä ja hoitaa niitä. Luomajoen ja Lahtinen- Suopankin mukaan liikekontrollihäiriöiden korjaaminen spesifillä liiketaitoharjoittelulla yhdistettynä psykososiaalisten tekijöiden kartoittamiseen ja hoitoon mahdollistaa pitkittyneiden TULE-kipujen hyvän hoidon ja ennaltaehkäisyn. - Suomen Käsiterapiayhdistyksen jäsenlehti 4 /10-6\n7 ILMOITUS Hyvää Joulua kaikille Käsiterapiayhdistyksen jäsenille! Tenholantie 12, Helsinki Puh Auki arkisin klo 8 16 Tiedustelut: käsiterapialehden ilmo.indd Hiljaisten hetkien kauniit muistot tuokoon rauhan Jouluusi ja Onnea Uudelle Vuodelle! t. Villa Manus 7\n8 K O U L U T U S K U U L U M I S I A SARI MARJALA Senioritapaaminen Tampereella Käsiterapiayhdistyksen senioritapaaminen järjestettiin tänä vuonna Tampereella, Tampereen yliopistollisessa sairaalassa Tänä vuonna pääaiheeksi valikoitui hyvinkin ajankohtainen lasten- ja aikuisten reuman hoito. Lisäksi saimme kuulla professori Simo Vilkin mietteitä käden toiminnasta. Päivän ohjelman olivat koonneet TAYS:n terapeutit Siru Mäkelän johdolla. Onnistuneeseen päivään osallistui lähes kolmekymmentä terapeuttia. Päivän aloitti lastenreumatologi Merja Malin luennoimalla otsikolla kättä pidempää lastenreumasta. Malin kertoi lastenreuman eri muodoista, hoidosta ja moniammatillis- esta yhteistyöstä. Lastenreuman eli juveniilin idiopaattisen artriitin syntymekanismia ei tiedetä. Kriteerit lastenreumadiagnoosin asettamiselle ovat alle 16-vuoden ikä ja vähintään kuusi viikkoa kestänyt niveltulehdus, jonka syy on tuntematon. Lastenreuman voi jakaa seitsemään alaryhmään, joita ovat oligoartriitti, seronegatiivinen polyartriitti, seropositiivinen polyartriitti, yleisoireinen lastenreuma, entesiitteihin liittyvä artriitti ja psoriaasiartriitti sekä muut lastenreuman alamuodot. Näistä oligoartriitti on yleisin lastenreuman alatyyppi, noin 60-70% sairastuneista kuuluu tähän ryhmään. Lastenreumaan sairastuneiden ryhmä on usein hyvin heterogeeninen, tytöt sairastuvat poikia useammin. Malin nimeää lastenreuman hoidon tavoitteiksi reumatulehduksen rauhoittamisen, jo syntyneiden toimintahäiriöiden- ja vaurioiden korjaamisen, uusien nivelvaurioiden kehittymisen ehkäisemisen sekä lapsen kehityksen ja kasvun tukemisen. Esityksessään Malin korosti yhteistyön merkitystä niin ammattihenkilöiden kuin perheenkin välillä. Malin kertoi lastenreuman lääkehoidosta lyhyesti. Lastenreuman hoidossa käytetään samoja lääkkeitä kuin aikuisten nivelreumassa luvun alussa tulleet biologiset lääkkeet ovat tuoneet merkittävän, positiivisen muutoksen lastenreuman hyvään ennusteeseen. Lasten kohdalla on myös muistettava, että kasvava elimistö kykenee usein korjaamaan jo syntyneitä vaurioita. Tarvittaessa voidaan normaalia kasvua ohjata, esimerkiksi sinkilöinnillä eli kasvulinjojen sulkemisella. Nivelreuman nykyhoidosta luennoi reumatologi Krista Karstila, joka työskentelee TAYS:ssa. Nivelreumaa ilmenee 0,8%:lla aikuisväestöstä ja se todetaan keskimäärin 60-vuotiaana. Nivelreuma aiheuttaa niveltuhoa, toimintakyvyn alenemaa ja eliniän lyhenemää. Niveloireita ilmenee käsien pikkunivelissä, ranteissa ja päkiöissä. Varhainen diagnosointi ja sitä kautta hoidon tehokas aloitus ennustaa aikaista kliinistä remissiota. Ensimmäisen vuoden aikana saavutettu remissio ennustaa Karstilan mukaan pysyvää remissiota, vähäisempiä niveleroosioita sekä parempaa toiminta- ja työkykyä. Nivelreuman lääkehoitoa Karstila kävi läpi perusteellisesti. Usein hoidossa käytetään usean lääkkeen yhdistelmähoitoa sekä tarvittaessa nivelien- ja jännetuppien kortikoidi-injektioita. Perinteisten reumalääkkeiden lisäksi nivelreuman hoidossa käytetään biologisia reumalääkkeitä, jotka ovat ihonalaiskudokseen pistettäviä 8 - Suomen Käsiterapiayhdistyksen jäsenlehti 4 /10 -\n9 K O U L U T U S K U U L U M I S I A Senioritapaaminen Tampereella jatkoa... tai suonensisäisesti sairaalassa annettavia. Biologisia reumalääkkeitä käytetään usein yhdistelminä metotreksaatin tai muun solunsalpaajan kanssa. Niin kuin lapsillakin, on aikuisillakin käytettävissään moniammatillisen työyhmän tuki- ja ohjaus. Esimerkkinä urheilullista potilasta saattaa joutua hieman jarruttelemaan kuntoutuksen suhteen kun taas pelkääjä kaipaa selvästi enemmän kannustusta kuntoutuksessa. Vilkki nosti mietteissään esille II-V MCP-nivelten fleksioasennon merkityksen immobilisoinnin yhteydessä. Hän korosti, että paitsi lääkärin myös terapeutin ja potilaan tulee ymmärtää asennon tarkoitus. Operatiivisen hoidon jälkeen Vilkki korosti kohoasennon tärkeyttä, yläraajan liikuttelua ja siteen kireyden merkitystä kivun ja turvotuksen ehkäisyssä. Liikeharjoittelusta mainittakoon Vilkin ajatus aktiivisen mobilisoinnin tärkeydestä. Hänen kokemuksensa mukaan pelkästä passiivisesta liikkeestä on harvoin hyötyä. Sen sijaan aktiivinen liike pitää lihaskunnon yllä mahdollistaen vähitellen liikeradan korjaantumisen. Summa summarumina voisi todeta, että ensisijaisesti ohjaa aktiivisia liikeharjoitteita ja passiivisia vain tarvittaessa. Päivän lopuksi kävimme keskustelua siitä, miten lasten- ja aikuisten reumanhoito on järjestynyt eri puolilla maata Heinolan Reumasairaalan lopetettua toimintansa ja millaisia järjestelyitä se on hoidosta vastaavilta tahoilta vaatinut. Lisäksi keskustelimme koulutustoiveista tuleville vuosille. Ensi vuonna seniorit kokoontuvat jälleen Helsingissä uusin aihein. Suuret kiitokset päivän järjestäjille ja kaikille mukana olleille! Professori Simo Vilkki puolestaan jakoi kanssamme omia mietteitään käden toiminnasta. Tässä muutamia niistä monista ajatuksista, joita saimme kuulla. Vilkki korosti sitä, että potilaan tullessa vastaanotolle, tulisi meidän ensin tunnistaa millaisen potilaan kanssa olemme aloittamassa yhteistyötä. Onko hän lapsi vai aikuinen, mies vai nainen, urheilullinen vai tarmoton, pelkääjä vai rohkea. Tunnistaessamme millaisen potilaan kanssa työskentelemme, on meidän helpompi lähteä ohjaamaan potilasta. 9 - Suomen Käsiterapiayhdistyksen jäsenlehti 4/10 -\n10 KUTSU VUOSIKOKOUKSEEN KUTSU SUOMEN KÄSITERAPIAYHDISTYS RY:n VUOSIKOKOUKSEEN Suomen Käsiterapiayhdistyksen vuosikokous pidetään perjantaina klo 18:30. Ennen kokousta luento, joka alkaa klo 17:30. Luennon aihe ilmoitetaan myöhemmin yhdistyksen internet sivuilla. Paikka: RAVINTOLA VLTAVA Elielinaukio 2, Helsinki Vuosikokouksessa käsitellään esityslistan mukaiset sääntömääräiset asiat. Sitovat ilmoittautumiset maanantaina mennessä Ilmoittautumiset: Kokouksen jälkeen tarjolla pientä purtavaa. Lisätietoja voi tiedustella hallituksen jäseniltä. Hallitus Esityslista: 1. Kokouksen avaus 2. Kokouksen järjestäytyminen Kokouksen pj:n, sihteerin ja kahden pöytäkirjantarkastajan valinta 3. Kokouksen laillisuuden, päätäntävaltaisuuden ja osanottajien toteaminen 4. Esityslistan vahvistaminen 5. Toimintakertomuksen hyväksyminen 6. Esitetään tilit ja tilintarkastajien lausunto. Päätetään tilien hyväksymisestä ja vastuuvapauden myöntämisestä tilivelvollisille. - Suomen Käsiterapiayhdistyksen jäsenlehti 4 /10-7. Käsitellään ja vahvistetaan toimintasuunnitelma 8. Jäsenmaksusta päättäminen 10 JÄSENPALSTA 9. Jäsenten erottaminen maksamattomista jäsenmaksuista johtuen 10. Hyväksytään tulo- ja menoarvio toimikaudelle 11. Hallituksen jäsenten valinta 11.1 Valitaan hallituksen jäsenet erovuoroisten tilalle 11.2 Puheenjohtajan, sihteerin ja rahastonhoitajan valinta 12. Valitaan kaksi tilintarkastajaa sekä yksi varatilintarkastaja 13. Ilmoitusasiat 14. Muut asiat 14.1 Esitys sääntömuutoksesta 15. Kokouksen päättäminen 11 13\n11 J Ä S E N P A L S T A TULEVIA KONGRESSEJA The Spanish Association of Hand järjestää: 1st Course of dissection anatomy for hand therapists Barcelona Katso lisätietoa täältä: 2011 Philadelphia meeting: Surgery and Rehabilitation of the Hand: with Emphasis on the Elbow Philadelphia lisätietoa löytyy: handfoundation.org/symposia.asp UUDET JÄSENET: ft Riitta-Leena Pehkonen, Lieksa tt Marjo Mustaniemi, Vantaa Tervetuloa! JÄSENILLAT Kiinnostaisiko sinua järjestää jäsenilta paikkakunnallasi? Hallitus olisi erittäin kiitollinen avustasi ja panoksestasi iltakoulutusten järjestäjänä. Jäseniltojen tavoitteena on tarjota alueellista pienimuotoista iltakoulutusta jäsenten toivomista aihepiireistä. Jos olet esimerkiksi kuullut innostavan luennon tai esitelmän, tai tiedät jonkun hallitsevan kiinnostavan terapiamenetelmän, ja haluat perehtyä asiaan lisää ja jakaa kiinnostuksesi yhdistyksen jäsenten kanssa, olet juuri oikealla asialla! Eli järjestämässä jäseniltaa käsiterapiasta kiinnostuneille kollegoillesi! Tarkemmat ohjeet jäsenillan järjestämisestä löydät osoitteesta MUISTATHAN Muistathan päivittää muuttuneet yhteystietosi jäsenrekisterin ylläpitäjällemme Soile Kauppila- Pekkalalle, osoitteeseen EFSHT kongressi Oslo - Suomen Käsiterapiayhdistyksen jäsenlehti 4/10-11\n12 IFSHT-jäsentiedote Vol 4 Issue 4 8TH IFSHT TRIENNIAL CONGRESS This Update presents photo highlights from our 8th Triennial Congress in June. Over 500 people from 35 countries attended this stimulating educational and fun social/cultural event. Educational events included morning general sessions and afternoon concurrent break-out, workshop, and poster sessions. IFsHT 8th Triennial Council Meeting includes executive committee, 24 of 31 full member society delegates, 2 of 5 corresponding member country representatives, all 7 past-presidents, and other invited guests. IFsHT Presidents, past and present: l to R back: Margareta Persson, Annette leveridge, lynne Feehan, Judy Colditz, Corrianne van Velze; front; Victoria Frampton, evelyn Mackin, & Jean Claude Rouzaud. New member c o u n t r y representatives l to R: Cecilia li (Full Member, Hong Kong), Reema Yusuf (Corresponding Member, Bahrain) and Christine de Armas (Corresponding Member, Mexico). [Not shown: New Full Member representatives from Kenya, & Corresponding Member representatives from Barbados, Jordan, Mexico & latvia.] l to R: Judy Colditz ( u s A ), I F s H T President ( ); Marc Garcia-elias, MD, PhD (spain), Presidential Invited speaker; stacey Doyon (usa), Chair 8th Triennial Congress organizing Committee. Nelly salas Basili (Peru) was the recipient of the 1st evelyn Mackin IFsHT Award which assists an international therapist to attend the Congress. Ms. Basili says: This important event has helped me obtain important knowledge in hand therapy and also at a cultural level since I was able to share with several therapists from different parts of the world and all of this will help me continue in the rehabilitation of the hand and upper extremities working in conjunction with other therapists and hand surgeons. Afternoon workshops provided opportunities for hands-on learning. Posters were displayed and presented by authors. Break-out sessions on a variety of topics were well attended. CALENdAR OF EvENTS Note: Listing of upcoming courses sponsored by member countries does not indicate IFSHT endorsement. DATE EVENT LOCATION CONTACT oct 15-17, 2010 AHTA National Conference Perth, western Australia oct 23, 2010 BHT (with surgeons) Gent, Belgium oct 29, 2010 Annual Autumn Meeting Copenhagen, Denmark Nov 11-12, 2010 BAHT Conference (with surgeons) london, united Kingdom Nov 18, 2010 Annual Meeting ljubljana, slovenia Dec 3-5, 2010 shti Congress Mumbai, India Dec 16-18, 2010 Annual Congress GeM Paris, France Mar 24-25, 2011 Annual Meeting Gothenburg, sweden May 25-28, 2011 efsht eurohand2011 oslo, Norway sep 22-25, 2011 AsHT Annual meeting Nashville, Tennessee usa 9 TH TRIeNNIAl IFsHT CoNGRess New DelHI, INDIA MARCH 4-8, Suomen Käsiterapiayhdistyksen jäsenlehti 4 /10-13\n13 The Spanish Association of Hand Therapists 1 st Course of dissection anatomy for hand therapists Place and dates Barcelona 24th 25th january 2011 Dirigido a Physical Therapists and Ocupational Therapists Education level 3 rd level: Actualisation course of AETEMA Speakers Dr Potau, Vicenç Punsola Price AETEMA members 140. No members 200 Nº of places Limited to 25 Enrolements Mail INTRODUCTION In the fundamental knowledge of hand therapists, hand anatomy has an important role. With the understanding of its anatomy, mechanics and it s dysfunction, the hand examination can be easy to understand. As therapists, from the outside we do not have easy access to see the movement of the structures we are going to move in therapy: What is gliding?, how much?, Where about?, are questions we need to answer frequently This course, directed by an Anatomist and a Hand Therapist is designed : 1.- to show live dissection, and to show the interactions between different structures and their mechanical capacities. 2.- To explore the anatomy from the outside 3.- To construct a finger model with all the structures PROGRAMME MORNING Forearm and wrist Workshop 1: Proximal Forearm dissection: Forearm cutaneous nerves Forearm fascia, lacertus fibrosus Lateral Epicondile muscles and related different layers with the forearm nerves ( froshe, osborne, Pronator teres, FDS, ) Distal forearm dissection. Distal sensitive branches of ulnar and radial nerves Extensor compartments Deep muscles of the forearm Tendon gliding experience Opening the first compartment experience WRIST DISECTION Wrist muscles tendons and osteofibrous tunnels Pronosupination and TFC Release of all the extensor compartments 14 LIITE


Julkaistu 07.12.2015 07:47\nHakolan mukaan poliisi käytti paineilma-asetta kahdessa eri kohteessa.– Minun tietojeni mukaan paineilma-aseella ammuttiin seitsemän kertaa yhteensä. Paineilma-aseessa on kumipalasten tapaisia muoviammuksia, joissa on jauhetta sisällä. Voimaltaan se on hieman kovempi kuin patukan lyönti.\nMieltä oli osoittamassa kaksi ryhmää: kansallismieliseen 612-mielenosoitukseen osallistuneet sekä 612-kulkuetta vastaan iskeneet anarkistit. Poliisi joutui turvautumaan välillä koviin otteisiin pitääkseen anarkistit erossa kulkueesta. Soihtukulkuetta vastaan protestoinut ryhmä ei ollut tehnyt mielenilmauksestaan ilmoitusta poliisille.– Jossain kohtaa vastarinta oli kovaa, eikä haluttu noudattaa poliisin ohjeita. Se oli sellaista kissa ja hiiri -leikkiä. Pyrittiin kontaktiin niiden kanssa, jotka osoittivat luvallisesti mieltään, sanoo Hakola.– Seiniä on töhritty, ja pulloja heitelty. Kiviä on saattanut osua auton tuulilaseihin, ja pyydämmekin ihmisiä tekemään ilmoituksen poliisille, jos omaisuutta on vahingoittunut mielenosoitusalueella.Hakolan mukaan poliisin voimankäyttö oli perusteltua.– Poliisi pystyi toiminnallaan estämään, ettei ylilyöntejä päässyt tapahtumaan.Poliisi otti kiinni 130 ihmistä, jotka olivat vastustaneet 612-soihtukulkuetta. Heistä suurin osa on päästetty vapaaksi. – Toki mieltä saa osoittaa, mutta mielenosoituksessa ei saa käyttää väkivaltaa, heitellä kiviä tai muuta sellaista. Lisäksi mielenosoituksesta pitää ilmoittaa etukäteen poliisille, ja näin ei oltu tehty.Jutun otsikkoa muutettu kello 9.00. Aiempi otsikko: "Poliisi mielenosoituksesta: Pulloja ja kiviä lenteli ilmassa, vahinkoja kartoitetaan"


Miljardöörit tuntevat toisensa – Trumpin hallitukseen nousemassa upporikkaita liikemiehiä - Ulkomaat - Uutiset - MTV.fi\nYhdysvaltojen rahamaailman keskus, New Yorkin Wall Street, näkyy Donald Trumpin nimityksissä.\n– Miljardööreillä tuppaa olemaan miljardööriystäviä, sanoo Virginian yliopiston politiikan tutkimuksen laitoksen johtaja Larry Sabato Politico-lehdessä.Trumpin päämajan ovista New Yorkin 5. Avenuella onkin jo kulkenut lukuisa määrä varakkaita ihmisiä ehdokkaina uuteen hallintoon.\n"Konkurssien kuningas" kauppaministeriksiKauppaministeriksi Trump haluaa 78-vuotiaan Wilbur Rossin. Hän johtaa pääomasijoitusyhtiö W.L. Ross & Co:ta. Ross on toiminut myös investointipankkiirina Rothschildt & Co:ssa.Talousjulkaisu Forbesin mukaan Rossin omaisuus on noin 2.9 miljardia dollaria.Ross tarvitsee nimitykselleen senaatin hyväksynnän, kuten tarvitsevat muutkin Trumpin kabinetin nimitykset.Ross tunnetaan myös "Konkurssien kuninkaana". Liikemiesurallaan hän on sijoittanut muun muassa huonossa jamassa olleisiin teräs- ja tekstiilitehtaisiin kotimaassaan. Kansainvälinen kilpailu on kuitenkin ajanut nämä alat ahdinkoon Yhdysvalloissa.Ross vastustaakin alueellisia kauppasopimuksia, kuten Pohjois-Amerikan vapaakauppasopimusta Naftaa ja Kiinan liittymistä Maailman kauppajärjestöön WTO:hon. Hän katsoo, että ne ovat vieneet Yhdysvalloista tehdas- ja valmistetyöpaikkoja. Varakauppaministeriksi Trump haluaa Todd Rickettsin. Hänen perheensä omistaa muun muassa baseball-seura Chicago Cubsin. Perheen omaisuus on arvioitu noin miljardin dollarin kokoiseksi.Goldman Sachs -pankkia ei unohdettu Rossin kanssa kauppasopimusten uusimista vaatii Steve Mnuchin. Trump on nimennyt 53-vuotiaan Mnuchinin valtiovarainministeriksi.Mnuchin on toiminut pääomasijoittajana ja hedgerahaston johtajana. Hän myös toimi 17 vuotta investointipankki Goldman Sachsilla.Valkoisen talon budjettitoimiston päälliköksi Trump on kaavailemassa Gary Cohnia. Hän on Goldman Sachsin operatiivinen johtaja.Goldman Sachsilla työskenteli aikoinaan myös Trumpin kiistelty päästrategi Valkoiseen taloon, Steve Bannon. Bannon omaisuudeksi on arvioitu useita kymmeniä miljoonia dollareita.Goldman Sachs on symboli Wall Streetin pankkimaailmalle. Goldman Sachs on niitä rahoituslaitoksia, joita Trump vaalikampanjassaan rajusti arvosteli eliitin puolustajana. Yhtiö oli myös vuoden 2008 rahoitus- ja talouskriisin aiheuttaneen toiminnan symboli.Yritysvero alas ja pankkilakiin höllennys Mnuchin sanoi tuoreeltaan valintansa jälkeen, että Trumpin hallinnon yksi päätavoitteista on yritysveron laskeminen. – Kyse on suurimmasta veromuutoksesta sitten (Ronald) Reaganin (hallinnon 1980-luvulla).Mnuchin haluaa myös höllentää 2008 finanssikriisin jälkeen säädettyä pankkien toimintaa tiukentanutta Dodd-Frank-lakia, muun muassa helpottamalla lainanantoa. Erittäin varakas on myös Trumpin ehdokas opetusministeriksi. Betsy DeVos, 58,DeVos on vauraasta perheestä, Forbesin mukaan perheen omaisuus on 5.1 miljardia dollaria. DeVos ajaa kouluopetuksen yksityistämistä.Hän on miehensä kanssa rahoittanut hankkeita, joilla julkinen koulurahoitus muutettaisiin voucher-pohjaiseksi. Oppilaat voisivat halutessaan käyttää vouchereita yksityiskouluihin, myös taloudellisen voiton periaatteella toimiviin kouluihin.Öljymiljardööri energiapomoksi?Energiaministeriksi on kaavailuissa ovat olleet esillä muun muassa Harold Hamm. Öljy- ja kaasubisneksessä rikastuneen Hammin omaisuuden kooksi on arvioitu 11.3 miljardia dollaria.Esillä ovat olleet myös pääomasijoittaja Robert Grady, ja maakaasu- ja öljy-yhtiö Devon Energy -yhtiön perustaja Larry Nichols.Liike-elämässä toimineita henkilöitä on ollut esillä myös niin työministeriöön kuin kauppasopimuksista vastaavan viran johtoon.Työministeriön salkkua on spekulaatioissa tavoitellut muun muassa pikaruokaketju CKE Restaurantsin toimitusjohtaja Andrew Puzder. Pääkauppaneuvottelijan paikalle on puolestaan veikkailtu Yhdysvaltojen suurimman teräsvalmistajan Nucorin entistä toimitusjohtajaa Dan DiMiccoa.Nimiruljanssissa on toki myös mukana paljon poliitikoita osavaltioista ja monen vihaamasta Washingtonin valtaytimestä.Liike-elämän nimiä on kuitenkin esillä ja nimitettykin erityisesti taloutta koskevilla sektoreilla. Varakkaita henkilöitä voi nousta muihinkin ministerinvirkoihin.Mitt Romney rikastui sijoituksillaUlkoministerispekulaatioissa näkyvästi esillä oleva entinen presidenttiehdokas Mitt Romney on aiemmin menestynyt liike-elämässä. Hän on luonut vähintään neljännesmiljardin dollarin arvoisen omaisuuden pääomasijoituksilla.Toisen ulkoministeriehdokkaan, New Yorkin entisen pormestarin ja lakimiehen Rudy Giulianin, omaisuudeksi on arvioitu kymmeniä miljoonia dollareita.Trumpin kabinetti ei olisi ensimmäinen, missä on rikkaita ihmisiä.Rikkaita Obamankin hallinnossaEsimerkiksi nykyisen ulkoministerin John Kerryn vaimon Teresa Heinzin perhe. Ja kuten jokainen ketsuppia joskus ostanut tietää, yksi tunnetuimmista alan tuotemerkeistä on Heinz. Teresa Heinzin omaisuudeksi on arvioitu ainakin 750 miljoonaa dollaria.Hillary ja Bill Clintonin yhteisen omaisuuden arvoksi on laskettu yli 100 miljoonaa euroa.\nViranomaiset: Ohion puukkomiehellä tuskin terroristikytkyjä Vihdoinkin! Kolumbiassa kongressi ratifioi rauhansopimuksen


Entä jos Antti Rinteen "uusi punamulta" ei toteudukaan? Kokeile, millaisella kokoonpanolla voisi jatkaa | Yle Uutiset | yle.fi\n8.5.2019 klo 17.48päivitetty 8.5.2019 klo 20.55\nAnna-Maja Henriksson, Li Andersson, Antti Rinne, Juha Sipilä ja Pekka Haavisto hallitusneuvotteluiden tiedotustilaisuudessa keskiviikkona.Pekka Tynell / Yle\nHallitustunnustelija Antti Rinteen (sd.) mukaan nyt ollaan synnyttämässä "uutta punamultaa". Hallitusneuvotteluissa ovat mukana SDP:n lisäksi keskusta, vihreät, vasemmistoliitto ja RKP. Tällä kokoonpanolla hallituksessa olisi 117 kansanedustajaa.\nOppositioon ovat jäämässä tällä haavaa kokoomus ja perussuomalaiset suurista puolueista sekä kristillisdemokraatit ja liike nyt.\nVielä on kuitenkin matkaa valmiiseen hallitukseen, eikä tie analyysin perusteella ole suora ja kuopaton.\nKuinka sovitetaan yhteen keskustan maatalous- ja metsäpolitiikka ja vihreiden ympäristötavoitteet? Miten leivotaan samaan kakkuun keskustan havittelemat 18 maakuntaa ja demareiden sotemalli? Pysyykö työttömien aktiivimalli voimassa ja passaako sellainen lainkaan vasemmistoliitolle? Saako RKP vielä palautetuksi Vaasan keskussairaalaan laajan päivystyksen?\nJos jokin menee pieleen eivätkä kaikki neuvotteluissa mukana olevat puolueet nielekään "uutta punamultaa" kakomatta, niin mikä neuvoksi?\nAlla voit kokeilla hallituksen muodostamista muillakin kokoonpanoilla. Vaikka SDP:n Antti Rinne on nimitetty hallitustunnustelijaksi, tässä jutussa voit muodostaa hallituksen myös ilman SDP:tä, jotta kaikki erilaiset vaihtoehdot ovat nähtävillä. Tässä jutussa puolueiden näkemyksiä arvioidaan Ylen vaalikoneen vastausten perusteella.\nNäin hallitusneuvottelut etenevät\nNeuvottelut alkoivat 8. toukokuuta keskiviikkona tilannekuvan läpikäynnillä. Keskiössä olivat talous, sosiaalinen tilanne ja ekologia.\nTorstaina 9. toukokuuta vuorossa ovat varsinaiset neuvottelut.\nHallitusohjelman pitäisi olla valmis 24. toukokuuta perjantaina tai jo ennen sitä.\nKun presidentille on kerrottu hallitusneuvottelujen tulos, eduskunta äänestää pääministeristä. Pääministeriehdokas tarvitsee yli puolet annetuista äänistä tullakseen valituksi.\nJos kaikki sujuu aikataulun mukaan, hallitus voitaisiin nimittää kesäkuun ensimmäisellä viikolla.\nhallitusneuvottelutpolitiikkaSuomen Sosialidemokraattinen PuolueSuomen poliittiset puolueetAntti RinneSuomen politiikkapuolueethallituksetsosiaalidemokraattiset puolueetsuomalaiset poliitikot


AMK-polkuopinnot ovat vaihtoehtoinen reitti tutkinto-opiskelijaksi - Laurea-ammattikorkeakoulu\nElina Vasarisen ja Jouko Jormalaisen mielestä polkuopinnot vaativat motivaatiota.\n— Jos pitäisi kuvailla polkuopintoja muutamalla sanalla, niin sanoisin hyödyllinen, mielenkiintoinen ja vaativat kykyä aikatauluttaa, pohtii matkailu- ja palveluliiketoiminnan opiskelija Jouko Jormalainen.\n— Lisäisin myös, että kehittävä, innostava ja hyvällä tavalla haastava. Siinä pääsee haastamaan itseään ja löytämään omia vahvuuksia ja kehityskohteita, lisää liiketaloutta opiskeleva Elina Vasarinen.\nElina ja Jouko ovat kumpikin päätyneet tutkinto-opiskelijoiksi polkuopintojen kautta. Elisalla opiskelemaan hakeutuminen tapahtui alan vaihdon myötä:\n— Olen aiemmalta ammatiltani lähihoitaja. Jossain vaiheessa alkoi tuntumaan siltä, että hoitajan ammatti ei ehkä olekaan se oma juttu. Hetken mietinnän jälkeen päätin ryhtyä lukemaan liiketaloutta, hän kertoo.\nMyös kevytyrittäjänä toimiva Jouko kaipasi arkeen vaihtelua. Hän oli jo aiemmin pohtinut opiskelemaan hakemista ja palattuaan pidemmältä matkalta syksyllä 2017 aika oli oikea.\n— Polkuopinnot tuntuivat näppärältä vaihtoehdolta, eikä tarvinnut odottaa yhteishakuun asti, Jouko sanoo.\n”Polkuopinnot eivät eroa normaalin opiskelijan arjesta”\nPolkuopinnot ovat vaihtoehtoinen reitti tutkinto-opiskelijaksi. Opintokokonaisuus koostuu suurimmaksi osaksi ensimmäisen vuoden opinnoista. Suoritettuaan 60 opintopistettä opiskelijalla on mahdollisuus hakea tutkinto-opiskelijaksi erillishaun kautta.\nPolkuopinnot toteutetaan pääsääntöisesti tutkintoon johtavan koulutuksen kanssa samoissa ryhmissä. Jouko kertoo, että ei nähnyt eroa normaaliin opiskeluun polkuopintojensa aikana:\n— Se oli aika samanlaista kuin normiopiskelijoiden arki, ainoa ero on opiskelijanimike, Jouko toteaa.\nElina kokee saaneensa polkuopinnoista hyvän kuvan siitä, millaista korkeakouluopiskelijan arki käytännössä on ja mitä opiskelu vaatii.\n— Lisäksi sain vielä vuoden aikana varmistuksen sille, että liiketalous on se ala jota haluan opiskella.\n”Opiskelu vaatii motivaatiota”\nJoukon mielestä polkuopiskelu vaatii oma-aloitteisuutta sekä motivaatiota opiskelua ja opiskeltavaa alaa kohtaan.\n— Polkuopinnoissa kannattaa ottaa huomioon se, että niihin opintoihin kannattaa oikeasti panostaa, että on mahdollisuus tutkinto-opiskeluun. Opintopisteiden kertyminen opintojen edetessä oli itselle sellainen motivoiva juttu, Jouko sanoo.\nMyös Elinan mielestä polkuopinnot vaativat riittävän korkeaa motivaatiota:\n— Pitää olla valmis käyttämään aikaa itsenäiseen työskentelyyn ja ottamaan vastuuta omasta opiskelusta.\nElinalle polkuopintoihin hakeutuminen oli oikea vaihtoehto, sillä töiden ohella aika ei riittänyt valintakokeisiin valmistautumiseen. Hän suositteleekin AMK-polkuopintoja sellaisille, jotka ovat jo työelämässä:\n— Myös heille, jotka eivät esimerkiksi perhesyistä ehdi panostamaan valintakokeeseen.\nLue lisää AMK-polkuopinnoista!\nTutustu Elinan ja Joukon kokemuksiin AMK-polkuopinnoista tarkemmin videolla:\nEtusivuAjankohtaista AMK-polkuopinnot ovat vaihtoehtoinen reitti tutkinto-opiskelijaksi


TIETOKONEET OSA 1: Access to Knowledge\nLNM:n kotisivu |\nLNM 4 / 95 - Index |\nEdellinen artikkeli |\nOSA 1: Access to Knowledge\nMikä on tietokone, ja mitä se pitää sisällään? Voiko kone "tietää", vai käsitteleekö se vain informaatiota? Näihin ja moniin muihin kysymyksiin pyrkii tämä kolmiosainen artikkelisarja vastaamaan.\nElämme muutoksen aikaa. Jotkut kutsuvat muutoksen päätepistettä tietoyhteiskunnaksi; toiset taas erottavat tiedon informaatiosta (tiedos) ja kutsuvat uutta yhteiskuntaa informaatioyhteiskunnaksi. Uusi yhteiskunta on jotakin teollisen ja modernin tuolla puolen, siksi sitä on nimitetty myös jälkiteolliseksi tai postmoderniksi.\nOlemmeko sitten jo saavuttaneet tuon "teollisen jälkeisen" ajan, jolle on ominaista informaation ja ns. tietotyön suuri määrä? Näkemykset asiasta vaihtelevat, mutta ainakin yksi on varmaa: informaation määrä on kasvanut räjähdysmäisesti, ja sen käsittely tapahtuu yhä useammin tietokoneen avulla. Tällaisessa tilanteessa on vaarana se, ettei yksilö kykene löytämään tarvitsemaansa tietoa, vaan hukkuu informaatiotulvan alle. Tulevaisuuden demokratiassa onkin pitkälle kyse ihmisten yhtäläisestä kyvystä ja mahdollisuudesta saada tietoa (access to knowledge).\nInformaatio vs. tieto\nKuten edellä jo tuli mainittua, tekevät monet tutkijat (mm. Osmo A. Wiio) eron tiedon ja informaation (tai tiedoksen) välillä. Tältä kannalta tarkasteltuna puheemme tietoyhteiskunnasta johtaa harhaan, sillä kyseessä on yhteiskunta, jossa ei käsitellä valtavaa määrää tietoa, vaan informaatiota. Tiedon ja informaation ero on niiden merkityksessä yksilölle: tiedolla sitä on, informaatiolla välttämättä ei. Joka tapauksessa yhä suurempi määrä informaatiosta on talletettuna sähköiseen muotoon, jolloin siihen käsiksi pääsemiseen tarvitaan aina jonkinlaista tietokonetta.\nTietokone on laskukone\nKun tietokoneen suomenkielistä nimeä aikanaan pohdittiin, tehtiin suurehko, osin pakon sanelema käännösvirhe (sillä olivathan esim. termit laskin ja laskukone jo käytössä). Englannin computerista, laitteesta joka nimensä mukaisesti vain laskee (compute), tuli tietokone, laite, joka nimessään kantaa perustavaa laatua olevaa ajatusvirhettä. Idea koneesta, joka "tietää" on saanut aikaan hämmennystä ihmisten mielessä. Se on vaikuttanut tietokoneesta muodostettuihin käsityksiin ja asenteisiin - seikkoihin, jotka nimenomaan määräävät sen, kuinka yksilö jäsentää itseään ympäröivää maailmaa, ja\nmiten hän siinä toimii. Tässä tapauksessa yksilön käsitykset ja asenteet koskevat myös hänen tulevan tiedonsaantinsa ja työskentelynsä kannalta olennaista kysymystä: tietokoneen kera vai ilman?\nVastaavanlaista myyttistä suhtautumista tietokoneisiin on ollut muuallakin. Theodore Roszak kirjoittaa kuvaavasti aiheesta kirjassaan Konetiedon kritiikki (1992, s. 44): "Nykyajan populaarikulttuurissa tietokoneista keskustelu huuhtoutuu kaupallisten etujen mukaiseen liioitteluun ja atk-tutkimuksen verhoamiseen salaperäisyydellä. Kauppamiehet ja hakkerit ovat saastuttaneet tietotekniikkakäsityksemme löysillä vertauskuvilla, hatarilla vertauksilla ja paljolla hämmennyksellä. [...] Jo nyt suuri osa kansasta saattaa uskoa, ettei se kykene arvioimaan tietokoneita ja ettei sillä ole oikeutta arvioida niitä, koska tietokoneet ovat älykkäämpiä. Tällaista hienotunteisuutta ihminen ei ole koskaan osoittanut mitään tekniikkaa kohtaan." Tällaisessa teknokraat\ntisesti harhaisessa tilanteessa täytyy peräänkuuluttaa humanismia. Tietokone on vain vaikeiden ongelmien käsittelyyn soveltuva ajattelun apuväline, se ei automaattisesti laajenna inhimillistä ajattelua. Kaikkea tietoa tärkeämpi on sitä edeltävä inhimillinen idea: tietokonettakaan ei olisi ilman sitä.\nIdea ennen tietoa\nVuonna 1619 Ren� Descartes näki kolme unta, jotka mullistivat hänen elämänsä sekä nykyaikaisen ajattelun. Unessa Descartesillle ilmestyi Totuuden Enkeli, joka paljasti hänelle uuden ymmärtämisen menetelmän salaisuuden. Descartes antaa enkelilleen ansaitun tunnustuksen teoksessaan Discours de la m�thode, minkä jälkeen hän unohtaa tämän ja tietoa edeltävän idean merkityksen. Samoin sen unohtavat myöhemmät tietoteoriat.\nKone ei kykene synnyttämään uusia ideoita - se vain käsittelee informaatiota. Tätä seikkaa ei aina kyetä (tietokoneiden varauksettomalta ihailulta) pitämään mielessä. Tällaisessa tilanteessa juuri humanististen tieteiden edustajien tulisi aktiivisesti ottaa osaa keskusteluun tietotekniikasta sekä ihmisen ja tietokoneen suhteesta. Tietoteknistä keskustelua ja tutkimusta ei tule jättää yksinomaan teknokraattien ja markkinavoimien temmellyskentäksi.\nSampsa A. Huttunen


Tutkimus paljastaa: myös markkinoinnin ammattilaiset käyttävät mainosten esto-ohjelmia - Markkinointi & Mainonta\nAleksi Ylä-Anttila 17.9.2018 09:03\nTutkimus paljastaa: myös markkinoinnin ammattilaiset käyttävät mainosten esto-ohjelmia\nTyöskentely markkinointi- ja mainonta-alalla ei estä ihmisiä väsymästä ajoittain digimainontaan, ilmenee tuoreesta tutkimuksesta.\nNatiivimainonnan markkinapaikka Pressboard teki eMarketer-sivuston mukaan elokuussa 103 pohjoisamerikkalaiselle markkinointialalla työskentelevälle henkilölle suunnatun kyselyn.\nKyselyyn vastanneiden 103 henkilön joukossa oli mainostoimiston työntekijöitä, kustantajia ja markkinoijia.\nVastaajista 27,2 prosenttia ilmoittaa käyttävänsä mainonnan esto-ohjelmia (eng. ad blocker) estääkseen mainosten näyttämisen heidän vierailemillaan verkkosivuilla.\nLuvut ovat samaa luokkaa koko väestöä koskevien arvioiden kanssa. EMarketerin ennusteiden mukaan 25,2 prosenttia kaikista yhdysvaltalaisista internetin käyttäjistä käyttää vuonna 2018 mainonnan esto-ohjelmia.\nTutkimuksesta kävi ilmi myös se, että mainonnan ammattilaiset luottavat ostopäätöstä tehdessään enemmän ystäviensä suositteluun kuin mainoksiin.\nVastaajista suurin osa, 78,6 prosenttia, kertoo ystävien suullisen suosittelun vaikuttaneen heidän äskettäin tekemäänsä ostokseen. Tutkimukseen vastanneista vain vajaa 16 prosenttia kertoo bannerimainoksen vaikuttaneen heidän tekemäänsä ostopäätökseen.\nYstävien antaman suosittelun ohella markkinointialan ihmiset luottavat ostopäätöstä tehdessään kyselyn perusteella itse tekemiinsä verkkohakuihin (69,9 prosenttia vastaajista), sosiaaliseen mediaan (63,1 prosentta), artikkeleihin (60,2 prosenttia) sekä sähköpostimarkkinointiin (46,6 prosenttia).\nMainonnanesto-ohjelmat syövät julkaisijoilta miljoonia – näistä asioista puhuttiin viime viikolla


Jyrki Anttila | OperArt Jyrki Anttila\nTulosta pdf-tiedosto täältä\nJyrki Anttila aloitti lauluopintonsa Oulun konservatoriossa mm. Esko Jurvelinin ja Airi Tokolan lauluoppilaana. Hän opiskeli Sibelius-Akatemian oopperastudiossa vuosina 1995–1998, ja vuosina 1996–2002 hänen opettajanaan toimi myös basso Jaakko Ryhänen.\nVuonna 1997 Jyrki voitti Someron valtakunnallisen tenorilaulukilpailun ja vuonna 1999 Tampereella järjestetyn Opera Grand Prix-kilpailun.\nJyrki on vieraillut oopperarooleissa mm. Saksassa, Sveitsissä, Latviassa ja Virossa, sekä Suomen maakuntaoopperoissa, esim. Tampereella, Vaasassa, Ilmajoella ja Savonlinnassa. Lisäksi hän on konsertoinut mm. Yhdysvalloissa, Japanissa, Australiassa, Ruotsissa ja suomalaisten orkestereiden vierailevana solistina.\nJyrki Anttila on ollut kiinnitettynä Suomen Kansallisoopperan solistiksi vuodesta 1998. Siellä hän on esiintynyt mm. seuraavissa rooleissa: La Traviatan Gaston ja Rigoletton herttua (Verdi), Orlando Paladinon nimirooli (Haydn), Viimeisten kiusausten Juhana (Kokkonen), Wozzeckin Tambormajor (Berg), Toscan Cavarodossi, Madama Butterflyn Pinkerton ja La Rondinen Ruggero (Puccini), Rasputinin Felix Yusupov (Rautavaara), Katja Kabanovan Boris ja Jenufan Steva (Janacek), Juhan Shemeikka (Merikanto), Boris Godunovin Dimitri (Musorgski), Carmenin Don José (Bizet), Iloisen Lesken kreivi Danilovits (Lehar), Paholaisen palkka-ampujan metsästäjä-Max (von Weber) ja Jevgeni Oneginin Lenski (Tsaikovski).\nMuita Jyrkin esittämiä rooleja ovat mm.: Taikahuilun Tamino (Mozart), Yö Venetsiassa -operetin herttua (Strauss), Viitan Luigi (Puccini), Simon Boccanegran Gabriele Adorno (Verdi), Cardillacin upseeri (Hindemith), Luxemburgin kreivi -operetin nimirooli (Lehar) ja Kekkonen -oopperan nimirooli (Pulkkis).\nErityisenä intohimonaan Jyrki kokee Wagnerin musiikin. Hän on esiintynyt mm. seuraavissa Wagnerin tenorirooleissa: Valkyyrian Siegmund (Latvian ja Suomen Kansallisooppera), Parsifalin nimirooli (Suomen Kansallisooppera), Lentävän hollantilaisen Erik (Suomen ja Viron Kansallisooppera), Tannhäuserin nimirooli (Viron Kansallisooppera), Tristan ja Isolden Tristan (Suomen Kansallisooppera).\nKaudella 2016–2017 Jyrki Anttilan ohjelmistoon kuuluvat esim. Tristan ja Isolden Tristan, Tannhäuserin nimirooli ja Lentävän hollantilaisen Erik (Wagner), Cardillacin upseeri (Hindemith) ja päätenorirooli Antti oopperassa Pohjalaisia (Madetoja).\nLisäksi Jyrki on toiminut taiteellisena johtajana Lohjan Tenoripäivillä vuosina 2005–2010, Ilmajoen musiikkijuhlilla vuosina 2010–2014 ja Kirjuri Classicissa vuosina 2012–2014.\nHän on myös tehnyt useita levytyksiä, kuten Some Enchanted Evening (2003), Rakkauden siivin (2007), joululevy Kirkkain tähti (2012) sekä uusimpana hengellinen levy Soi kiitoksein (2016).\nJyrkillä on laaja kokemus erilaisista oopperaproduktioista, ja myös viihteellisemmistä konserttiesiintymisistä. Hänen vahvuuksiaan ovat vahva ja iskevä ääni, raamikkuus ja tinkimätön työmoraali.


Eagles fly singly: Nalle Wahlroos potee Münchausenin oireyhtymää\nNallen kolme pointtia Suomen pelastamiseksi ovat: "Vähemmän valtaa ammattijärjestöille, pienemmät minimipalkat ja perustulo." Varmaan kuulijat Suomen Liikemiesyhdistyksen 120-vuotisjuhlassa hurrasivat liikuttuneena tälle viisaudelle? Vaan tarkastellaanpa vähän tarkemmin.\nVasta sovittuna on tämän hallituksen mestariteos, Kiky-sopimus, jota ensin yhteiskuntasopimuksen nimellä 3 - 5 kertaa ilman tulosta yritettiin. Näin ulkopuolisen silmin sen keskeisimmätkään elementit eivät kylläkään meidän kilpailukyvyn pohteita ratkaise. Kuitenkin hallitus ja muut elinkeinoelämän etujärjestöt päätyivät sen tekemään. Ja kun sopimus syntyy, se syntyy vain jos kumpikin osapuoli on sen hyväksynyt. Hallitus siis myös?\nItse asiassa hallitus sai kuulemma kaiken sen mitä se halusi. Eihän tuo paljoa ollut, mutta saivat mitä kauan vaativat. Siis nuo muut elinkeinoelämän etujärjestöt hyväksyivät kaiken mitä hallitus vaati. Ei tämä ainakaan osoita, että ammattijärjestöillä liikaa valtaa olisi? Voisiko olla niin, että pohde ei suinkaan ole ammattijärjestöjen liian suuri valta, vaan poliittisten etujärjestöjen, siis puolueita edustavien poliitikkojen uskalluksen puute ja kyvyttömyys käyttää omaansa? Valtaa perustuslaki aivan riittävästi kyllä antaa, sekä eduskunnalle että hallitukselle.\nNuo kaksi jälkimmäistä pointtia kannattaa tässä tarkastelussa varmasti liittää yhteen; pienemmät minimipalkat ja perustulo. Lähtökohtana on siis, että minimipalkkoja tulee pienentää ja se tehdään luomalla perustulo. Täytyyhän työntekijöiden pystyä palkallaan itsensä elättämään. Lopputuloksena sitten kilpailukykyinen Suomi?\nToisella tavalla ilmaistuna, jo nyt kovasti kriittisen tarkastelun kohteena olevat yritystuet tulee laajentaa koskemaan yrityksiä? Sillä Nallen tavalla tarkastellen perustulo on ensisijaisesti yritystukea. Perustulo kohdistuu luonnollisesti työntekijöihin, jotta saavutetaan kilpailukykyä, myyntiä, yritysten tulosta ja sitä kautta viime kädessä kasvatetaan omistajien voittoja?\nLisäksi perustulo rahoitetaan verovaroista. Mikä mahtaa olla tuloperusteisten verotulojen kehitys, kun palkkakustannukset vähenevät? Eikä alvia voi nykyisestä enää kovasti kasvattaa. Ei liioin ylinopeussakkoja. Ja veropohjan muunlainen laajentaminen vaatii jo aikamoista luovuutta ja kansalaisten maksukykyä. Seuraavaksi varmasti kasvatetaan perustuloa lisää? Minimipalkan nostosta on tälle tielle lähdettyä turha unta nähdä.\nMeillä nyt toteutettavalla sisäiselle devalvaatiolle ja kaiken maailman kilpailukykysopimuksille on hyviä vaihtoehtoja. Perinteinen devalvaatio ja julkisen sektorin kulujen mitoittaminen kilpailukyvyn vaatimusten mukaiseksi niistä kaksi. Perinteinen devalvaatio maksattaa kustannuskilpailukyvyttömyytemme kaikilla kansalaisilla ja toimijoilla edes jossain määrin tasapuolisesti. Julkisen sektorin saneeraus leikkaa sieltä, mistä ongelmamme suurelta osin johtuvat.\nEdellinen vaatii eroa EMUsta (ei EUsta), joka taitaa olla edessä joka tapauksessa. Jälkimmäinen on hoidettavissa lopettamalla 1800-luvun olosuhteisiin pohjautuva kunnallinen itsehallinto ja korvaamalla se maakunnallisella itsehallinnolla, suunta johon tarpeelliseksi havaittu SoTe uudistus joka tapauksessa jo ohjaa. Maakunnat päättäkööt mitä alueellaan oleville kunnille tehdään.\nOikea ratkaisu ei ainakaan ole nykyinen; poistaa kunnilta olennaisin osa niiden tehtävistä ja vastuista niiden kustannusrasite säilyttäen ja perustaa hallintoon yksi ylimääräinen porras julkisen sektorin kustannuksia kasvattamaan. Oikeudenmukaisten tai edes järkevien leikkausten toteuttaminen tarkoituksenmukaisesti hallinnollisella päätöksellä on utopiaa.\nMutta taitaa olla niin, että Münchausenin oireyhtymää sairastavat Nalle lisäksi puolueet ja muut etujärjestöt. Kauankohan ne jaksavat itseään tukasta kuiville vetäen yrittää?\nMuutamia tarkennuksia - lähinnä esimerkkejä konkretian lisäämiseksi - olen tehnyt 15.9. klo 9.53.\nLähettänyt Hakki klo 15:19\nTunnisteet: Crises, etujärjestöt, Farssi, johtaminen, politiikka, Raha amp; valta, talous, Uutiset, Yhteiskunta\nlähtisin oikaisemaan Suomen talouden vinoutumaa kahdella tavalla: 1) kunnat pois, maakunnat tilalle 2) työaikauudistus. Edellistä aihetta olen jo räpeltänyt aikaisemmassa kommentissani. Jälkimmäinen tarkoittaisi siirtymistä palkkatyössä 6 tunnin työpäivään, mutta toisin kuin Li Andesson on ehdottanut, vastaavasti pienemmällä palkalla. Kilpailukykyhän ei ole kiinni palkoista vaan kilpailukykyisistä tuotteista, joita meillä ei ole riittävästi. N. 20% lyhyemmällä työajalla jaettaisiin työ useamman työhaluisen kesken, mikä progressiivisen tuloverotuksen kautta merkitsisi ehkä 10% nettopalkan alennusta. Ja näin säästettäisiin myös työttömyyskorvauksissa kun aikaisempaa suurempi väestönosa olisi leivän syrjässä kiinni.\nKokonaisuudessaan tämä merkitsisi sisäistä devalvaatiota. Mutta kokonaan toinen kysymys on, mistä ne kilpailukykyiset vientituotteet sitten löydettäisiin? Niitä ei kyllä päästä synnyttämään "kaiken maailman dosentit" -asenteella. Nuo työttömät tutkijakoulutuksen saaneet täytyy saada paremmin vientiteollisuuden tuotekehityksen piiriin. Tekniikka on luonnontieteiden - lähinnä fysiikan ja kemian - soveltamista ja ilman syvällistä näiden alojen osaamista ei uutta innovaatiota synny. Näkisin mahdollisuuksia esim. sairaalafysiikan suunnalla. Muitakin suuntia on, esim. biotalous. Suomalainen insinööriosaaminen diploomi-insinööritasolla lepää huteralla pohjalla kun teknilliset korkeakoulutkin ovat kurssimaisilla opetusohjelmillaan ja asiantuntijakloonaamisella vain eräänlaisia ammattikoulujen jatkeita.\n16 syyskuuta, 2016 09:37\nMielenkiintoinen lähestymistapa, kun vallitseva totuus vaatii lisää työaikaa/päivä kullekin työssä olevalle. Ja vaatii lisäksi tekijöiden eläkeiän nostoa, vaikka todelliset toimet osoittavat "putken" suuntaan heti kun se on mahdollista. Joka tapauksessa vähintäänkin harkinnan arvoinen vaihtoehto, jonka ay-liike suoralta kädeltä luonnollisesti tyrmää.\nPystymättä yksilöimään aloja tai tuotteita, joilla vientipotentiaalin kasvattaminen toisi parhaan tuloksen, antaisi kaikkien kukkien kukkia. Panisin toiveeni yrittelijäisyyden jalostumiseen yrittäjyydeksi, yrittäjien ahneuden/kunnianhimon kasvuun menestyksen tulosten seurauksena. Tie on pitkä, mutta oikoteitä tuskin on. Poliitikkojen lähes tappaman meriteollisuuden kaltaisen onnenkantamoisen uusiutumiseen en usko.\nKoska keskuspankkien deflatooriselle toiminnalle ei tunnu loppua löytyvän on täällä kehitettävien tuotteiden oltava, ei vain kilpailukykyisiä tai ylivoimaisia kilpailijoihin verrattuna, vaan oltava sitä jopa toiseen tai kolmanteen potenssiin. Ja koska moiset ideat luonnostaan ovat niche-tuotteita, niitä on oltava monia erilaisia, useilta eri aloilta, jotta niillä edes yhdessä olisi vaikutusta kansantalouteemme ja erityisesti työllisyyteen.\nMyös siinä olen samaa mieltä kanssasi, että ne noin 500.000 nyt työttömänä ja merkittävästi alityöllistettyä meidän kahden ja puolen miljoonan työvoimaamme kuuluvaa, olisi saatava säällisiin töihin saamaan säällistä palkkaa lisäämään kulutusta. Tekemätöntä työtä on Suomi täynnä ja suorin tie olisi saada keskuspankit ja heidän arvonsa jakavat poliitikot luopumaan epäonnistuneesta "trickle down" - kuvitelmastaan ja ottavan käyttöön suoraan elvytyksen nykyaikaisen tilanteeseen tuunatun NEW DEALin tyyliin. Vaan... turhaa minä moista edes unena kuvittelen.\n16 syyskuuta, 2016 10:39


Kapkaupunki - Private Blend | Lily.fi\n4.12.2014 10:10 Mikko – Private Blend\tPrivate Blend\nVielä hetkeksi takaisin lomatunnelmiin – ainakin pääsin niihin taas heti, kun kävin näitä viimeisiä kuvia läpi! Tässä Kapkaupungin shoppailuvinkkejä ja enemmän kuvia keskustasta sekä yksi parhaista ravintoloista, missä olen ikinä ollut.\nLöysin vielä hauskoja fiiliskuvia menomatkalta. Voi tuota tunnelmaa ja odotusta, mikä näitä räpsiessä oli!\nSiellä se näkyy, Afrikka\nAapokin selvisi hyvin pitkästä lennosta. Vaihdoimme Lontoossa konetta, josta oli noin 11,5 tunnin lento perille. Ei nyt niin paha kuin voisi luulla.\nTässä tunnelmia Kapkaupungin keskustasta\nThe Old Biscuit Mill -alueelta löytyi hurmaavat markkinat\nSisäpihalla ihmiset nauttivat rennosta menosta sekä ruokamarkkinoiden herkuista\nTuolta löytyi myös paljon paikallisia tuotteita\nResearch Unit -merkin laukkuja\nRuokamarkkinoilta sai tuoreita vihanneksia, hedelmiä ja kukkia\nPerältä sijaitsi myös iso halli täynnä ruokakojuja, joista sai ostettua eri herkkuja, joita saattoi jäädä syömään pitkien pöytien ääreen.\nWoodheads-liikkeestä löytyi erilaisia kenkiä ja laukkuja\nSekä loputon määrä taljoja ja nahkaa – liha on hyvin voimakkaassa asemassa ravintona, joten se selittää ehkä runsasta tarjontaa myös erilaisissa nahkatuotteissa...\nKävimme myös District Six -museossa\nKun valkoinen valloittaja pääsi irti alueella 70-luvulla (!), siirrettiin yli 60 000 alkuperäisasukasta väkisin pois keskusta-alueen kodeistaan, jotka revittiin alas. Museo muistuttaa tästä ihmisen älynväläyksestä...\nVanhoihin korttelikarttoihin on voinut kirjoittaa, missä oma suku on aikoinaan asunut...\nJa elänyt sitä ihan tavallista arkea...\nOi voi ihmistä...\nTuolloin eteläafrikkalaiset siirrettiin asumaan kaupunkien reunoille townshippeihin, joissa valitettavan moni paikallinen asuu edelleenkin... Isoimmissa Kapkaupungin hökkelikylissä saattaa asua yli 300 000 ihmistä, Johannesburgissa yli miljoona. Tästä todellisuudesta olisi syytä saada enemmänkin materiaalia tänne blogiin... Ja nämä olosuhteet ovat varmasti vielä 'kauniit' verrattuna muualle Afrikkaan. Noh, tämä ei ole oikea paikka aloittaa keskustelua niistä kaikista epäkohdista, joita tuolta saati kehitysmaista löytyy. Tai olosuhteista joissa yli 1,5 miljardia ihmistä elää (ja tuolloin ollaan vasta nipin napin köyhyysrajan yläpuolella), kun me 'seisomme heidän päällään'. Ei pidä ottaa mitään itsestäänselvänä tai unohtaa todellisuutta kuplamme ulkopuolella.\nLentokentän vieressä sijaitsee muun muassa Guguletu ja Nyanga nimiset townshipit\nSe keskusta-alue nykyään...\nPuhuttelevan museovierailun jälkeen oli aika hengähtää, joten menimme syömään etiopialaiseen ravintolaan\nJaettavan annoksen lisukkeet kipattiin jättiletulle, jonka avulla sitten syötiin herkkuja käsin.\nKävimme myös torilla, jossa myydään paikallisia tuotteita ja käsitöitä. Muista tinkiä, se kuuluu asiaan.\nKoruja, kulhoja, puueläimiä ja naamioita\nSam, South African Market myy taas modernia afrikkalaista designia\nVaatteita sekä laukkuja\nMerchants on Long on myös hauska designkauppa, jonka valikoimista löytyy muun muassa laukkuja.\nVictoria & Alfred Waterfront -ostoskeskuksesta löytyy kaikkea ja vähän enemmän\nHuomaa, Tiger of Sweden...\nKauppakeskus oli aika täynnä eurooppalaisia liikkeitä sekä brändejä ja löytyi sieltä jotain muutakin tuttua.\nSuuntasimme yksi ilta The Roundhouse -ravintolaan, jota ystävä suositteli, eikä suotta!\nAivan täydellinen paikka! Ehkä yksi parhaista ravintoloista, jossa olen koskaan ollut. Ruoka oli mielettömän hyvää ja laittettu upeasti esille. Täällä totesin myös ensimmäisen kerran, että viinillä voi olla merkitystä ruoka-annoksen kokonaisuuteen ja viimeistelyyn. Täällä sekin seikka oli nimittäin viety aivan uudelle tasolle. Ja mikä palvelu – se toimi kellontarkasti. Ei riittänyt, että tuoli tultiin siirtämään, kun nousi käymään vessassa, vaan sinne ohjattiin melkein kädestä ja jos joku kävi tupakalla (hyi), tultiin savuke sytyttämään terassille.\nMuutama makupala seitsemän ruokalajin menusta\nWAU, mikä elämys ja paikka!\nHehkutinkin aiemmin, että jo itsessään talo teki loman\nAamiaisella oli ihana nauttia läheisestä hedelmätarhasta haettuja hedelmiä ja mehuja\nLukea kirjaa tai lehtiä\nNauttia ehkä lasi valkoviiniä tai Amarulaa, 'parempaa kuin Baileys'. Huomaa myös vieressä paikallinen herkku, kuivattu liha.\nTai grillata ja nauttia lämpimästä illasta terassilla\nSaisiko olla strutsimakkaraa?\nReissu meni aika moneen postaukseen, mutta kokemuksia ja jaettavaa on vain niin paljon! Vielä tulossa sokerina pohjalla, safari.\nLanttuleikkuri (Ei varmistettu)\thttp://lanttuleikkuri.wordpress.com/\t 5.12.2014 14:57\nJa safarin jälkeen tulee vielä ostokset...\nOscari (Ei varmistettu)\t 5.12.2014 20:36\nMiko hyvä, ovat kuvasi jälleen hienoja, värikylläisiä ja hyvin laukaistuja. Joko tahallisesti tai tahattomasti muistit vuosi sitten kuollutta Nelson Mandelaakin. Kiitos sinulla, tosin melko vähäisestä, Etelä-Afrikan toisenkin todellisuuden pikaisesta muistamisesta. Juuri Mandela teki valtavan työn tasa-arvoisemman ja paremman kotimaansa puolesta. Jonka hienoja piirteitä hyvin kuvaat.\nMikko – Private Blend\tPrivate Blend\t 8.12.2014 10:12\nOn kyllä melkein yhtä palkitsevaa ja ihanaa suunnitella aina näitä matkoja! Nyt sitten toteuttamaan vain! Street View on kyllä kätevä tuohon – ja saatan välillä käväistä lempipaikassa vaikka kesken työpäivän ;)\nEi tullut onneksi vaaratilanteita. Ja Kapkaupungissa ei voi oikein edes liikkua kuin autolla välimatkojenkin vuoksi. Ystävämme ovat asuneet siellä vuoden, eivätkä ole kohdanneet mitään tuollaista (koputus puuhun), vaikka ovatkin liikkuneet ja käyneet vähän arveluttavammissakin paikoissa.\nSaa toki olla tarkkana ja varovainen, mutta minusta tuntuu, että paikalliset ovat vähän turhankin neuroottisia ja oppineet tuohon. Siellä kyllä vähän tarttuu tuo pelko.\nMoni ei esim. halunnut mennä keskustan yhdelle kadulla edes päivällä, jossa kävimme yksi ilta drinksuilla... Ja se oli ihan ok silloinkin. Vähän toki kuumotti asua omakotitalossa, kun tuolla saattaa olla kotiryöstöjä, mutta ehkä riippuu alueesta.\nLuulen, että Johannesburg on pahempi.\nMikko – Private Blend\tPrivate Blend\t 6.12.2014 13:13\nJee, kommentti! Joku jaksoi selata tänne asti :)\nNo onhan siellä pari tuliaisvinkkiä, mutta ostolakko pitää.\nMikko – Private Blend\tPrivate Blend\t 6.12.2014 13:14\nKiitos, välillä ne eivät ole olleet...\nJa paremman maailman.\nKyllähän Mandela pitää liittää aina mukaan, kun puhutaan Etelä-Afrikasta. Ja seuraavalla kerralla on pakko syventyä aiheeseen ja paikkoihin tuon osalta paremmin.\nTilli (Ei varmistettu)\t 8.12.2014 00:46\nOi mitä kuvia. Minullakin on jo monta vuotta ollut haaveissa matkustaa Kapkaupunkiin. Olen suunnitellutkin jo matkaa, tutustunut nähtävyyksiin, lähialueisiin ja harrastusmahdollisuuksiin netissä. Google Street View on muuten tosi hyvä sohvamatkaajan inspiraationlähde! Mutta mutta.. joka paikassa varotellaan Kapkaupungin vaarallisuudesta. Kokiko teidän seurue uhkaavia tilanteita ja oliko liikkuminen turvallista? Onko varoittelu liioittelua? Järkihän kannattaa pitää matkassa vaikka matkustaisi missä.


SAR-määräykset | SGS Suomi\nKuluttajatuotteet ja jälleenmyynti SAR-määräykset\nKuluttajien suojaaminen on edistänyt ominaisabsorptionopeus (Specific Absorption Rate, SAR) -testauksen ja määräysten lisäämistä.\nSAR on suure arvolle, jolla radiotaajuinen energia imeytyy ihmisen kehoon. Langattomat päätelaitteet, kuten GSM ja GPRS, CDMA, WLAN, Bluetooth ja WCDMA-päätelaitteet sekä kännykät säteilevät radiotaajuista energiaa.\nSAR-laboratoriomme tarjoavat SAR-testausta kaikenlaisille langattomille päätelaitteille.\nVahvan sähköisen ja magneettisen säteilyn on todistettu olevan haitallista ihmisen terveydelle. Tästä johtuen monet maat ovat ottaneet käyttöön SAR-arvot, jotka on täytettävä voidakseen myydä tuotteita niiden alueilla.\nUSA & Kanada 1,6 W/Kg_1 gramma (suositeltu) Pakollinen\nAustralia 2,0 W/Kg_10 grammaa (suositeltu) Pakollinen\nEU 2,0 W/Kg_10 grammaa (suositeltu) Pakollinen\nJapani 2,0 W/Kg_10 grammaa (suositeltu) Pakollinen\nKorea 1,6 W/Kg_1 gramma Pakollinen\nKiina Raportti pyynnöstä Pakollinen\nUseimmat maat ja alueet ovat julkistaneet radiotaajuudelle altistumiseen liittyviä standardeja ja määräyksiä, joihin kuuluvat mobiileihin televiestintälaitteisiin soveltuvat SAR-arvot. Matkapuhelinten tyyppihyväksyntä vaatii SAR-testauksen useimmissa maissa. Epäonnistuminen näiden määräysten täyttämisessä yhdessä maassa/alueella rajoittaa pääsyä vastaaville markkinoille.\nOsoita sitoutumistasi kuluttajaturvallisuuteen SGS:n SAR-testauksen avulla.\nRF- ja yhteyskäytännön yhdenmukaisuus


Sastamala Open 2022 hienosti alkuun U 14 sarjoilla - VaLePa\nEtusivu » Otteluennakot ja -raportit » Sastamala Open 2022 hienosti alkuun U 14 sarjoilla\nTänään kauniissa säässä päästiin aloittamaan tämän kesän Sastamala Open. Kesän ensimmäisessä U 14 SM-osakilpailussa oli mukana yhteensä 34 paria. Tytöt kilpailivat A ja B sarjoissa ja pojat yhdessä sarjassa. Joukkueet hoitivat hienosti toimitsijatehtävät ja peleissä oli hieno urheiluhenki joukkueiden välillä. Huomenna Kaalisaaressa ja Vinkissä ottellaan sarjassa U 18.\nHyvän urheiluhengen lisäksi tapahtumassa kiinnitettiin huomiota hiilijalanjälkeen yhteistyössä Hyötykeräyksen kanssa. – Olemme lanseeranneet nelilokeroastian muutamassa yrityksessä sekä tapahtumamassa ja kokemukset ovat olleet hyviä, kertoo Hyötykeräyksen toimitusjohtaja Lauri Jokinen. Ensimmäisen kerran astioiden toimivuutta kokeiltiin VaLePan finaalipeleissä. Sekajätteen määrä väheni jopa 86 %, kun eri materiaalien erilliskeräys tehtiin katsojille helpoksi. – Tämä osoittaa sen, että ihmiset haluavat kierrättää ja ovat myös tietoisia siitä, miten eri jätejakeet kierrätetään. Vastaavia tuloksia olemme saaneet myös yrityksien kanssa, jotka ovat ottaneet erilliskeräyksen käyttöön, kertoo Jokinen. Nelilokeroastiat ovat käytössä myös VaLePa järjestämässä beach volleyn SM -avausturnauksessa 15.-19.6. Tapahtuman järjestämisessä kiinnitetään muutenkin huomiota hiilijalanjälkeen. – Tavoitteemme on tehdä toiminnastamme hiilineutraalia ja nyt otamme ensimmäisiä askelia kohti tätä tavoitettamme, kertoo VaLePan urheilu- ja tapahtumajohtaja Hanna Arve-Talvitie.\nTytöt U 14 Söderlund/Sinkkilä – Kimpimäki/Mäkinuutila 2-0 (21-10, 21-11)\nTytöt U 14 B Luongo/Tolonen – Salminen/Kakko 0-2 (21-23, 11-21)\nPojat U14 Esko/Marttila – Välimäki/Roininen 0-2 (19-21, 16-21)\nTulokset kaikista peleistä löytyvät osoitteesta https://beachvolley.torneopal.fi/\nEdellinen Sastamala Open kerää beach volleyn superviikolle sadoittain pelaajia Sastamalaan\nSeuraava Seitsemäs Sastamala Open hienoon päätökseen