Valtiopaivajarjestys Suomen Suuriruhtinanmaalle (11/1869)\n1869. Nº 11.\nAnnettu Pietarissa, 15 (3) päivänä Huhtikuuta 1869.\nMe ALEKSANDER Toinen, Jumalan Armosta, Keisari ja Itsevaltias koko Venäjänmaan yli, Puolanmaan Tsaari, Suomen Suuriruhtinas, y. m., y. m., y. m. Teemme tiettäväksi: Koska Suomen Suuriruhtinanmaassa tähän asti voimassa olleet, entisinä aikoina ulostulleet säännöt ja määräykset maan Säätyjen kokouksista ja yhteentuloista erinäisissä osissa ovat olleet tarpeellista täydellisyyttä, selvyyttä ja tarkkuutta vailla, sekä myös monessa suhteessa eivät ole havaitut nykyisiin oloihin soveliaiksi, niin olemme Me hyväksi nähneet, tässä alla-kirjoitetulla tavalla, Armossa vahvistaa Suomenmaan Säätyjen viimeksi pidetyillä valtiopäivillä hyväksymän Valtiopäiväjärjestyksen, kuuluva sanasta sanaan kuin seuraa:\nMe allekirjoitetut Suomen Suuriruhtinanmaan Valtiosäädyt, Kreivit, Vapaaherrat, Pispat, Ritaristo ja Aateli, Papisto, Porvaristo ja Talonpoikainen Kansa, jotka nyt, omasta ja kotona olevain säätyläistemme puolesta, olemme yleisille valtiopäiville kokoon tulleina, teemme tiettäväksi: että me, kumoomalla Valtiopäiväjärjestyksen 24 päivältä Tammikuuta v. 1617, kuin myös kaikki muut sellaiset vanhemmat ja uudemmat lait, järjestykset ja päätökset, jotka Valtiosäätyjen kokouksista valtiopäiville ovat ulosannetut, olemme tämän kautta tahtoneet, Hänen Majesteetinsa Keisarin ja Suuriruhtinaan tehtyä siitä armollinen esitys, noudatettavaksi hyväksyä sisältönsä ja sanainsa puolesta näin kuuluvan Valtiopäiväjärjestyksen:\nSuomen Suuriruhtinanmaan Valtiosäädyt, jotka, kokoutuneina valtiopäiville, edustavat Suomen kansaa, ovat Ritaristo ja Aateli, Pappissääty, Porvarissääty ja Talonpojansääty.\nSuomenmaan Valtiosäädyt kokoutuvat ainakin joka viides vuosi varsinaisille valtiopäiville Keisarin ja Suuriruhtinaan kutsumuksesta ja voidaan väliaikaisillenkin valtiopäiville kutsua kokoon, milloin Keisari sen tarpeelliseksi katsoo. Väli-aikaisilla valtiopäivillä otettakoon esiin ainoastaan se asia, jonka tähden kutsumus on tapahtunut taikka jonka Keisari muuten Valtiosäädyille esittää, niin myös mitä sellaisen asian kanssa eroittamattomasti yhteen kuuluu.\nValtiopäivät pidetään Suomenmaan pääkaupungissa, paitsi milloin se vihollisen maahankarkauksen tahi muiden tärkeäin esteiden tähden on mahdotonta tahi Valtiosäätyjen turvallisuudelle vaarallista, jossa tapauksessa Keisari ja Suuriruhtinas määrätköön muun paikan maassa heidän kokoon-tulollensa.\nKutsumus varsinaisille valtiopäiville ulosannetaan viimeistäänkin kolme kuukautta ja väli-aikaisille valtiopäiville viimeistäänkin kuusi viikkoa ennen sitä päivää, jona Valtiosäätyjen pitää kokoutuman, ja julistetaan maan kirkoissa sekä ilmoitetaan eriksensä niille virastoille ja virkamiehille, joiden tulee huolta pitää valtiopäivämiesvaalien toimittamisesta, milloin ne ovat pidettävät. Kutsumuksesta pitää Ritarihuoneen johtokunnankin saada osa.\nVarsinaiset valtiopäivät eivät saa kestää kauemmin kuin neljä kuukautta siitä päivästä, jona ne avattiin; ja voipi siis Keisari ja Suuriruhtinas, ellei Valtiosäätyjen käsiteltäviksi tulleet asiat silloin ole päätetyt, jos Hän niin hyväksi näkee, lakkauttaa valtiopäivät ja laskea Valtiosäädyt kotiin. Valtiopäivät lopetettakoot myös ennen neljän kuukauden kuluttua, jos kaikki säädyt sitä pyytävät taikka Keisari muutoin näkee syytä siihen olevan.\nÄlköön ketään valtiopäivämiestä kiellettäkö valtiopäiville tulemasta ja valtiopäivämiestointansa käyttämästä; kuitenkin olkoot sodan aikana tästä eroitettuina sotaväkeen kuuluvat henget, kun he saavat virkakäskyn.\nValtiopäivämies ei ole tätä tointansa käyttäessä muiden määräysten kuin maan perustuslakien alainen.\nValtiopäivämies olkoon yksivakainen ja siivollinen lauseissansa, mutta ei voida häntä saattaa kanteen-alaiseksi taikka vapautta häneltä ottaa lausutuista ajatuksistansa ja mietteistänsä tahi käytöksestänsä valtiopäivä-keskusteluissa, ellei se sääty, johon hän kuuluu, ole sitä myöntänyt varsinaisella päätöksellä, johon vähintänsä viisi kuudesosaa säädyn täysikokouksessa läsnäolevista jäsenistä on yhdistynyt. Jos valtiopäivämiestä syytetään törkeästä rikoksesta, älköön häntä vankeuteen pantako, jollei ole tavattu juuri rikoksen teosta, taikka tuomari ole, asian tutkittuansa, katsonut syytä olevan niin päättää. Vähemmistä rikoksista älköön valtiopäivämiestä pantako kiinni eikä myös valtiopäiväin aikana velkavankeuteen.\nJos valtiopäivämiehelle, joko valtiopäiväin aikana taikka matkoillansa valtiopäiville ja sieltä pois, sanoilla tahi töillä tehdään rauhattomuutta, sittenkuin hän on ilmoittanut tällä asialla olevansa, taikka häntä valtiopäiväin jälkeen väkivaltaisesti kohdellaan valtiopäivätointen tähden, niin olkoon se asianhaara, että rikos on tehty valtiopäivämiestä kohtaan, erinomaisen raskauttavana pidettävä. Sama laki olkoon säätyjen ja valiokuntain sihteerien ja palvelusmiesten suhteen.\nRitaristo ja Aateli tulee valtiopäiville Ritarihuonejärjestyksen jälkeen, jonka pitää oleman perustuslakien mukaisesti tehtynä.\nPapissäätynä ovat: Arkkipispa ja Pispat, jotka tulevat kokoon Keisarin ja Suuriruhtinaan kutsumuksesta, sekä kunkin hippakunnan puolesta vähintäänkin seuraava määrä vakinaisessa virassa tahi palveluksessa olevain hippakunnan papismiesten valitsemia edusmiehiä, nimittäin: Turun hippakunnan puolesta 12, Porvoon hippakunnan puolesta 10 ja Kuopion hippakunnan puolesta 6.\nMaan Yliopiston opettajain ja vakinaisten virkamiesten tulee valita yksi valtiopäivämies Papissäätyyn, kuitenkin sillä oikeudella että saavat, jos tahtovat, panna kaksi. Samoin tulee alkeisoppilaitosten kaikkien vakinaisten opettajain valita valtiopäivämiehiä Papissäätyyn, yksi kunkin hippakunnan puolesta, mutta saattavat, jos niin haluavat, määrätä kaksi.\nVaalien tavasta ja järjestyksestä eri hippakunnissa sopikoot valitsiat keskenänsä.\nPorvarissäätynä ovat Suomenmaan kaupunkien edusmiehet sillä tapaa: että jokaisen kaupungin puolesta valitaan yksi valtiopäivämies, mutta jos väkiluku henkikirjan mukaan nousee kuuteentuhanteen henkeen, valitaan kaksi ja siitä päälle yksi kultakin täydeltä kuudentuhannen hengen luvulta; kuitenkin saakoon kaupunki, jossa on vähemmän kuin tuhat viisisataa asukasta, joko panna erinäisen edusmiehen puolestansa taikka suostua yhteisestä valtiopäivämiehestä jonkun toisen kaupungin kanssa, joka, sen mukaan kuin tässä on sanottu, saattaa valtiopäiville lähettää vaan yhden edusmiehen.\nOikeutetut vaalissa osallisina olemaan ovat: porvarit, laivan-omistajat, vapriikinhaltiat, elinkeinojen harjoittajat erinäisillä eri-oikeuksilla, ja talon-omistajat, jos ovat kaupungissa verollekirjoitetut, niin myös kaupunkien vakinaiset pormestarit ja vaalimiehet.\nVaali-oikeutta eivät nauti:\nvaimo-ihminen, naitu tahi naimaton;\nse joka on vapasukuinen taikka kuuluu Papissäätyyn;\nkauppamerimiehet, alhainen sotaväestö, sekä yleisten ja yksityisten laitosten ja yhteiskuntain vahtipalveliat;\nne, jotka toisen palveluksessa tahi alituisessa työssä ovat, päiväpalkkalaiset ja muut senkaltaiset, jotka elättävät itseänsä satunnaisella työnteolla; samoin myös ne, jotka vaan omaksi elatuksekseen saavat jotakin elinkeinoa harjoittaa.\nVaali toimitetaan Maistraatin edessä siksi kuulutettuna päivänä lipuilla kaupungissa tavallisen vaalitavan mukaan. Äänet luetaan vero-äyrejä tahi niitä muita perustuksia myöten, joita noudatetaan määrättäissä mitä minkin valitsian tulee maksaa kaupungin kassaan yleisiä tarpeita varten. Jos kaupungin vaali-oikeutetut asukkaat tahtovat saada muutosta vaalin tavassa ja järjestyksessä, ovat äänet siitä päätettäissä luettavat samain perustusten mukaan ja asia lykättävä Keisarin ja Suuriruhtinaan tutkittavaksi ja vahvistettavaksi. Kaupungissa, jossa on tapana valita valitsia-miesten kautta, olkoon kullakin valitsiamiehellä valtiopäivämiehen vaalissa yksi ääni.\nTalonpojansäätynä ovat edusmiehet, valitut yksi maan kunkin tuomarikunnan puolesta. Vaali toimitetaan valitsiamiesten kautta, jotka ovat valitut jokaisesta tuomarikuntaan kuuluvasta kunnasta tahi kunnan osasta, ja pidetään tuomarin edessä hänen siihen määräämänä päivänä. Valitsiamiesten vaali pidetään asianomaisesti kuulutetussa kuntakokouksessa tahi, missä sitä ei ole, pitäjänkokouksessa, viimeistäänkin kahdeksan päivää ennen valtiopäivämiehen vaalia. Valitsiamiehen vaalissa on osallisena jokainen kunnassa asuva mies, jolla on manttaaliin pantua relssi- tahi perintömaata, taikka joka vakaalla asukasoikeudella hallitsee kruununtilaa tahi arennilla pitää kruununpuustellia, kuninkaankartanoa tahi kuninkaan-latokartanoa ja ei kuulu muuhun säätyyn tahi ole maan palveluksessa. Jokaisen kunnan tulee silloin valita yksi sen piirissä asuva valitsiamies vaali-oikeutettujen seasta ja siitä päälle, henkikirjan osoittamaa asukaslukua myöten, yksi kultakin täydeltä 2,000 hengen luvulta; ja luetaan äänet tilain uusien eli tasattujen manttaalien mukaan. Valitsiamiesten pitää, varustettuina tätä vaalia koskevan pöytäkirjan otteella, kokoutuman määrättynä päivänä ja määrättyyn paikkaan, ja tulee heillä valtiopäivämiehen vaalissa kullakin olla yksi ääni.\nOikeutettu olemaan osallisena valitsiamiehen tahi valtiopäivämiehen vaalissa aatelittomaan säätyyn on, noudattamalla 11, 12 ja 13 §§:ssä säättyjä perustuksia, jokainen säätyyn kuuluva ja vaalipiirissä asuva täysivaltaisen ikään tullut Suomen mies, vaikka olisi muutakin kuin kristin-uskoa; älköön kuitenkaan vaalioikeutettuna pidettäkö sitä:\njoka ei kolmena viimeksikuluneena vuotena ole ollut maassa verolle-kirjoitettua;\njoka on luovuttanut omaisuutensa velkojainsa tyydyttämiseksi ja ei voi näyttää olevansa vapautettu heidän vaatimuksista;\njoka mainetta pahentavasta rikoksesta on edesvastaukseen tuomittu taikka jätetty tulevaan aikaan;\njoka on julistettu kansalaistensa luottamuksen menettäneeksi tahi kelvottomaksi toisen puolesta puhumaan;\njoka todistetaan syypääksi koettaneensa valitsiamiehen tahi valtiopäivämiehen vaalissa rahalla tahi lahjoilla hankkia ääniä, taikka väkivallalla tahi uhkauksilla häirinneen vaalivapautta;\njoka siihen on syypääksi näytetty, että hän valitsiamiehen tahi valtiopäivämiehen vaalissa on äänensä palkintoa vastaan antanut;\njoka jo on ollut valitsiamiestä tahi edusmiestä valitsemassa muun säädyn puolesta kuin sen, jossa hän sittemmin itsensä valitsevaksi ilmoittaa.\nVaali-oikeutta älköön missään tapauksessa asiamiehen kautta käytettäkö.\nValitsiamiehen vaaliin käypä on jokainen vaalipiirissä asuva, jolla itsellään on oikeus sen vaalissa osallisena olla.\nValtiopäivämiehen vaaliin käypä aatelittomassa säädyssä on, alempana luetelluilla poikkeuksilla, jokainen joko vaalipiirissä taikka siitä ulkona asuva säädynjäsen, jolla itsellään on oikeus olla osallisena saman säädyn valitsiamiehen tahi edusmiehen vaalissa; älköön kuitenkaan velvollisuutta, joka koskee kolmena viimeksikuluneena vuotena maassa verolle-kirjoitettuna olemista, käytettäkö sitä kohtaan, joka on Keisarin palveluksessa, vaikka ei Suomen virkamiehenä.\nValtiopäivämieheksi ei saa hyväksyä sitä:\njoka ei vielä ole 25 vuoden ikäinen;\njoka on ollut valitsemassa valitsiamiestä tahi edusmiestä muuhun säätyyn kuin siihen, jossa hän ilmoittaa itsensä valtiopäivämiehen tointa käyttämään.\nKaikki mitä tässä ylempänä sanotaan aatelittomassa säädyssä estävän vaalissa osallisena-olemisen vaaliinkelpaavaisuuden ja valtiopäivämieheksi hyväksymisen oikeutta, olkoon myös esteenä Ritariston ja Aatelin edusmiehen hyväksymiseen.\nValtiopäivämiehen vaalissa päättäkööt enimmät äänet vaalin. Jos kaksi tahi useampi on saanut enimmät ja yhtä monta ääntä, ratkaistaan niiden väli arvalla.\nNäin valitulle on valtuuskirja viipymättä annettava: valtiopäivämiehelle Papissäädyssä hippakunnan Tuomiokapitulilta tahi Yliopiston Konsistoriumilta, valtiopäivämiehelle porvarissäädyssä kaupungin Maistraatilta ja valtiopäivämiehelle Talonpojansäädyssä tuomarilta. Valtuuskirjat pitää kuuluman näin:\n„Valtiopäivämiehen vaalissa, joka — (ajan määrä) — pidettiin papiston kesken N. N. hippakunnassa; koulun-opettajain kesken N. N. hippakunnassa; Aleksanterin-Yliopistossa N. N. kaupungissa; — N. N. tuomarikunnassa, on N. N., kirkkoherra, kappalainen, saarnaaja, pitäjän apulainen N. N. pitäjässä, kappelissa tahi saarnakunnassa; koulun-opettaja N. N. hippakunnassa; opettaja, virkamies Aleksanterin-Yliopistossa, — asuva N. N. kaupungissa — asuva N. N. tilalla N. N. pitäjässä N. N. lääniä, valittu valtiopäivämieheksi Papissäätyyn — Porvarissäätyyn — Talonpojansäätyyn; ja valtuutetaan siis N. N. ottamaan niillä valtiopäivillä, jotka tulevat pidettäviksi N. N. kaupungissa ja alkavat — —, osaa neuvonpitoihin ja päättämään siellä esiintulevista asioista. Paikka ja aika.“\nJos joku tahtoo valittaa Porvaris- tahi Talonpojansäädyssä pidetystä valtiopäivämiehen vaalista, tulee hänen vaalinpitäjältä pyytää laillista pöytäkirjanotetta, joka viimeistäänkin kahden päivän päästä on valittajalle annettava; ja pitää hänen, puhevaltansa menettämisen uhalla, neljässätoista päivässä, luetut vaalinpitopäivästä, antaa valituksensa Keisarin ja Suuriruhtinaan käskynhaltialle, jonka, jos syytä siihen on, tulee virallisesti vaatia siitä asianomaisten selitystä, vissin lyhyen ajan kuluessa annettavaksi, ja sitten antaa päätöksensä asiassa, viimeistäänkin päivänä sen jälkeen, jona selityksen antamisen määräaika loppui. Keisarin käskynhaltian päätökseen tyytymättömällä on valta, viimeistäänkin kahdeksantena päivänä tiedon siitä saatuansa, sitä vastaan toimittaa valituksensa, jotka ovat annettavat samalle käskynhaltialle ja häneltä siitä vaaditun selityksen ja oman lausuntonsa sekä asiakirjain kanssa, viipymättä lähetettävät maan korkeimpaan oikeusvirastoon, joka ne joutuisasti esiin ottaa ja päättää.\nValtiopäivämiehen vaalista Papissäätyyn valitetaan, hippakuntain papiston ja koulun-opettajain puolesta, Tuomiokapituleihin; ja noudatetaan siinä muuten yhdenlaista järjestystä ja samanlaisia perustuksia, kuin tässä ylempänä määrätty on. Valtiopäivämiehen vaalista Yliopistossa pannaan valitukset neljässätoista päivässä sen perästä maan korkeimpaan oikeusvirastoon,\nÄlköön se, joka on valtiopäivämieheksi valittu, kieltäytykö tästä toimesta, ellei hän voi näyttää sellaisia esteitä, jotka yleinen laki sanoo laillisiksi esteiksi, taikka ole kuudenkymmenen vuoden ikäinen.\nValtiopäivämiehen toimesta pois-sanoutumisen, joka tapahtuu vaalitilaisuudessa, tutkii vaalinpitäjä. Jos pois-sanoutuminen tapahtuu jälkeenpäin, vaan ennen Valtiosäätyjen kokoutumista, niin Keisarin ja Suuriruhtinaan käskynhaltia, tahi asianomainen Tuomiokapituli, tahi Yliopiston Konsistoriumi tutkii sen syyt.\nJos joku tahtoo valittaa päätöksestä, joka koskee pois-sanoutumista valtiopäivämiestoimesta, menetellään sen suhteen niinkuin 16 §:ssä sanottu on.\nValtiopäiväin aikana älköön valtiopäivämies pois-sanoutuko toimestansa, ellei hän näytä sellaista estettä, jonka se sääty hyväksyy, johon hän kuuluu.\nJos pois-sanoutuminen on hyväksytty taikka valittu valtiopäivämies julistettu oikeuttomaksi toimessansa olemaan, taikka jos valittu Valtiopäivämies erkanee kuoleman kautta tahi puhemieheksi otetaan, tulee asianomaisten joutuisasti toimeen-panna uusi vaali. Semmoisen vaalin Talonpojansäädyssä toimittavat ne valitsiamiehet, jotka 13 §:n mukaan omat samoja valtiopäiviä varten valitut.\nJos joku vaalipiiri jättää panematta oikean määrän edusmiehia, olkoon sen sakon alainen, jonka sääty näkee kohtuulliseksi ja joka voidaan katsoa sitä kulunkia vastaavaksi, minkä joku toinen yhdenvertainen vaalipiiri tulee valtiopäivämiehen ylöspidosta maksamaan. Tämä sakko menee säädyn kassaan. Tästä on kuitenkin eroitettu Lapin tuomarikunta, jos edusmiestä sen puolesta ei valita.\nValittu valtiopäivämies saakoon riittävän ja soveliaan ylöspidon, sekä palkkion matkakuluistansa valtiopäiville ja sieltä pois, niiltä, jotka ovat vaali-oikeutetut siinä piirikunnassa, joka hänen on valinnut. Tarpeelliset määräykset tässä tehdään ennen vaaleja; ja ovat asianomaiset Maistraatit ja Kruununvoudit velkapäät, edelliset porvarissäädyn ja jälkimäiset Talonpojansäädyn edusmiehille, ilman eri palkkiotta, nämät rahat ylöskantamaan ja niistä tekemään tilin. Papissäätyyn kuuluvain edusmiesten suhteen on ylöskannosta sovittava samassa kuin vaalijärjestyksestä sopimusta tehdään.\nJos valittu valtiopäivämies tekee palkkiostansa valituksen, olkoon asianomaisella säädyllä oikeus määrätä, kuinka paljo hänen tulee saada tästä toimituksesta.\nJos valittu ei oikeassa ajassa tule valtiopäiville, menettäköön palkkionsa poissa-olon ajalta, jos se sääty, johon hän kuuluu, tutkittuansa tämän suhteen ilmoitetut esteet, katsoo olevan syytä niin päättää; ja on säädyllä myös valta, asian laatua myöten, sen lisäksi tuomita hänen korkeintansa yhtä suureen sakkoon. Sama laki olkoon sille, joka muutoin, säädyn luvatta, on säädyn keskusteluista esteettömästi poissa. Mitä poisjäänyt näin tuomitaan maksamaan, menköön säädyn kassaan.\nVirka- tahi palvelusmies, joka koettaa virkamahdillansa vaikuttaa valtiopäivämiehen vaaliin, menettäköön virkansa. Jos joku tavataan viettelemisellä tahi houkuttelemisella häirinneen vaalivapautta, rangaistakoon vankeudella neljästätoista päivästä kolmeen kuukauteen asti. Jos uhkauksia tahi väkivaltaa on samanlaisessa tarkoituksessa käytetty, rangaistakoon sen tekiä vankeudella yhdestä kuukaudesta yhteen vuoteen asti; jos hän on virka- tahi palvelusmies, menettäköön sen lisäksi virkansa.\nPäivänä sen jälkeen, joksi Valtiosäädyt ovat kutsutut kokoon, pitää Ritariston ja Aatelin jäsenten, Ritarihuonejärjestyksen määräämällä tavalla, näyttämän oikeutensa valtiopäivämiestoimen käyttämiseen, sekä valittujen Papis-, Porvaris- ja Talonpojansäädyn jäsenten tuoman valtuuskirjansa sen tarkastettavaksi, jonka Keisari ja Suuriruhtinas siihen määrää. Tässä tarkastuksessa tutkitaan, ovatko valtuuskirjat tehdyt määrättyyn muotoon; ja pidetään siinä pöytäkirja, joka annetaan näille kolmelle säädylle kullenkin. Sille, jonka valtuuskirja oikeaksi nähdään, annetaan pääsypoletti.\nJokaisen säädyn tulee kuitenkin sitten tutkia valtiopäivämiestoimen käyttämisoikeutta, niin hyvin sellaisen jäsenensä suhteen, jonka valtuuskirjaa ei ole hyväksytty, kuin myös senkin, jota vastaan muutoin valtiopäiväin kuluessa, tämän perustuslain johdosta, jotakin muistutusta ilmautuu. Se, jonka valtiopaivämies-oikeus on säädyssä pantu kysymykseen, pysyy kuitenkin toimessaan säädyn jäsenenä, kunnes hän on siihen oikeuttomaksi julistettu.\nSinä päivänä, joksi Valtiosäädyt ovat kutsutut kokoon, ilmoittaa Keisari ja Suuriruhtinas kenen Hän on Ritariston ja Aatelin Maamarsalkiksi nimittänyt sekä määrää Papissäädyn puhemieheksi Arkkipispan, taikka, jos se on sairasna tahi poissa, taikka hänen virkansa avoinna, jonkun toisen Pispoista. Sen ohessa valitsee Keisari Ritaristolle ja Aatelille vara-Maamarsalkin ja Papissäädylle vara-puhemiehen näiden säätyjen jäsenistä.\nNiin pian kuin Porvaris- ja Talonpojansäädylle on tullut tieto, miten 22 §:ssä mainittu va!tuuskirjain tarkastus on käynyt, pyytäkööt he viipymättä Keisarilta, tahi Hänen sitä varten määräämältä siaiseltansa, lähetystöjen kautta, puhemiehiä ja vara-puhemiehiä, jotka silloin kummallenkin säädylle sen jäsenistä nimitetään. Kunnes puhemiehet ovat tulleet määrätyiksi, johtaa kummastakin säädystä puhetta siellä läsnäoleva ikävuosiltaan vanhin jäsen.\nMaamarsalkille ja puhemiehille määrää Keisari yleisistä varoista vissiin summan, niiden erinäisten kulujen palkkioksi, joita heillä valtiopaiväin aikana on.\nMaamarsalkki, vara-Maamarsalkki, puhemiehet ja vara-puhemiehet tekevät Keisarin ja Suuriruhtinaan tahi Hänen sitä varten määräämän siaisensa edessä seuraavan valan:\n„Minä N. N., nimitetty ja määrätty olemaan näillä valtiopäivillä Ritariston ja Aatelin Maamarsalkkina (vara-Maamarsalkkina), (Papis-, Porvaris-, Talonpojansäädyn puhemiehenä, vara- puhemiehenä), lupaan ja vannon, Jumalan ja hänen pyhän evankeliuminsa kautta, että minä tahdon ja olen velvollinen kaikella voimallani kokemaan ylläpitää ja puolustaa niin hyvin Keisarin ja Suuriruhtinaan oikeutta kuin säädyn ja Valtiosäätyjen etuuksia ja oikeuksia, voimassaolevain perustuslakien (Maamarsalkki ja vara-Maamarsalkki lisäävät: ja Ritarihuonejärjestyksen) mukaan. Tämän lupaan minä uskollisesti pitää, niin totta kuin Jumala minua auttakoon hengen ja sielun puolesta“.\nKun Maamarsalkki ja puhemiehet ovat tehneet valan, kokoutuvat säädyt, kukin erikseen, tervehtävät toisiansa lähetystöjen kautta ja valitsevat jäseniä lähetystöön, joka, Maamarsalkin ja puhemiesten johdattaessa, menee Keisarille ja Suuriruhtinaalle, tahi sille jonka Hän siaansa asettaa, kukin sääty eriksensä, lausumaan säätyjen alamaiset kunnian-osoitukset sekä anomaan ajan määräämistä valtiopäiväin avaamiseen.\nKeisari ja Suuriruhtinas, taikka se jonka Hän sitä varten on siaansa määrännyt, ilmoituttaa säädyille sen päivän, joka on määrätty valtiopäiväin avaamiseksi. Sinä päivänä pitää kaikkien säätyjen, jumalanpalveluksen pidettyä, tuleman ko’olle valtiosaliin, jossa Keisari, tahi se jonka Hän siaansa on määrännyt, tervehtää Valtiosäätyjä ja julistaa valtiopäivät avatuiksi; jonka jälkeen säädyt, kukin vuorossansa, Maamarsalkin ja puhemiesten kautta lausuvat alamaiset kunnian-osoituksensa. Keisari antaa Valtiosäädyille tiedon niistä esityksistä, jotka Hän tahtoo Valtiosäädyille esittää; kuitenkin saatettakoon myös sittemmin valtiopäiväin kuluessa antaa muitakin esityksiä Valtiosäätyjen käsiteltäviksi.\nKaikilla varsinaisilla valtiopäivillä pitää, joko niitä avattaessa taikka neljässätoista päivässä sen jälkeen, valtiovaraston tila Valtiosäädyille näytettämän, että saisivat tietää miten Kruunun tulot ovat maan hyödyksi ja parhaaksi käytetyt.\nJokaisessa säädyssä pitää oleman Sihteeri, joka siinä kirjoittaa pöytäkirjan. Ritaristossa ja Aatelissa toimittaa Ritarihuoneensihteeri tätä virkaa. Papis- ja Porvarissääty valitsevat tähän soveliaan miehen siinä järjestyksessä, jonka he, kumpikin itse kohdastaan, näkevät hyväksi määrätä. Talonpojansäätyyn määrää Keisari ja Suuriruhtinas, ennen Valtiosäätyjen kokoontuloa, Sihteeriksi lain-oppineen ja taitavan miehen, joka sen ohessa on velvollinen asiain käsittelemisessä auttamaan puhemiestä neuvoilla ja antamaan säädyn jäsenille tietoja itsekunkin laillisista oikeuksista ja velvollisuuksista. Talonpojansäädyn Sihteeri älköön, ilman nimenomaisetta muistutuksettansa ja vastalausettansa, säädyn pöytäkirjaan ottako tahi ulostoimituttako mitään perustuslakeja vastaan sotivata; kuitenkaan ei hänellä säädyssä ole mitään ääntöä.\nEnnenkuin Talonpojansäädyn Sihteeri astuu virkatoimeensa, tekee hän Keisarin taikka sen edessä, jonka Hän on siaansa pannut, seuraavan valan: „Minä N. N. nimitetty ja määrätty Talonpojansäädyn Sihteeriksi näillä valtiopäivillä, lupaan ja vannon Jumalan ja hänen pyhän evankeliuminsa kautta, että minä tahdon ja olen velvollinen tätä virkaa toimittaessani kaikella voimallani noudattamaan ja ylläpitämään niin hyvin Keisarin ja Suuriruhtinaan oikeutta kuin säädyn ja Valtiosäätyjen etuuksia ja oikeuksia, voimassaolevain perustuslakien mukaan. Tämän kaiken lupaan minä uskollisesti pitää, niin totta kuin Jumala minua auttakoon hengen ja sielun puolesta.“\nNe palvelusmiehet, jotka jokainen sääty muuten katsoo itsellensä valtiopaivillä tarpeellisiksi, asettaa sääty itse.\nTalonpojansäädyn Sihteeri saapi yleisistä valtiovaroista sen palkan, minkä Keisari määrää.\nKaikilla varsinaisilla valtiopäivillä pitää kahdeksassa päivässä niiden avattua asetetettaman: yksi lakivaliokunta, yksi talousvaliokunta, yksi valtiovaliokunta, yksi suostuntavaliokunta ja yksi pankkivaliokunta. Laki-, talous-, ja valtiovaliokunnissa tulee olla 16 ja suostunta- sekä pankkivaliokunnissa 12 jäsentä kussakin, jotka, yhtä monta kustakin säädystä, valitaan valitsiamiesten kautta. Samalla tavalla valitaan myös varajäseniä, jotka, kun valiokunnan jäsenille sattuu estettä, astuvat heidän siaansa.\nVäli-aikaisilla valtiopäivillä älköön useampia valiokuntia asetettako kuin niissä esiintulevien asiain valmistamista varten tarvitaan.\nJos jotakin kysymystä, josta valiokunnan mietintöä tarvitaan, ei soveliaasti voida lykätä mihinkään 29 §:ssä mainituista valiokunnista, taikka jos katsotaan että se ajan voittamisen tahi muun syyn vuoksi on annettava erinäisen valiokunnan valmistettavaksi, olkoon Valtiosäädyillä oikeus asettaa tällainen valiokunta.\nJos jossakin valiokunnassa töitä karttuu niin, ettei niitä voida oikeassa ajassa saada toimitetuiksi, hankkikoon valiokunta säädyiltä enemmän jäseniä ja jakautukoon osastoihin töiden jouduttamista varten. Jokaisessa tämmöisessä osastossa pitää oleman vähintäänkin kaksi jäsentä kustakin säädystä ja saa se valiokunnan nimessä antaa lausuntoja sinne lykätyistä asioista.\nKukin sääty asettakoon myös, jos sen tarpeelliseksi näkee, valiokunnan edeltäpäin valmistamaan sen yksityisiä valituksia ja asioita.\nÄlköön Senaatin jäsen olko valiokunnan jäsenenä, älköönkä ketään muutakaan valittako semmoiseen valiokuntaan, jossa tilinteko hänen virkatoimistansa voipi tarkastettavaksi tulla.\nSillä, joka jo ennen on valittu jäseneksi kahteen valiokuntaan, olkoon oikeus sanoutua pois hänelle annetusta enemmästä osan-ottotoimesta valiokuntatöissä; mutta muutoin on kunkin säädyn vallassa, ilmoitetun esteen tutkittua, päättää voipiko säädyn valitsema valiokunnanjäsen saada tällaisesta toimesta vapautusta.\nValiokunnat valitsevat, kukin kohdastaan, valiokunnan jäsenistä esimiehen. Kunnes tällainen vaali on tapahtunut, on Ritariston ja Aatelin ensimmäinen läsnä-oleva jäsen puheenjohtajana.\nValiokuntain tulee, kunkin kohdastansa, valita Sihteerinsä ja ne muut palvelusmiehet, joita niissä tarvitaan.\nLakivaliokunnan tulee antaa lausuntonsa niistä säätyjen sinne lykkäämistä ehdotuksista, jotka koskevat perustuslain, sekä yleisen riita-, rikos-, kirkko- ja merilain säätämistä, muuttamista, selittämistä tahi kumoomista.\nTalousvaliokuntaan lykätään ne säätyjen käsittelemistä ja lausunnon antamista varten tulleet ehdotukset, jotka koskevat maan yleistä taloudenhoitoa tahi siihen kuuluvia kaikenlaisia laitoksia, sekä myös siihen vaarantavain asetusten ja sääntöjen muuttamista, selittämistä tahi kumoomista.\nValtiovaliokunta, jonka pitää saada tieto valtiovaraston tilasta ja kaikki sen luvunlaskut ja asiakirjat nähdäksensä, on velvollinen antamaan mietintönsä miten varoja maan tarpeiden täyttämiseksi, jollei valtiovaraston vakinaiset tulot siihen riitä, on hankittava, kuin myös erittäin tarkastaa millä tavalla viime valtiopäivillä erinäisiin tarkoituksiin myönnetyt rahanmääräykset ovat käytetyt. Jos valtiopäiväin kuluessa esitetään muitakin ehdotuksia vakinaisista tahi satunnaisista rahanmääräyksistä johonkin valtiovaraston tahi muuhun yleiseen tarpeesen, taikka erinäistä tarkoitusta varten, taikka myös muita asioita, joilla on yhteyttä valtiovaraston tulojen tahi menojen kanssa taikka jotka niihin vaikuttavat, niin on valtiovaliokunta myöskin velvollinen antamaan niistä Valtiosäädyille mietintönsä.\nValtiovaliokunnan tulee myös, Maamarsalkin tahi asianomaisen puhemiehen tahi valiokunnan esimiehen ehdotuksesta, Valtiosäätyjen oikeudella määrätä se töiden laveuden ja laadun mukaan sovitettu palkkio, joka on tuleva niin hyvin Ritariston ja Aatelin sekä Papis- ja Porvarissäädyn, kuin valiokuntainkin sihteereille ja kaikkein säätyjen ja valiokuntain palvelusmiehille.\nSuostuntavaliokunnan tulee valmistaa kaikki säädyistä sinne lykätyt asiat, jotka koskevat muutosta suostuntaveron maksamisen säännöissä; arviolta laskea tulot erinäisistä suostuntaveroista sekä, sittenkuin suostuntaveron suuruus on määrätty, ehdotella minkä perustusten mukaan ja niillä tavalla se on jaettava ja sen ohessa Valtiosäädyille antaa ehdotus suostuntavero-säännöiksi.\nPankkivaliokunnan tulee tutkia Pankin hallitus ja Valtiosäätyjen hoitoon ja vastattaviksi pantujen rahastojen tila; siitä, niin pian kuin mahdollista on, säädyille antaa kertomus ja ehdotella näiden rahastojen hoitoa varten tarpeellisiksi katsottuja sääntöjä.\nKaikkien valiokuntain pitää kokoutua viimeistäänkin neljässä päivässä sen jälkeen kuin he asetettiin, ja sitten säätyjen täysi-istuntoihin lähettää lausuntonsa ja ehdotuksensa, sitä myöten kuin asiat ennätetään saada valmiiksi.\nJos valiokunnan jäsen on kolme kertaa, ilman laillisetta esteettä tahi erinäisettä luvatta, jäänyt valiokunnan kokouksista pois, on se ilmoitettava asianomaiselle säädylle, jonka tulee tämän johdosta pitää semmoista tointa, kuin asianhaarat vaativat.\nJos valiokunta näkee tarvitsevansa suullisia tahi kirjallisia tietoja joltakin virkamieheltä tahi yleiseltä laitokselta, joka ei ole Valtiosäätyjen hallinnon alla, tulee valiokunnan hankkia Senaatin esimieheltä käsky asianomaisille vaadittujen tietojen antamiseen.\nJos Valtiosäädyt, kohdastaan tahi valiokunnan ilmoituksen johdosta, määräävät että joku asia on kahden tahi useamman valiokunnan yhdessä valmistettavaksi esiin-otettava, pitää näiden valiokuntain, kunkin jäsenistänsä, määrätä edusmiehiä, yhtä monta kustakin säädystä, asiata käsittelemään ja siitä lausuntonsa antamaan, ilman valiokuntain muiden jäsenten ottamatta osaa sen asian valmistamiseen.\nNäin yhdistetyllä valiokunnalla olkoot muuten samat säännöt noudatettavina, kuin valiokunnilla yleisesti.\nValiokunnassa äännöstettäessä luetaan äänet mieslukua myöten valiokunnan kaikkien läsnäolevain jäsenten kesken. Jos äännöstäminen toimitetaan suljetuilla lipuilla, pitää aina yksi lippu erilleen pantaman, avattavaksi kun äänet yhteen-luettua nähdään tasan jakautuneiksi. Ehdotuksesta päätöstä varten on noudatettavana mitä tässä alempana säätyjen suhteen sanotaan.\nJäsen, joka ei ole yhdistynyt valiokunnan päätökseen, saa valiokunnan mietintöön liittää eriävän mielipiteensä, joka siinä tapauksessa on kirjallisesti annettava; älköön kuitenkaan valiokunnan mietintöä sillä viivytettäkö.\nMaamarsalkki ja puhemiehet, sekä heidän siaisensa, kuin myös Talonpojansäädyn Sihteeri, saavat olla valiokunnissa läsnä, milloin niin tahtovat, kuitenkin ilman osanotto-oikeudetta keskusteluihin ja päätöksiin.\nValiokunnasta lähtevät mietinnöt ja tutkintoon-lykkäykset tarkastetaan valiokunnan tahi sen sitä varten valittujen jäsenten edessä.\nValiokunnasta lähtevät toimitukset allekirjoittaa esimies valiokunnan puolesta.\nMaamarsalkin ja puhemiesten pitää, kunkin säätyänsä varten, toimittaa kutsumus täysi-istuntoon; siinä esittää asiat; ylösottaa ja johdattaa keskustelut; tehdä ehdotus päätöstä varten; ylläpitää järjestystä kokouksissa ja myös muutoin valvoa ettei mitään maan perustuslakeja vastaan sotivata tulisi säädyssä keskusteltavaksi, kuin myös lopettaa täysi-istunto.\nMaamarsalkki tahi puhemies älköön kuitenkaan ottako osaa keskustelemiseen tahi äänestämiseen, älköönkä ehdotelko muuta kuin mikä tarpeellista on perustuslakien, sekä Valtiosäätyjen tahi kunkin säädyn erinäisten päätösten ja niiden järjestysten ja sääntöjen toimeen-panemiseksi, jotka säädyt ovat valtiopäivä-asiain käsittelemistä varten määränneet.\nSäätyjen keskustelut ovat julkiset, paitsi niissä eri tapauksissa, milloin joku sääty kerraksensa toisin päättää.\nKutsumus täysi-istuntoon tiedoksi pannaan päivällä ennen kokousta.\nTäysi-istunnossa on jokaisella säädyn-jäsenellä oikeus pöytäkirjaan vapaasti puhua ja lausua mielensä kaikissa asioissa, joita silloin käsitellään, ja kaiken sen laillisuudesta, mitä säädyssä tapahtuu. Jokainen puhuu, seisollaan ja sialtansa, siinä järjestyksessä jossa hän sitä varten on ilmoittanut itsensä ja ylöshuudetuksi tulee; ja älköön kenelläkään olko oikeutta puhua pöytäkirjasta sivutse.\nÄlköön kukaan rohjetko lausua loukkaavia, pilkallisia tahi muuten sopimattomia sanoja Hallituksesta tahi yksityisistä hengistä. Jos tämä tapahtuu, saakoon Maamarsalkki tahi puhemies kieltää hänen puhumasta, ja tutkikoon sitten sääty, pitääkö hänen Maamarsalkilta tahi puhemieheltä saada nuhteita ja varoituksia, vai onko asia annettava oikeuden käsiteltäväksi taikka siksensä jätettävä.\nSäädyt voivat kokoutua samaan huoneesen yhteisesti keskustelemaan jostakin yleisestä, valtiopäivillä käsiteltävänä olevasta asiasta, kuitenkin ilman oikeudetta siellä päätöstä tehdä; ja on siinä puheenjohtajana Maamarsalkki tahi, jos hän on estetty, se läsnä-oleva puhemies, joka 1 §:ssä säätyjen kesken vaarin-otetun järjestyksen mukaan siihen on lähinnä. Jos joku sääty tahtoo tämmöistä kokousta, annettakoon siitä ja myös keskustelun aineesta toisille säädyille tieto. Jos joku toinen sääty myöntyy tähän pyyntöön, pitää kaikkien säätyjen kokous tapahtua. Maamarsalkki ja puhemiehet sopivat keskenänsä kokouksen ajasta ja paikasta, ja kutsumuksen siihen ulosantaa Maamarsalkki edellisenä päivänä.\nSenaatin esimies ja jäsenet saavat tulla säätyjen yhteisiin kokouksiin, osanotto-oikeudella niihin keskusteluihin, joita siellä pidetään; ja tulee Senaatin esimiehen saada Maamarsalkin kautta tieto näiden kokousten ajalta ja paikasta, kuin myös niissä käsiteltäviksi tulevista asioista.\nYhteisessä kokouksessa käsiteltävänä olleesta asiasta pitää, niin pian kuin keskustelu on loppuneeksi julistettu, jokaisen säädyn omassa huoneessansa tekemän päätös, ilman enempää keskustelua asiasta pitämättä.\nAsiassa, joka koskee jotakin säädyn-jäsentä itsekohtaisesti, saa hän kyllä keskustelussa, vaan ei päätöksen teossa, olla läsnä.\nÄlköön muu kuin evankelis-lutherilaiseen uskontunnustukseen kuuluva ottako osaa niiden ehdotusten tarkastamiseen, joita valtiopäivillä esitellään kirkkolaista maan lutherilaisille seurakunnille tahi muista näiden kirkollisista asioista.\nNe Keisarin ja Suuriruhtinaan kirjoitukset ja esitykset, joita ei jo valtiopäiviä avattaessa ole säädyille ilmoitettu, annetaan heille jonkun Suomenmaan Senaatin jäsenen kautta.\nPyyntö-esitys sellaisessa asiassa, joka on käsiteltävä yleisessä valiokunnassa, pitää valtiopäivämiehen tehdä siinä säädyssä, johon hän kuuluu, neljässätoista päivässä valtiopäiväin avaamisesta. Sittemmin älköön tällaista kysymystä saatettako nostaa, ellei joku jossakin säädyssä jo tehty päätös taikka muu valtiopäiväin aikana sattunut tapaus siihen suorastaan aihetta anna.\nJos valtiopäivämiehellä on aikomus tehdä joku pyyntö-esitys, pitää hänen siitä antaa edeltäpäin tieto säädyn puheenjohtajalle; jota paitsi kaikki pyyntö-esitykset ovat, ennenkuin ne esitellään, kirjoitettuina säädyn Sihteerille annettavat. Älköön samaan kirjoitukseen useampia erilaatuisia asioita yhteen-pantako.\nKeisarin ja Suuriruhtinaan esityksiä älköön lopullisesti käsiteltäviksi otettako, ennenkuin yleinen valiokunta niistä on lausunnon antanut.\nKun yleistä asiata koskeva pyyntö-esitys jossakin säädyssä on ehdoteltu, voipi sääty myös, jos sen hyväksi näkee, lykätä kysymyksen yleisen valiokunnan käsiteltäväksi.\nKun esitys ensi kerran jossasin säädyssä esiin-tulee, pitää se, ellei sääty kohta yksimielisesti lykkää sitä valiokuntaan, olla pöydällä tulevaan kokoukseen, jolloin sellainen lykkääminen on tehtävä.\nKun ehdotus perustuslain muuttamiseen taikka ilmoitus valtiovaraston tilasta valiokuntaan lykätään, älköön keskustelua missään säädyssä pidettäkö; mutta jos säädyn-jäsen tahtoo muussa asiassa tehdä lauseen pöytäkirjaan, pitää sekin valiokunnalle annettaman; älköön asian lähettämistä kuitenkaan sillä viivytettäkö.\nJos nousee kysymys mihin valiokuntaan joku asia on lykättävä, voidaan sellainen kysymys vaan siksi kokoukseksi, jossa se on tehty, pöydälle panna, mutta pitää ensitulevassa välttämättömästi ratkaistaman.\nYleisen valiokunnan antama mietintö on jokaiselle säädylle erittäin jaettava ja, mahdollisuutta myöten, yht’aikaa kaikissa säädyissä käsiteltäväksi otettava.\nKeisarin ja Suuriruhtinaan esitykset ovat aina ensimmäisinä otettavat säädyissä käsiteltäviksi.\nKun yleisen valiokunnan mietintö on tullut sisään ja ensi kerran esitetty, pitää se pöydälle pantaman. Seuraavassa esitystilassa pantakoon se, olkoonpa siitä keskustelu tahi ei, uudestansa pöydälle, jos kaksi tahi useampi jäsen sitä pyytää; mutta kun asia kolmannen kerran esiin-tulee, pitää se päätettäväksi otettaman.\nValiokuntain valmistavaiset tutkintoon-lykkäykset ja kyselmykset ovat heti ratkaistavat, ellei pöydälle-panoa anota.\nSäätyjen kanslioissa pitää aina olla saatavilla luettelo pöydälle-pannuista asioista ja niihin kuuluvista asiakirjoista.\nKun kysymys, josta valiokunta on lauseensa antanut, otetaan ratkaistavaksi, tulee säädyn joko heti asianhaarain mukaan siitä tehdä päätöksensä, taikka, jos asia katsotaan vaativan enempää selvitystä, lykätä se takaisin valiokuntaan.\nJos se valiokunta, johon takaisin-lykkäys jostakin säädystä on tehty, näkee kysymyksen jo ratkaistuksi muiden säätyjen siitä tekemällä päätöksellä, antakoon valiokunta tästa tiedon sille säädylle, josta takaisin-lykkäys on tullut. Muussa tapauksessa pitää valiokunnan antaa uusi mietintö.\nKun mietintö sitten uudestaan säätyihin tulee, niin sen suhteen meneteltäköön 56 §:ssä sanotulla tavalla, ja enempää takaisin-lykkäystä älköön tapahtuko.\nKun asia on lopullisesti päätettävä, pitää kaikki siihen kuuluvat asiakirjat ylösluettaman, jos joku säädyn jäsen sitä vaatii. Älköön mitään asiaa, josta on keskusteltu, otettako lopullisesti päätettäväksi, ennenkuin sääty, Maamarsalkin tahi puhemiehen kysyttyä, on julistanut keskustelun lopetetuksi; ja pitää sen jälkeen äännös-esitys, keskustelun johdosta, tehtämän. Jos valiokunnan mietintö kokonaisenaan tahi muu kysymys voipi tulla myönnettäväksi tahi hyljättäväksi, pitää Maamarsalkin tahi puhemiehen ensimäinen äännös-esitys olla myöntämisestä. Jos siihen vastataan kieltämällä, on seuraava esitys sovitettava sen mukaan mitä asiasta keskusteltaessa on muistutettu tahi lausuttu. Jos asiassa on useampia osia, joita ei hyvästi sovi yhdessä päättää, pitää eri esitys kustakin osasta tehtämän nyt sanotussa järjestyksessä.\nEsitys, jonka Maamarsalkki tahi puhemies päätöstä varten tekee, pitää aina niin muodostettaman, että siihen voipi vastata ainoastaan „jaa“ tahi „ei“. Muistutuksia esitykseen lausemuodon suhteen käyköön kyllä tehdä, mutta mitään uutta keskustelua itse asiassa älköön sallittako. Sittenkuin tämä esitys, sellaisena kuin sääty sen on hyväksynyt, on esitetty ja vastattu, ilmoittaa Maamarsalkki tahi puhemies miten hän on annetun vastauksen käsittänyt. Jos tätä vastaan ei muistutusta tehdä, pitää se jäädä pysyväksi ja päätös kirjoitettaman sen vastauksen mukaan, jonka Maamarsalkki tahi puhemies on julistanut voittopuoliseksi. Säädyn jäsenellä, joka ei hyväksy Maamarsalkin tahi puhemiehen käsitystä säädyn vastauksesta, olkoon oikeus äännöstämistä pyytää, jota älköön kiellettäkö.\nKun on äännöstettävä, pitää äännös-esitys ja selvä vasta-esitys kirjallisesti tehtämän ja tarkastettaman sekä äännöstäminen suorastaan sen perästä toimitettaman; mutta esitystä älköön tehtäkö äännöstämisen tarpeellisuudesta, älköönkä myös äännöstämistä siitä sallittako.\nÄännöstäminen on aina toimitettava lipuilla, joihin on painettuna „jaa“ tahi „ei“. Jaa- ja ei-lippujen välillä, joiden pitää oleman yksinkertaiset ja suljetut, ei saa olla mitään ulkonaista eroitusta. Äänet luetaan miesluvun mukaan; ja pitää Maamarsalkin tahi puhemiehen, jaa- ja ei-äänten tasan-olemisen välttämiseksi, jokaisessa äänestämisessä ennen lippujen lukemista ulosottaa ja erillensä panna yksi niistä. Jos, muut liput yhteenluettua, äänet nähdään tasan jakautuneiksi, on erilleen pantu lippu avattava ja päätöksen tekevä.\nPäätöstä vastaan saakoon se, joka päätökseen ei ole yhdistynyt, ilmoittaa eriävän ajatuksensa pöytäkirjaan, mutta tämä älköön missään tapauksessa saattako uuteen keskustelemiseen näin jo päätetystä asiasta.\nMaamarsalkki tahi puhemies älköön kieltäytykö säädyn keskustettavaksi esiin-ottamasta säädyn-jäsenen nostamaa kysymystä, taikka jo esiin-otetusta säädylle esitystä asettamasta, paitsi milloin näkee kysymyksen sotivan perustuslakia tahi asiasta jo tehtyä päätöstä vastaan, taikka muutoin olevan niin arkalaatuisen, että se ei sovi tulla keskustelun-alaiseksi, jolloin hänen myös pitää tällaisen kiellon syyt joka kerta ilmoittaman.\nPäätöstä ei saa tarkastaessa muuttaa, mutta sellaisia lisäyksiä käy siihen kyllä tehdä, jotka eivät vaikuta muutosta päätöksessä. Mitä säädyn-jäsen on lausunut, ja siitä syntynyt keskustelu, voidaan hänen suostumuksellaan ja säädyn myöntämällä pöytäkirjaa tarkastettaessa jättää siitä pois; kuitenkaan ei sellaista, johon päätös selvästi perustuu.\nValtiopäivämiehellä, joka ei ole ollut läsnä kuin päätös jossakin asiassa tehtiin siinä säädyssä, johon hän kuuluu, olkoon lupa sittemmin pöytäkirjaan ilmoittaa ettei hän siihen päätökseen ole osaa ottanut, vaan älköön saako mitään muistutusta sitä vastaan tehdä.\nJokaisen säädyn pitää pöytäkirjanotteella antaman toisille säädyille tieto päätöksistänsä asiassa, josta yleinen valiokunta on mietintönsä antanut, niin myös muissakin sellaisissa kysymyksissä, jotka eivät koske säätyä erittäin. Jos asia vaatii suurempata kiirutta, olkoon säätyjen vallassa myös lähetystöjen kautta ilmoittaa päätöksiänsä toisilleen; kuitenkin pitää säädyn Sihteerin päällekirjoittama kopia siitä esityksestä, johon päätös perustuu, aina muassa olla ja lähetystön puheenjohtajan lukea se toisissa säädyissä.\nPäätös yleisen valiokunnan käsiteltävänä olleessa asiassa pitää, niin pian kuin mahdollista on, pöytäkirjan-otteella valiokunnalle ilmoitettaman.\nJos valiokunta silloin näkee säätyjen jossakin kysymyksessä tulleen niin eroavaisiin päätöksiin, että lainmukaista enemmistöä ei voi heidän eri ajatuksistansa syntyä, pitää valiokunnan kokea mahdollisuutta myöten yhteen-sovitella eri ajatukset ja säädyille toimittaa tällainen sovitus-ehdotus.\nJos enemmistö jo on saatu, annetaan asiaan kuuluvat kirjat sille Valtiosäätyjen valiokunnalle, josta 77 §:ssä mainitaan.\nKaikilla varsinaisilla valtiopäivillä valitsevat Valtiosäädyt edusmiehiä, yhtä monta kunkin säädyn puolesta, Valtiosäätyjen tekemän ja vahvistaman johtosäännön mukaan silmällä-pitämään niiden rahastojen hoitoa Suomen Pankissa, jotka ovat annetut Valtiosäätyjen haltuun ja vastattaviksi; ja ovat vaalit pidettävät erikseen kussakin säädyssä ja niin aikaiseen että valitut edusmiehet voivat toimeensa astua Valtiosäätyjen vielä ko’olla-ollessa.\nValtiosäädyt valitsevat myöskin jokaisilla valtiopäivillä tilintutkijat, yhden kunkin säädyn puolesta, toimittamaan sanotuista rahastoista vuosittain pidettävää tilintutkintoa.\nPankki-edusmiesten ja tilintutkijain siaan astumaan, heidän estettyinä ollessa, tulee Valtiosäätyjen valita näihin toimiin niin monta varamiestä, kuin katsovat tarpeen vaativan.\nKaikissa vaaleissa on vaariin-otettava että nimiliput pitää, kelvataksensa, oleman yksinkertaiset, suljetut ja niin hyvin oikeat henkien lukumäärän, kuin selvät heidän nimiensä suhteen. Niiden henkien väli, jotka vaalissa ovat saaneet yhtä monta ääntä, ratkaistaan arvalla, milloin niin tarvitaan.\nNe ohje-määräykset, jotka katsotaan tarpeellisiksi valtiopäivämiestöiden sekä järjestyksen vuoksi säädyissä ja valiokunnissa, tulee Valtiosäätyjen tahi, johonkin säätyyn eriksensä koskevassa asiassa, tämän säädyn määrätä. Älköön niihin otettako mitään, joka perustuslakia tahi muuta voimassa-olevaa lakia vastaan sotii.\nPerustuslakia saatetaan säätää, muuttaa, selittää tahi kumota ainoastansa Keisarin ja Suuriruhtinaan esityksestä ja kaikkien säätyjen suostumuksella; ja tällaista asiaa koskeva esitys joko päätettäköön niillä valtiopäivillä, joina se on tehty, taikka jätettäköön, jos vähintäänkin kaksi säätyä sitä vaatii, ensintuleviksi valtiopäiviksi, jolloin se on lopullisesti tutkittava.\nJos kysymys nousee säädyille suotujen eri-oikeuksien, etuuksien ja oikeuksien muuttamisesta tahi lakkauttamisesta, taikka uusien eri-oikeuksien antamisesta, olkoon noudatettavana mitä Hallitus-muodossa siitä on säättynä.\nMitä säädyt yhtäpitävästi ovat päättäneet, se olkoon kaikissa kysymyksissä Valtiosäätyjen päätös.\nJos eivät kaikki säädyt yhdisty jonkun suostuntaveron perustuksista, niiden käyttämistavasta, tahi suostuntaveron suorittamisen jaosta, ja jos yhteensovitusta, sen mukaan mitä 67 §:ssä sanotaan, ei ole voitu toimeen saada, niin on asia ratkaistavaksi jätettävä suostuntavaliokunnalle, enennettynä niin moneksi jäseneksi, kuin 74 §:ssä määrätään. Jos kaksi kolmasosaa näin enennetyn valiokunnan äännöstämässä olevista jäsenistä myöntyy suostuntavaliokunnan ehdotukseen yhdessä tahi useammassa niistä kohdista, joissa Valtiosäädyt eivät ennen ole sitä yksimielisesti hyväksyneet, niin tulee tämä ehdotus Valtiosäätyjen päätöksenä voimaan. Jos tällaista enemmistöä ei voida saada, pitää suostuntavaliokunnan ehdotella toisenlainen jako tahi toiset perustukset ja toinen muoto sen suostuntasumma-osuuden suorittamiselle, jota hyljätty kohta valiokunnan edellisessä ehdotuksessa tarkoittaa.\nJos kaikki säädyt eivät voi yhdistyä yhtäpitävään päätökseen rahanmääräyksistä erinäisiin tarkoituksiin, ja jos yhteensovittamisen koetus ei ole onnistunut, niin on asia jätettävä enennetyn valtiovaliokunnan ratkaistavaksi. Jos äänestettäessä ei vähintäänkin kaksi kolmasosaa annetuista äänistä rahanmääräyksen myöntämistä puollusta, niin katsotaan Valtiosäädyt kysymyksen siitä hyljänneen.\nKaikki asiat, paitsi 71 ja 72 §§:ssä mainittuja, ratkaistaan kolmen säädyn päätöksillä. Jos kaksi säätyä päätöksissään pysähtyy toista kahta vastaan, pitää asia niiltä valtiopäiviltä raueta ja jäädä semmoiseksi, kuin ennen on säättynä ollut, paitsi siinä tapauksessa, josta 74 §:ssä tarkemmin määrätään.\nJos säädyt, ratkaistessansa jotakin 73 §:ssä mainituista asioista, ovat tulleet niin eroavaisiin päätöksiin, että lainmukaista enemmistöä ei voi heidän eri ajatuksistansa syntyä, taikka jos kaksi säätyä pysähtyy kahta vastaan sellaisessa kysymyksessä, joka, Valtiosäätyjen päätöksen mukaan, ei saa raueta, ja jos yhteensovittamisen koetus ei ole onnistunut, pitää se valiokunta, jonka valmistavaiseen käsittelemiseen asia on kuulunut, kohtipäisillä vaaleilla säädyissä enennettämän viideksitoista jäseneksi kustakin säädystä; ja tulee näin enennetyn valiokunnan, yhteisesti mieslukua myöten äännöstämällä, ehdottomasti ja lopullisesti hyväksyä tahi hyljätä mitä valiokunta ennen on puollustanut niissä kohdissa, joissa säätyjen päätökset ovat olleet eroavaiset. Ennenkuin enennetyssä valiokunnassa käydään äännöstämään, ovat äännös-esitykset lisäämättömän valiokunnan valmistettavat ja säätyjen tutkittaviksi ja hyväksyttäviksi lähetettävät. Äännöstettäessä pitää, ennen lippujen lukemista, yksi niistä erilleen pantaman, avattavaksi ja päätöksen tekeväksi, jos äänet muiden lippujen luettua nähdään tasan jakautuneiksi. Mitä enennetty valiokunta näin, enimpien äänten mukaan, on asiassa päättänyt, olkoon Valtiosäätyjen päätös.\nJos Keisari ja Suuriruhtinas vaatii Valtiosäätyjen lausuntoa asioista, jotka koskevat yleistä taloushoitoa tahi yleisiä laitoksia, niin ilmoitettakoon Keisarille, säätyjen yhteisellä kirjoituksella, mitä Valtiosäädyt yhtäpitävästi taikka, jos yhtäpitäväisyyttä säätyjen kesken ei ole, kukin sääty osaltansa on asiassa lausunut.\nNe päätökset, jotka ovat vastauksia Keisarin ja Suuriruhtinaan Valtiosäädyille antamiin esityksiin, kuin myös ne esittelyt Keisarille, jotka Valtiosäädyt muutoin ovat yhteisesti päättäneet, ovat kirjoitusten muodossa Keisarille toimitettavat.\nKaikkien säätyjen kaikki yhteiset kirjoitukset, kuin myös valtiopäiväpäätöksen, ylöspanee ja toimittaa erinäinen toimitusvaliokunta, johon kuuluu kaksi jäsentä kustakin säädystä.\nÄlköön mikään toimitus Valtiosäädyistä lähtekö, ennenkuin säädyt tahi Valtiosäätyjen sitä varten valitut uskotut-miehet sen ovat tarkastaneet.\nValtiopäiväpäätöksen allekirjoittavat säätyjen kaikki jäsenet, mutta muut Valtiosäädyistä lähtevät toimitukset ovat ainoastansa Maamarsalkin ja puhemiesten allekirjoitettavat.\nKun valtiopäivät ovat lopetettavat, niin valtiopäivämiehet, Keisarin ja Suuriruhtinaan siksi määräämänä päivänä, tulevat, jumalanpalveluksen pidettyä, valtiosaliin, jossa säädyt, Maamarsalkin ja puhemiesten kautta, Keisarille tahi sille, jonka Hän sitä varten on määrännyt, lausuvat säätyjen alamaiset kunnian-osoitukset ja onnentoivotukset; jonka jälkeen Maamarsalkki antaa tehdyn valtiopäiväpäätöksen ja Keisari, tahi Hänen siaansa määrätty, julistaa valtiopäivät lopetetuiksi ja laskee Valtiosäädyt kotiin.\nSittenkuin Valtiosäädyt sen perästä ovat palanneet kokoushuoneisiinsa, lausuvat he, ennen erkanemistansa, lähetystöjen kautta jäähyväiset toisillensa.\nKeisarin ja Suuriruhtinaan Valtiosäädyille antamat esitykset, valiokuntain mietinnöt, kuin myös Valtiosäätyjen kirjoitukset Keisarille ja valtiopäiväpäätös ovat erittäin painosta ulosannettavat. Valtiopäiväpäätös pitää myös maassa noudatettavain yleisten asetusten kokoukseen pantaman.\nYleiset valtiopäivä-kulungit ja maksot, paitsi niitä, jotta 23 ja 28 §§:ssä mainitaan, suoritetaan suostuntaverona sisääntulevilla tahi muilla yleisillä varoilla, joiden yli Valtiosäädyillä on käyttämisvalta.\nTämä Valtiopäiväjärjestys pitää kaikissa osissansa oleman peruuttamattomana perustuslakina Suomenmaan Hallitsialle ja Valtiosäädyille, kunnes he yhtäpitävän päätöksen kautta sen muuttavat tahi kumoovat.\nEnemmäksi vakuudeksi olemme me tämän tahtoneet nimiemme allekirjoittamisella ja sinettiemme allepainamisella vakuuttaa, kiinnittää ja vahvistaa, joka tapahtui Helsingissä neljäntenätoista päivänä Toukokuuta vuonna Kristuksen syntymän jälkeen tuhat kahdeksansataa ja seitsemännellä seitsemättä.\nItsellemme pidättäen Meidän oikeutemme, semmoisena kuin se Hallitusmuodossa 21 päivältä elokuuta v. 1772 sekä Yhdistys- ja Vakuutuskirjassa 21 päivältä Helmikuuta ja 3 päivältä Huhtikuuta v. 1789 on vakuutettuna ja ei ole selvillä sanoilla tullut edelläseisovassa Valtiopäiväjärjestyksessä muutetuksi, tahdomme Me Armossa tämän Valtiopäiväjärjestyksen peruuttamattomana perustuslakina hyväksyä ja vahvistaa. Enemmäksi vakuudeksi olemme Me tämän Omakätisesti allekirjoittaneet, joka tapahtui Pietarissa 3 (15) päivänä Huhtikuuta 1869.\nMinisteri-Valtiosihteeri, Kreivi ARMFELT.


Pastanjauhantaa: Ulukona syömäsä\nAt 7/1/10 22:59, Nimetön said...\nHei Oulu! Toivoisin kotikaupunkiini Helsinkiin lisää laadukkaita kasvisravintoloita (myös iltaravintoloita), joissa syötävää löytäisivät myös vegaanit ja elävän ravinnon ystävät. Tällainen sekaruokailija nimittäin söisi mielellään ulkona hyvää kasvisruokaa.\nAt 7/1/10 23:11, Rosmariini said...\nLoistoidea! Minulla oli yhdessä vaiheessa semmoinen periaate, että tilasin ravintoloissa ainoastaan kasvisruokaa. Eikä siinä kyllä mitään aivan unohtumattomia makuelämyksiä päässyt syntymään.\nJoten laadukasta kasvisruokaa toivelistalle!\nAt 7/1/10 23:36, Venla said...\nOletteko käyneet Oulussa testaamassa Tomoa? Japanilainen sushiravintola.\nToivoisin tänne Ouluun enemmän japanilaistyyppisiä ravintoloita, koska japanilainen ruoka on paljon muutakin kuin sushia ja misokeittoa. Ja afrikkalainen ravintola olisi myös todella mielenkiintoinen. Helsingissä olen ajat sitten vieraillut eräässä ja oli kyllä aivan ihanaa ruokaa. Tuli mieleen tästä Jos rakastat-leffasta.\nAt 7/1/10 23:52, Rosmariini said...\nKävin Tomossa lounastarkoituksissa viimeksi tiistaina. Söin jonkin aurinkoisen kasvissetin tms., ei niin hyvää kuin paikan kalaa sisältävät sushit, mutta ihan kelpoa kumminkin.\nMutta kyllä: Minäkin kaipaan kotikaupunkiini kovasti semmoista japanilaista ravintolaa, josta saisi myös lämmintä ruokaa. Ja joka olisi illalla pitempään auki.\nJa afrikkalaista myös! Esim. etiopialainen ruoka on kuulemma mahtihyvää.\n(Oulussahan muuten oli afrikkalainen ravintola lyhyen aikaa joskus viime vuosituhannen puolella. Harmi, etten ennättänyt ikinä testaamaan paikan murkinoita.)\nAt 8/1/10 07:08, Elina said...\nTallinnassa on se Afrikan Kitchen, jollainen olisi mahtavaa saada tänne Turkuunkin. Yleisesti ottaen kaipaan hyvin maustettua, proteiinipitoista kasvisruokaa, joka yllättävän hankala yhtälö Suomessa. Käyn Turussa yleensä syömässä joko Cantina Aztecassa (meksikolaista) tai Baan Thaissa.\nAt 8/1/10 08:53, Rosmariini said...\nCantina Azteca! En tiennytkään, että Turusta saa meksikolaista. Pitäisi varmaan pitkästä aikaa tulla pistäytymään sielläkin suunnalla (täällä Amarillo on lähinnä texmexiä).\nEri kuppiloiden kasvisannokset voisivat olla myös vähän innovatiivisempia. Monesti siihen kohtaa listaa lykätään vaan joku tattipasta, joka ei sitten maistu edes oikein millekään.\nAt 8/1/10 09:45, Virpi said...\nMeikäläinen toivoo ylipäätään ketjuravintoloiden ulkopuolelta tulevaa tarjontaa! Silloin on aina mahdollisuus saada jotain yllättävää, hyvässä tai pahassa, mutta onpahan sitten ainakin jotain erilaista :)\nMeksikolaishenkinen kelpais mullekin.\nMää en oo VIELÄKÄÄN käynyt Puistolassa, pitäs mennä varmaan.\nJa kiitos vielä jälkikäteen teillekin Hella-illasta, se oli huippua :) voitas harrastaa vastaavia kokoontumisia vaikka useamminkin!\nAt 8/1/10 10:01, Rosmariini said...\nOnhan se ikävä uhkakuva, jos S-ketju imaisee sisäänsä koko kaupunkimme. Ne kun kuitenkin osaavat pystyttää Amarillon tyyppisiä ravintoloita, joissa ihmiset tosiaan tykkäävät käydä (minäkin kyllä tykkään siitä, kun kaikille tuodaan siellä automaattisesti tomaattisalsaa). :)\nMezzossahan me suunniteltiin joskus käyvämme porukalla. Ja seuraavaksi miitiksi sopisi myös ylioppilasteatteri!\nAt 8/1/10 10:51, Kuusenkerkkä said...\nMinäkin toivoisin tänne Kouvolan seudulle paikkaa, jossa saisi hyvää kasvisruokaa. Täällä on pizza/kebabpaikkoja ihan kyllästymiseen asti ja keskinkertaisia lounaspaikkoja, joissa on keskinkertaisen mautonta ruokaa. Joskus aikaisemmin taisi kaupungilla olla pieni kuppila, joka tarjosi kasvisruokaa, mutta silloin se ei ollut vielä niin suosittua. Se paikka katosi nopeasti. Nyt varmaan ihmiset kävisivätkin siellä ja uskoisin, että lounasannoksia saisi myytyä mukaan ihan kivasti. Itse ainakin olisin valmis maksamaan vähän extraakin kunnon vegesalaatista.\nToinen iso puute - työn puolesta - on hyvän edustuspaikan löytyminen. Meillä töissä käy paljon ulkomaalaisia vieraita, joille ei vaan voi tarjota suomalaista perunamuusi-lihapulla-kiinankaalisalaatti-mössöä. Oikeastaan ainoa sopiva paikka on ollut kiinalainen ravintola, jossa on runsas noutopöytä, tai sitten - yllätys yllätys - ammattikoulun oppilasravintola, jossa on todella maukasta ja laadukasta tarjottavaa. Ikävä kyllä se on auki vain 2 tuntia koulupäivinä, joten sinne harvemmin pääsee. Elikkä laadukasta (ja kalliimpaa) edustustarjottavaa kaipailen myös tänne Kouvolaan.\nAt 8/1/10 11:36, M said...\nHelsinkiin odottelen kovasti juurikin etiopialaista ravintolaa. Tukholman-visiitillä testattu Vasastanin Abyssinia oli kerrassaan ihana ja tunnelmallinen paikka (ja ruoka hyvää!), vaikka nettisivut ovatkin aika pommit:\nhttp://www.abyssinia.se/. Jotain vastaava odottelen kovasti näille kulmille!\nAt 8/1/10 12:11, Virpi said...\nJuu teatteriin pitää mennä sitten porukalla kunhan tulee ensi-iltaan. Joku keskiviikkonäytös varmaan ois hyvä, kun muistaakseni toivottiin viikkonäytöksessä käymistä esiintyjätahon puolelta.\nJa Mezzo-iltakin kyllä pitäisi pitää, nyt on itsellä ainakin aika tyhjähköä kalenterissa, joten ajankohtaakin olisi helppo sovitella :)\nAt 8/1/10 13:15, Katri said...\nUusi lukija täällä! Kiitos inspiroivasta blogista. :)\nPorvoo kaipaa kiihkeästi japanilaista ravintolaa...\n(Vai olenko se vain minä?)\nAt 8/1/10 13:50, Salla said...\nMinäkin toivon Helsinkiin parempaa kasvisruokatarjontaa. Zucchini ja Silvoplee näyttävät, millaista kasvisruoan pitää olla. Molemmat ovat kuitenkin profiloituneet lounaspaikoiksi. Iltaisin ja viikonloppuisin kasvisruokaa kaipaava joutuu tyytymään niihin herne-maissi-paprika virityksiin.\nLisäksi toivoisin venäläisen ruoan edullisia paikkoja, sellaisia kuin Kustaankadun "Pelmenit". Uuniperuna- ja blinikioskit Helsinkiinkin! Ja Darja-pelmeneita ja venäläistä smetanaa marketteihin.\nAt 8/1/10 18:03, Rosmariini said...\nKiitokset kommenteista kaikille, näitä on tosi kiva lueskella (ja haaveilla samalla kiinnostavista ruokapaikoista).\nKuusenkerkkä: Kasvisravintoloiden vähäisyys on kyllä melkoinen murheenkryyni. Siitä huolimatta, että niille olisi takuulla tätä nykyä huomattavasti enemmän asiakkaita kuin vielä muutamaa vuotta aikaisemmin. Mahtaako Suomesta löytyä yhtään (Helsingin ulkopuolella sijaitsevaa) menestyvää kasvisravintolaa?\nOulussa on muuten ammattikoulun opetusravintola, jossa saa kuulemma hyvinkin edullisesti kolmen ruokalajin maistuvan aterian. Harmi, ettei ikinä lounasaikaan tule liikuttua niillä kulmilla.\nMirjami: Tukholma lienee sitten lähin paikka, jossa pääsisi maistelemaan etiopialaista ruokaa. Kamala, kun kutkuttaisi lähteä käymään siellä jolloinkin. Meillä on aika unohtumaton muisto yhdestä Kungsholmenilla sijaitsevasta kuubalaisesta ravintolasta. Pitäisi samalla käydä katsastamassa, olisiko se vielä paikallaan.\nVirpi: Mullakin on hyvin tilaa taas parin viikon päästä. Tammikuun loppu myydään nyt! :)\nKatri: Minä kaipaan puolestani kiihkeästi pääseväni Porvooseen. Ehkäpä jo ensi kesänä.\nSalla: Blinikojut sun muut vastaavat olisivat kyllä erinomaisen tervetulleita Suomeen (jaksan aina itkeä kiinnostavamman pikaruuan perään).\nOulusta ei myös oikein saa perinteistä suomalaista ruokaa: läskisoosia, silakoita, pyttipannua, lihapullia yms. (Rajoittuneesta ravintolatarjonnasta on tosin se ehdoton hyöty, että on ollut pakko opetella kokkailemaan itse kaikenlaista)\nAt 8/1/10 20:59, Anzku said...\nMeille tänne Joensuuhun on nyt avattu italialainen ravintola jota kyllä kovasti olen odottanutkin! Ravintolan ohessa on myös italialainen herkkupuoti (NAM!). En vielä itse ole ko. ravintolassa käynyt mutta suunnitelmissa on. Nyt vaan muuttohässäkkä vie mukavasti aikaa ja myös rahaa, eli ravintolajutut saa jäädä odottamaan tällä erää!\nTosi harvoin tulee käytyä ulkona syömässä. Tykkään enemmän ostaa kotiin vaikka jotain hienompaa raaka-ainetta ja laittaa ruokaa itse. Pienellä pudjetilla kun elellään niin senkin ravintolarahan laitan mieluummin rentoutumiseen kotona. :)\nAt 8/1/10 21:37, Rosmariini said...\nMinullakin oli pitkään semmoinen vaihe, ettei ravintolaruoka houkuttanut ollenkaan. Kun kotona hartaasti nykertämällä saa kuitenkin niin hyvää ja omaan suuhun just passelia ruokaa.\nAt 9/1/10 10:56, Nimetön said...\nCantina Azteca ei ole kyllä meksikolaista nähnytkään, bulkki tex-mexiä se on.\nEi taida suomessa olla yhtään meksikolaista ravintolaa, kunnollinen tex-mexkin taitaa olla suomi-poikien ulottumattomissa\nAt 9/1/10 12:44, Rosmariini said...\nMeikälle maistuisi texmex-ravintolassa vähän bulkimpikin ruoka, kun en ole koskaan käynyt Meksikossa enkä Teksasissa.\n(Kiinassa käynnin jälkeen kyllä huomasi, kuinka kiinnostus Suomesta saatavaa kiinalaista ruokaa kohtaan lopahti kokonaan.)\nAt 19/1/10 20:28, Nimetön said...\nKäykäähän oululaiset katsastamassa grilli Swing Länsi-Tuirassa. Hyvää grilliä itse tänne kaipasin ja kyseisestä paikasta löytyy ihania bosnialaisia "hampurilaisia" yms. Tekevät itse sämpylät ja maustavat ihanan raikkaasti tujauksella tulisuutta.\nAt 19/1/10 20:38, Rosmariini said...\nHmmm, kuulostaa hyvältä. Olisiko siellä jotain erityisen suositeltavaa annosta?\nAt 24/1/10 18:13, Nimetön said...\nItse vanhana Oululaisena kaipailen aina aika-ajoin rotuaarin ravintola Istanbuliin. Siellä on t o d e l l a hyvä ruoka, palvelu ja ilmapiiri. On ollut aina ihan ehdoton feivöritti Oulussa. Onhan se hintavan puoleinen mutta jos haluaa panostaa iltaan JA ruokaan, suosittelen kyllä oikein lämpimästi. Ja kannattaa myös kysyä ruokia ohi listan, kokki on yleensä aika joustava! ;) Paikan alkuleipä valkosipulivoilla on jotain aivan upiaa ja yleisesti ottaen, kaikkia ruokia kohtaan kannattaa siellä olla ennakkoluuloton, sillä laatu on erinomaista! Myös palvelusta ehdotonta plussaa. Nam. :)\nAt 24/1/10 22:49, Rosmariini said...\nIstanbulissa olisi kyllä kiva käydä useamminkin. Siellä on monesti vaan (etenkin viikonloppuiltaisin) niin täyttä, ettei tule sitten edes yritettyä sisään. Mutta tosissaan hyvää ruokaa sieltä kyllä saa, että pitäisi vaikka varata pöytä sieltä jonain lähiviikonloppuna.


Rullaluistelijoiden oheisharjoittelu parantaa kestävyyttä\nRullaluistelua harrastetaan luonnollisesti eniten kesäisin, mutta sen ei tarvitse olla ainoa aktiivinen harjoittelumuoto. Rullaluistelijoiden oheisharjoittelu voi olla yllättävänkin monipuolista. Lajia käytetään jopa usean muun urheilulajin oheisharjoitteena, joita voidaan vastavuoroisesti hyödyntää myös rullaluistelijoiden harjoittelussa.\nInternetistä voi helposti löytää viikoittaisia harjoitusohjelmia ja harjoitteita, jotka on suunniteltu kehittämään luistelijoiden kykyjä mahdollisimman monipuolisesti. Ne kehittävät kestävyyden, kunnon ja hapenottokyvyn lisäksi myös lajin vaatimia taitoja. Ohjelmia voidaan hyödyntää niin aikuisten kuin lastenkin harjoittelussa.\nOheisharjoittelulla luodaan pohjat rullaluisteluun. Rullaluistimet jalassa voidaan harjoitella useita erilaisia lajeja, kuten pikaluistelua, short track -rullaluistelua, matkaluistelua, Roller Derbya ja tietenkin perusrullaluistelua. Rullaluistelussa, Roller Derbyssä, short track -luistelussa ja pikaluistelussa myös kilpaillaan aktiivisesti Suomessa ja kansainvälisesti.\nHarjoitteissa voidaan hyödyntää esimerkiksi jääkiekkoa, loikkaharjoituksia, kestävyys-, liikkuvuus- ja voimaharjoitteita sekä tasapainoa ja tekniikkaa kehittäviä harjoituksia ja lajeja. Oheisharjoittelun tärkeys usein unohdetaan. Ympäri vuoden tapahtuva monipuolinen harjoittelu antavat tärkeän pohjan kilpailukaudelle. Hyvällä pohjalla taas luodaan voitokas kilpailukausi.\nKuntopiiri ja kuntosali kasvattavat peruskuntoa\nKuntopiiri on tärkeä keino kasvattaa peruskuntoa. Sitä voidaan harjoittaa kotona tai kuntosalilla. Liikkeitä muuntamalla siitä voidaan saada juuri niin monipuolinen kuin harjoittelija haluaa. Sen etuja ovat ympärivuotisuus, eli sitä voi harrastaa milloin vain haluaa. Lisäksi kuntopiiriin voidaan lisätä haastetta uusilla liikkeillä ja käyttämällä erilaisia kuntovälineitä, kuten irtopainoja, tasapainolautaa, kahvakuulaa, kuntopalloa ja juoksumattoa. Kuntopiiri ei kuitenkaan ole ainoa keino kasvattaa peruskuntoa, joten tarkka harjoitussuunnitelma kannattaa tehdä aina oman valmentajansa kanssa.\nKuntopiiriin kuuluu yleensä selän, vatsan, jalkojen ja käsivarsien lihaksistoa kehittäviä erilaisia liikkeitä. Se suoritetaan siten, että perättäisiä liikesarjoja tehdään eri lihasryhmille ja niiden välillä pidetään palauttava tauko. Kuntopiiri voidaan tehdä myös ryhmän kanssa, jolloin siihen sisältyy hieman myös sosiaalista painetta. Yhden harjoittelukerran tulisi kestää noin 30-50 minuutin verran. Rullaluistelijoille kestävyyden ja kunnon kehittämiseen tarvittava lihasharjoittelu syntyy pelkästään kerran viikossa tapahtuvalla kuntopiirillä. Talvikaudella sitä voidaan lisätä kahteen kertaan viikossa.\nPeruskestävyysharjoittelu kuuluu osaksi urheilijan tervettä kuntopohjaa. Sen pitää olla pitkäjänteistä ja jatkuvaa. Puhdasta aerobista harjoittelua tarvitsevat kaikki urheilua harrastavat tasosta riippumatta. Sen vaikutus ei perustu pelkästään pitkään tehoon, vaan säännöllisyydellä ja riittävällä harjoitustiheydellä on myöskin tärkeä rooli. Peruskuntolenkin hyödyt eivät lopu kotiin palatessa, vaan elimistölle ihanteellinen aineenvaihdunnallinen tila jatkuu pitkään lenkin jälkeen. Peruskestävyyslenkin pituutta tulisi vaihdella 30 minuutista jopa useiden tuntien pituisiksi. Sen pitää olla useimmiten kevyttä, yhtäjaksoista juoksua.\nPeruskestävyyttä voidaan myös parantaa lisäämällä siihen yhä pidemmän venyttelyjakson sekä lisäämällä esimerkiksi aamulenkin. Kuntoilijan on hyvä tehdä peruskuntolenkkejä ainakin kaksi kertaa viikossa, mutta aktiiviurheilijan kannattaa lisätä määrän sijaan lenkkien pituutta. Pitkän lenkin teho perustuu kevyeen rasitukseen ja pitkään kestoon, jonka jälkeen on hyvä pitää lepopäivä. Rauhallinen aerobinen liikunta kehittää elimistöä monin tavoin. Leposyke laskee ja sydän vahvistuu, lihaksiston verenkierto ja hapenottokyky paranevat. Kestävyysharjoittelu yleisesti kehittää hiusverisuonten kasvua ja edistää tällä tavoin lihassolujen toimintaa.\nPyöräily on myös tärkeä osa peruskestävyysharjoittelua. Sen hyödyt ovat juoksun tapaan merkittävät niin peruskunnolle kuin keholle. Rullaluistelijalle pyöräily on erinomainen harjoittelukeino, koska se kehittää erityisesti jalkojen lihaksistoa rullaluistelussa tarvittavalla tavalla. Aikuisille luistelijoille kolme kertaa viikossa tapahtuva peruskestävyysharjoittelu pyörän selässä sekä kerran viikossa tapahtuva intervalliharjoittelu pyörällä ovat riittäviä nostamaan kestävyyttä ja lihaskuntoa. Peruskestävyysharjoittelu tarkoittaa noin 10-15 kilometrin pyörälenkkejä, joita voidaan hiljaisen kauden aikana kehityksen mukaan kasvattaa jopa 30-40 kilometrin pituisiksi.\nIntervalliharjoittelu tarkoittaa kestoltaan lyhyttä, mutta sykettä nostavaa jaksoittaista harjoittelua. Pyöräillessä se tarkoittaa esimerkiksi noin 20 minuutin pyöräilysessiota, jonka aikana tehdään useita, muutaman sekunnin kestäviä spurtteja, jotka nostavat sykettä reippaasti. Välillä on tärkeä myös levätä. Intervalliharjoitukset kohentavat toden teolla kuntoa. Niitä voidaan tehdä kesäkaudella omalla pyörällä tai vaihtoehtoisesti kuntopyörällä kotona ja salilla. Rullaluistelijalle riittää kerran viikossa tapahtuva intervalliharjoittelu, jonka tulisi olla noin 30 minuutin pituinen. Siihen voidaan lisätä vastusta suurentamalla vaihdetta tai ajamalla paljon ylämäissä.\nSlideboard -liukulautaa tai treenilautaa käytetään myös rullaluistelijoiden oheisharjoittelussa. Se sopiikin kaikenikäisille ja -tasoisille kuntoilijoille. Sitä käytetään rullaluistelun lisäksi myös ryhmäliikunnassa, luistelun ja luisteluhiihdon oheisharjoittelussa. Se kehittää yhtä aika kestävyyttä, lihasvoimaa, koordinaatiota ja kehonhallintaa. Sitä voidaan käyttää alavartalon lisäksi keski- ja ylävartalon harjoittamiseen. Sen idea perustuu liukuvaan alustaan, ja lycrasta valmistettujen sukkien ja käsineiden avulla saadaan vartalo liikkumaan laudalla. Laudalla harjoittelu vaatii hieman totuttelua, mutta se on erittäin monipuolinen harjoitusväline.\nLevon tärkeyttä ei tule unohtaa\nPelkän lajiharjoittelun ja oheisharjoittelun lisäksi pitää kiinnittää huomiota myös lepoon. Jopa aktiivisimmalla kaudella täytyy olla ainakin yksi lepopäivä viikossa, jotta keho ehtii palautua ja täten kaiken harjoittelun hyödyt saadaan paremmin esille. Levon aikana keho täydentää energiavarastoja ja samalla kuntoilija palautuu myös henkisesti. Harjoittelun vastapainona esimerkiksi sosiaalisten suhteiden hoitaminen on erinomainen tapa pitää urheiluharrastus tasapainossa. Harjoittelun aikana saadut kudosvauriot paranevat ja kasvavat. Tärkeimpiä kuntoilijan lepokeinoja ovat uni, ravinto ja fyysinen lepo.


Koulussa törmäävät monikulttuurisuus ja vanhentuneet oppiaineet | Vihreä Lanka\nJyväskylässä torstaina alkavassa Kasvatuksen ja opetuksen kesäkongressissa pohditaan, miten koulu muuttuu monikulttuurisuuden myötä.\n"Oppilaiden suomen kielen taidon puutteet asettavat haasteita opetukselle: opettajat tarvitsevat tietoa kielenoppimisesta ja taitoa arvioida, miten opetusta on syytä mukauttaa oppilaan ymmärtämisen varmistamiseksi", sanoo lehtori Eija Aalto Jyväskylän yliopiston opettajankoulutuslaitokselta.\nAallon mukaan pedegogisesti ei ole kysymys monikulttuurisuuteen liittyvistä "hokkuspokkus-tempuista", vaan opetuksen selkeyttämisestä, josta hyötyvät kaikki oppilaat.\nOppiaineiden sisällöt kaipaisivat Aallon mukaan uudistamista: olisi hyvä miettiä, mikä todella on oppiaineiden ydinainesta ja mikä "kyseenalaistamatonta perinteen painolastia".\nOppiaineiden sisältöjä laadittaessa pitäisikin hänen mukaansa ajatella, millaiseksi yhteiskunnan jäseneksi oppiaineet kasvattavat ja mitä erilaisia kansalaistaitoja ihminen nyky-yhteiskunnassa tarvitsee.\n"On myös tarpeen pohtia, miten oppilaiden vaihtelevat koulutaustat ja elämänkokemukset sekä moninainen kielitaito saadaan opetuksen voimavaraksi ja mahdollistetaan se, että oppilaat voivat hyödyntää aiempaa osaamistaan uusien tietojen ja taitojen omaksumisessa, Aalto sanoo.


PELASTUSKOIRA - ilmavirtausten perusteet - PDF\nDownload "PELASTUSKOIRA - ilmavirtausten perusteet"\n1 PELASTUSKOIRA - ilmavirtausten perusteet\n2 TUULEN JA ILMAVIRTAUKSEN VAIKUTUS ETSINTÄTAKTIIKOIHIN Tyynellä ilmalla hajupartikkelit jäävät leijumaan pilveksi uhrin ympärille. Mitä kauemmin uhri on paikoillaan sitä isompi on hajukeskittymä. Koira voi haistaa uhrin mistä suunnasta vain, mutta etäisyys riippuu hajukeskittymän laajuudesta. Tuuli kuljettaa hajupartikkelit mukanaan tuulen alapuolelle. Koira ei voi haistaa uhria tuulen yläpuolelta. Tuulen voimakkuus vaikuttaa hajukolmion muotoon. Tuulen ollessa mieto kolmio on lähellä uhria leveämpi ja tuulen ollessa voimakas hajukolmio on uhrin lähellä kapea.\n3 Hajupartikkelien kohdatessa esteen, saattaa sekundäärinen hajukeskittymä muodostua esteen taakse tuulen alapuolelle. Tämä johtuu esteen aiheuttamasta ilmanvirtauksen kierteellisyydestä, joka saa ilmanvirtauksen virtaamaan jopa takaisin päin. Hajupartikkelien kohdatessa maastoesteen, ne hakevat uusia ja helpompia uomia aivan kuten vesi virratessaan. Oheisessa kuvassa sekundäärinen hajukeskittymä lähtee virtaamaan mäen vieressä olevaa maaston muotoa (esim. tie, oja, notko ym.) mukaillen.\n4 Vesistöt vetävät hajupartikkeleita puoleensa kosteuden takia. Samoin virtaava vesi aiheuttaa ikään kuin imua, jonka mukaan partikkelit tarttuvat. Oheisessa kuvassa hajupartikkelit valuvat rinnettä alas virtaavaan jokeen ja koira voi haistaa partikkelit jopa kilometrin päästä virtaavan veden seasta. Suuntaansa muuttava tuuli voi aiheuttaa useita sekundäärisiä hajukeskittymiä, jotka muodostuvat maastoesteiden ja tuulen muutosten takia. Koira voi ilmaista ohjaajalle monta eri paikkaa.\n5 Auringon lämpö aikaansaa lämpimiä ilmanvirtauksia, jotka nousevat ylöspäin. Tyynellä säällä hajupartikkelit voivat nousta korkealle nousevan ilmanvirtauksen mukana. Koira voi haistaa uhrin vasta aivan läheltä. Aamupäivisin, kun aurinko lämmittää ilmaa, hajupartikkelit voivat nousta tyynelläkin ilmalla notkosta ylös kukkulan laelle. Huomioi asia etsintäsuunnitelmassa!\n6 Vastaavasti iltapäivällä, kun ilma alkaa jäähtyä, se virtaa alaspäin ja vie hajupartikkelit mukanaan kukkulan alapuolelle. Huomioi etsintäsuunnitelmassa! Tuuli, ilmanvirtaukset ja maaston esteet voivat aiheuttaa erittäin haastavia tilanteita koiran lukemiseen koiranohjaajalle. Koira voi esimerkiksi ilmaista kohdassa 3 aivan kuin siinä olisi uhri. Eli näyttää valeilmaisulta, mutta todellisuudessa ei sitä ole! Paikassa on vahvin ihmisen haju, jonka koira voi haistaa, aivan kuten me opetamme koiralle! Joten jos koirasi ilmaisee etsinnässä ja paikalta ei löydy uhria ÄLÄ OHITA ILMAISUA NOIN VAAN! Istu alas ja mieti! Ainakin merkitse karttaan tarkka paikka, mikäli et löydä mitään.\n7 ETSINTÄTAKTIIKOITA JOISSA OTETAAN TUULET HUOMIOON Aloitus alhaalta tuulen alapuolelta. Koira haistaa helposti aukkojen yli, joten ihan aukoilla ei kannata kulkea. Eli kuljetaan aukon reunalla tuulen alapuolella, sekä maastoesteiden välittömässä läheisyydessä esteiden aiheuttamien virtausmuutosten vuoksi.\n8 Ilmanvirtaukset alhaalta ylöspäin joko tuulen, tai lämpötilojen takia. Etsintäkaistat jaetaan poikkituuleen huomioiden maaston muoto.\n9 Esimerkki alueen jaottamisesta joko usealle koirakolle, tai yhdelle koirakolle. Jaottamalla alue selkeästi rajoittumaan tiestöön tai muihin SELKEISIIN maaston kohtiin, varmistutaan alueen tarpeeksi tarkka tarkastus. Huomioi tämä varsinkin pimeällä. Aloita tuulen alapuolelta ja siirry tuulta kohdin alue kerrallaan.\n10 KOIRAN LUKEMINEN Päänasento: Jos koira nostaa kuonon muuta päätä korkeammalle, koira käyttää hajuaistiaan. Pään nostaminen hiukan normaalista tasostaan, sekä samanaikaisesti pään käänteleminen puolelta toiselle tarkoittaa yleensä, että koira käyttää näköaistiaan. Laskiessa päänsä ja nokkansa alas, koiran vastaavasti käyttää maavainuaan. Korvat: Kääntäessään korvansa eteenpäin, tai kääntelemällä niitä eripuolille, koira käyttää kuuloaistiaan. Koira voi myös korvien asennolla reagoida hajuvanaan tulonsa. Silmät: Koira saattaa käyttää silmiään etsimiseen. Tämä monesti liittyy yhteen kuulohavaintojen kanssa. Koira kuulee jotain, ja etsii äänen lähdettä silmillään. Koira voi myös hakea tukea ohjaajalta katsomalla ohjaajaa esim. uudessa ja oudossa tilanteessa (esim. vainaja)\n11 Häntä: Koira ilmoittaa tulonsa hajuvanaan joko nostamalla häntänsä, laskemalla häntänsä, tai heiluttamalla häntäänsä. Tämä riippuu koirasta ja koiran ohjaajan täytyy koirakohtaisesti tämä opetella. Pyöriminen: Koira saattaa haistaa voimakkaan hajun ja pyörii paikallistaakseen lähteen. Haju voi myös laskeutua ylhäältä. Kohde voi olla puussa, tai kyseessä voi olla niin sanottu savupiippuilmiö, eli haju siirtyy nousevien ilmanvirtauksien mukana muualta. Nuuskutus: Koira tihentää nuuskutustaan esimerkiksi hajukuvan muuttuessa. Usein ilmiö nähdään myös lähellä kohdetta. Koira saattaa myös yhtä-äkkiä lopettaa nopean nuuskutuksen, kun koira vaihtaa hajuaistilta näköaistille, eli näkee kohteen. Yleinen käytöksen muutos: Koiran muuttaessaan yhtä-äkkiä käytöstään, tarkoittaa se useasti kohteen lähellä oloa tai muuta erikoista asiaa. Esim. kuollut eläin, tai se kohtaa tilanteen johon sitä ei ollut koulutettu. (esim. v ainaja) Jokainen koira on yksilö ja koiran ohjaajan tehtävä on harjoituksissa opetella lukemaan koiraansa. Etsinnässä kohdataan joka kerta uusia asioita johon emme ole itseämme tai koiraamme valmentaneet. Koira ei välttämättä edes aloita ilmaisua sen kohdatessa kadonneen ihmisen. Tämä voi johtua esim. kadonneen käytöshäiriöstä tai erikoisesta ulkomuodosta. Eli koiran elekielen lukeminen on tärkeää.\n12 Lähde: Rebmann, Andrew J. Cadaver dog handbook : forensic training and tactics for the recovery of human remains /Andrew J. Rebmann, Edward David, Marcella H. Sorg, with Marcia Koenig Tekijä: Kimmo Sairanen Taittaja: Riikkaliisa Lappi Yhteistyössä: Pohjois-Karjalan Pelastuskoirat ry Pohjois-Karjalan ammattiopisto Joensuu tekniikka ja kulttuuri Av-viestintä, valokuvaus ja kuvankäsittely\nMERIPELASTUSKOIRA OPAS ALOITTELEVALLE MERIPELASTUSKOIRAOHJAAJALLE TEKIJÄ: KIMMO SAIRANEN. Pohjois-Karjalan Pelastuskoirat\nMERIPELASTUSKOIRA OPAS ALOITTELEVALLE MERIPELASTUSKOIRAOHJAAJALLE TEKIJÄ: KIMMO SAIRANEN Pohjois-Karjalan Pelastuskoirat Mikä on meripelastuskoira Meripelastuskoira on pelastuskoira joka on koulutettu\nLataa Peace! - Katja Myllyviita. Lataa\nLataa Peace! - Katja Myllyviita Lataa Kirjailija: Katja Myllyviita ISBN: 9789516569102 Sivumäärä: 126 Formaatti: PDF Tiedoston koko: 27.18 Mb Peace! - Selviytymisopas nuorten vanhemmille auttaa sinua tunnistamaan\n2. Käsinkaavaustapahtuma tuorehiekkaan\n2. Käsinkaavaustapahtuma tuorehiekkaan Pekka Niemi Tampereen ammattiopisto 2.1 Muotin valmistus käytettäessä paartilossia Muotinvalmistuksessa on yleensä etu, jos saadaan jakopinta suoraksi, malli suoraan


Suomi tarvitsee vain yhden ilmailumuseon | Mielipide | HS\nSuomi tarvitsee vain yhden ilmailumuseon\nYhden suuren museon vetovoima olisi suurempi kuin kuuden pienen museon.\nSuomessa on kuusi ilmailumuseota (HS Kotimaa 26.3.). Jokaisella näistä on sama ongelma: tilan puute. Jokainen myös haaveilee lisätilasta, jotta toiminta voisi laajentua ja museoon mahtuisi lisää materiaalia. Tämä tarkoittaa tilainvestointeja kuuteen paikkaan sekä kuutta ylläpitokulua. Suomen kokoisessa maassa – ilmailutoiminnan laajuus huomioiden – toiminta kannattaisi keskittää yhteen museoon. Näin tilaratkaisut tarvittaisiin vain yhteen paikkaan ja pärjättäisiin yhdellä hallinnolla. Lisäksi yhden suuren museon vetovoima olisi suurempi kuin kuuden pienen museon. Jarkko LahtinenEspoo


Kaikki kirjoittajan kortelainen artikkelit\nVoin jo kuulla leimakirveiden heilahtelevan\nValtakuntamme hallitus riuhtoo sote- ja maakuntauudistusta kasaan sellaista vauhtia että heikompaa hirvittää. Ompa tuo jo monessa muussakin hallituksen hankkeessa nähty, että tärkeämpää vaikuttaa olevan vauhti kuin kestävät ja hyvin valmistellut päätökset. Moni hallituspuolueen kannattajakin jo huokaillut tämän kiireen sekä hätäilyn kanssa.\nKainuussa sote-palvelut on reilut kymmenen viimeistä vuotta järjestetty maakunnallisesti yhden toimijan toimesta, pois lukien tietenkin Puolanka omine sote-seikkailuineen. Tuossa ajassa on kuitenkin ehditty hitsata perusterveydenhuolto, erikoissairaanhoito sekä sosiaalihuolto kompaktiksi paketiksi, jonka on sanottu joskus olevan koko sote-uudistuksen taustalla. Ajatus on joskus voinutkin olla tämä, mutta toteutus näillä näkymin on jotain aivan muuta kuin tämä niin kutsuttu Kainuun-malli.\nHallituksen esittämässä sote-uudistuksessa tätä integraatiota kuitenkin puretaan ja järjestelmä sirpaloitetaan sekä uusien maakuntien sisällä että maakuntien ja yksityisten toimijoiden kesken. Valinnanvapauden nimissä ollaan luomassa järjestelmää, jossa yksityiset palveluntarjoajat pääsevät tekemään bisnestä terveydellämme. Uudistukseen liittyy yksilöä ajatellen useita eettisiä ongelmia, joista yksi on useiden ongelmien kanssa painiskelevien ihmisten asemaa sote-uudistuksen ja valinnanvapauden keskellä.\nNiin sanotuista moniongelmaisista ihmisistä julkisessa keskustelussa puhuttaessa tarkoitettanee ihmisiä joilla voi olla erilaisia pulmia mielenterveyden ja päihteidenkäytön kanssa sekä tarvetta sosiaalihuollon palveluille. Onkin esitetty tällaisten moniongelmaisten ihmisten hoitamista pelkästään julkisten palveluntuottajien toimesta. Eli toisin sanoen valinnanvapaus koskisi terveitä ja hyvin elämässään pärjääviä, muttei runsaasti apua tarvitsevia.\nMielenkiintoinen kysymys liittyy myös siihen, kuka tekee päätöksen siitä ja millä kriteereillä, että milloin ihminen on moniongelmainen? Eli milloin hänen mahdollisuuksiaan tehdä oleellisella tavalla omaa itseään koskevia päätöksiä rajoitetaan? Mielenterveys- ja päihdeongelmien kanssa painiskeleviin kohdistuu jo nykyisellään runsaasti ennakkoluuloja ja oletuksia, miten käy tulevaisuudessa kun he saavat papereihinsa moniongelmaisen leiman? Mielenkiintoisia kysymyksiä, erityisesti tänä aikana, kun koko uudistusta ajetaan piippuun tämän valinnanvapauden nimissä.\nSote-uudistuksessa olisi hyvä polkaista nyt jämäkästi jarrua ja luoda ensin maakunnat hoitamaan sote-palveluiden järjestämistä. Kun ne myllyt saadaan pyörimään, voi sitten miettiä onko tarvetta lähteä antamaan enemmän vastuuta yksityisille palveluiden tuottajille. Asioissa on syytä edetä kansalainen, ei poliittinen kunnianhimo edellä.\nHalutessasi voit jakaa julkaisun tästä\nLaitoimpa nettisivut jälleen ajantasaisiksi viime kevään eduskuntavaalien jäljiltä! Eli jatkossa tulen tätäkin sivua päivittelemään, suosittelen toki kyllä lämmöllä myös Facebook-sivuni seuraamista!\nPäätökset huomisen hyvinvoinnista tehdään tänään\nSuomi on tunnettu maailmalla vuosikymmenten ajan koulutusjärjestelmästämme. Tasa-arvoinen, maksuton ja ennen kaikkea laadukas koulutus ovat olleet hyvinvointiyhteiskuntamme kulmakiviä. Koulutuksella on myös tutkitusti oleellinen vaikutus syrjäytymisen ja työttömyyden ehkäisyyn, investoinnit koulutukseen ja opetukseen maksavat itsensä monikertaisesti takaisin.\nKuitenkin samaan aikaan, kun puhumme nuorisotakuusta, syrjäytymisen ehkäisystä ja liki puolesta miljoonasta työttömästä, on nykyhallitus leikannut koulutuksesta ennätyksellisen paljon. Kuluvalla hallituskaudella koulutukseen kohdistuneet leikkaukset kumuloituvat yhteensä 1,7 miljardiin euroon. Säästöt ulottuvat kaikkialle, aina varhaiskasvatuksesta korkeakouluihin.\nOpettajia lomautetaan, lähiopetustunteja vähennetään ja koulutuspaikkoja keskitetään. Ammattikorkeakoulut ja yliopistot yhdistetään, koulutus viedään kasvukeskuksiin ja otamme käyttöön lukukausimaksut. Onko tämä tulevaisuuden kuva, jonka tahdomme toteutuvan ja jossa tahdomme lastemme elävän?\nSuomi on nyt haastavassa tilanteessa. Taloustilanne on heikko, huoltosuhteemme heikkenee, työttömyys kasvaa ja yhä useampi syrjäytyy. Tässä tilanteessa meillä ei ole varaa leikata koulutuksesta ja osaamisestamme. Suomi lähtee nousuun ainoastaan korkealla koulutuksen tasolla ja uusilla innovaatioilla. Näitä molempia meille syntyy koulutuksesta.\nOn käsittämätöntä, että rapautamme vuosikymmenten aikana rakentamamme koulutusjärjestelmän pikaisten säästötoiveiden sokaisemina. Kaiken tämän teemme tietämättä sitä, että säästämmekö itse asiassa edes mitään, vai siirrämmekö ongelmat ainoastaan pois silmistämme mielenterveystoimistoille ja A-klinikoille. Meidän on aika valita tahdommeko jatkossakin olla maailman osaavin kansa vai tahdommeko sivistyksen olevan vain hyvätuloisten oikeus.\nMiikan Zetorimarssi pääsiäisenä!\nPerjantaina ja lauantaina tapahtuu!\nNuorten syrjäyttämiseen ei ole varaa\nLaskelmat siitä, kuinka paljon nuoren syrjäytyminen maksaa yhteiskunnalle, kertovat karuja lukuja. Summa on kasvanut miljoonan euron kieppeille, kun ihminen on saavuttanut 60 ikävuotta. Emme siis puhu mistään pienistä rahoista eikä henkisen pääoman menetyksiä edes voi mitata rahassa.\nSiksi koulujen oppilashuoltoon tarvitaan lisää resursseja. Varhaisessa vaiheessa ongelmiin puuttuminen ja tuen tarjoaminen on sekä yksilön että yhteiskunnan etu. Lisäksi tarvitaan matalan kynnyksen nuorten palvelupiste, josta nuori saa kerralla kaikki häntä askarruttavat asiat jalalle. Ei ole kenenkään etu, että nuorta, erityisesti hankalassa elämäntilanteessa olevaa, pompotellaan luukulta toiselle.\nMeidän on huolehdittava, ettei kukaan tipahda kelkasta siinä vaiheessa, kun siirrytään peruskoulusta toiselle asteelle. Tarvitsemme koulutuksen järjestäjiä, jotka pystyvät kantamaan tämän vastuun. Vastuun siitä, että jokainen peruskoulunsa päättävä saa koulupaikan toiselta asteelta. Kainuussa jokaiselle peruskoulunsa päättävälle on löydetty koulupaikka toiselta asteelta. Tässä on onnistuttu Kainuussa pitkälti sen ansiosta, että toisen asteen koulutuksen järjestäjällä on ollut riittävän vankat hartiat vastuun kantamiseen.\nTarvitsemme kaikille, ja erityisesti nuorille, töitä. Kainuussa 15–24-vuotiaiden nuorten työttömyysaste, eli työttömien osuus työvoimasta, oli tammikuussa 2015 21,2 prosenttia. Siis useampi kuin joka viides nuori vailla työtä.\nNuorisotyöttömyyden nujertamiseen tarvitaan nyt vankkaa otetta valtion taholta. Valtion täytyy tehdä julkisia investointeja ja tälla tavalla laittaa talouden rattaat pyörimään koko Suomessa.\nKeinotekoiset virkaorganisaatioiden raja-aidat on lyötävä pirstoiksi, koska meillä ei ole yksinkertaisesti varaa jättää ketään pyörimään byrokratian rattaisiin. Meidän on kannettava yhteinen vastuu ja kohdattava jokainen nuori yksilönä. Kaikki on lopulta tahdosta kiinni.\nMiikka Kortelainen, Kajaani\nNimittäin ”Rakkauden työmies” nimistä runokirjaa! Voit lunastaa omasi 10 euron hintaan joko vaalituvalta ”Voiton paikasta” tai Miikalta itseltään!\nMiikka sosiaalisessa mediassa


Autoilija pelasti kissanpennun tieltä – jännitysnäytelmä videolle – Stara\nAutoilija pelasti kissanpennun tieltä – jännitysnäytelmä videolle\nViihdeuutiset 16.9.2016, 21:00 · Tim Isokivi\nTuoreella venäläisvideolla seurataan jännitysnäytelmää, joka olisi saattanut päättyä surullisesti. Onneksi video myös todistaa, että maailmasta löytyy edelleen myös pienempiään epäitsekkäästi puolustavia yksilöitä.\nKalingradissa kuvatulla videolla pieni kissanpentu on joutunut keskelle kiireistä moottoritietä. Eläinparka pysyttelee paikoillaan autojen ajaessa aivan sen vierestä.\nYhtäkkiä yksi autoilijoista pysähtyy. Ajoneuvosta astuu ulos mies, joka pelastaa pienen kissan mukaansa. Sankaritekoa kuvaava video julkaistiin alun perin venäläisessä VK-yhteisöpalvelussa, ja on sittemmin päätynyt myös Youtubeen.


Keskustelua peleistä (Page 1) — LukemalLA-N #18 29.9.-1.10.2006 — Kyylän foorumi\nKyylän foorumi → LukemalLA-N #18 29.9.-1.10.2006 → Keskustelua peleistä\n1 Topic by Proto 02.07.2006 19:51:15 (edited by Proto 03.07.2006 18:52:53)\nTopic: Keskustelua peleistä\nSWAT nelosta pitää vihdoin päästä pelaamaan. Niin monesti se on jäänyt.\nSwat on cooppina pelattava terroristintorjuntapeli. Erinomainen.\nMyös WC3-TFT: Defence Of The Ancients (DOTA) on kokeilemisen arvoinen. Pitää ainakin demosessio järjestää ja toivoa että moni jää koukkuun.\n2 Reply by Eläkeläinen 03.07.2006 07:02:57\nRe: Keskustelua peleistä\nVähän linkkejä noihin kiitoos?\n3 Reply by Malone 09.07.2006 13:02:12\nMikäs tapahtuman päivämäärä näillä näkymin? Itsellä voisi olla toiveena 23.-24.9.2006 ;) (viimeiseen viikonloppuun en pääse)\nEntäs toinen kysymys: saataisiinko ratilla pelaajia (tai muuten vakvasti ajavia) mukaan luokkaa 8-kappaletta niin voitaisiin vetää vaikka GTL:ää tai GPL:ää pikkuisen vakavammin kuin noita yleensä pelattuja jossain pienessä slotissa.\n4 Reply by Proto 09.07.2006 15:09:46\nAlustavien suunnitelmien mukaan syksyn ensimmäiset lanit pelaillaan lokakuun puolella...\n5 Reply by Gameon 07.08.2006 12:23:14\nMinäkin kannatan nyt viimein tuota SWAT4:sta. Sopii sitä kokeilla, kun aikeissa on monta kertaa ollut. I'm game.\nTämän lisäksi ehdotan testattavaksi The Ship Online.\nTuosta saa myös helposti asennettavan non-steam -version tuolta internetin ihmemaasta. Flatout 2 myös ohjelmaan. Ja pitäähän se joku Battlefield-variantti myös olla mukana. Originaali BF:ää ei voita mikään :-)\n6 Reply by Wiggin 07.08.2006 16:15:04\nTai ehkä jo syys-lokakuun vaihteessa, mutta lanien ajankohdasta enemmän myöhemmin.\n7 Reply by T-112 08.08.2006 21:18:30\nItse en kannata Shippiä, enkä SWAT:tia. Molempia kokeilleena pidän niitä tylsinä ja pitkäveteisinä ollakseen räiskintöjä.\nSitten toisin vielä esille yhden NS-tyyppiä olevan tulokkaan, joka on vielä Open Source kaiken lisäksi. Kyseessä on siis Tremulous http://www.tremulous.net/, joka ainakin minusta on kehitystilanteestaan huolimatta varsin toimiva ja kevyt paketti.\n8 Reply by Eläkeläinen 09.08.2006 08:03:26\nTremulous näyttää ainakin omaan silmään vain yhdeltä räiskinnältä lisää. Siksi ainakin tuo Ship herätti enemmälti mielenkiinnon kunnolla pitkään aikaan. Jotain uutta ideaa! Mutta toki pistetään tuo Tremulous myös harkintalistalle.\nLisäksi hallituksella on yksi "uutuuspeli" hihassa testaamista varten, mutta siitäkin lisää kun ohjelma alkaa hahmottumaan.\nEka lanien päivämäärä on siis vahvistunut 29.9.-1.10. joten kalentereihin merkintä samantien.\n9 Reply by Gameon 10.08.2006 08:57:57\nHail LAN, hail!\nKokeillaan ainakin sitä Shippiä. Sittenhän se voidaan todeta paskaksi yhteisellä konsensuksella.\n10 Reply by Jaguar 10.08.2006 15:14:15\nUuh, jetlagia Uuden Seelannin reissun verran + viikonloppu lanitusta. Mahtaa olla mukava ensimmäinen kesäloman jälkeinen työpäivä maanantaina\n11 Reply by Gameon 11.08.2006 08:38:38\nNo sentään et Jagu käy jänistämään ja tulet paikalle ;-)\n12 Reply by Malone 11.08.2006 09:09:27\nYes! Jännityksellä odotin, että mikä viikonloppu... pääsee mukaan \_o/\n13 Reply by Gameon 13.08.2006 11:16:36\nMillos saa ilmoittautua?!\n14 Reply by Eläkeläinen 14.08.2006 10:40:35\nKunhan nyt koko hallinto saadaan kaupunkiin ja mietitään vähän tulevan vuoden kuvioita. Pistetään sitten sivuja pystyyn ja hiljalleen availlaan ilmoja. Arvio on että siinä varttia vaille ovien avautuminen aukeaa ilmot.\n15 Reply by kemppi 15.08.2006 21:38:12\nIte ennoo Shipistä kuullukkaan ni vois olla ihan ok, mutta oon sammaa mieltä Kokoomus-ukon kanssa SWATista. Esim. Raven Shield on mielestäni "vauhdikkaampi" vaikka siinäkin männään etanan vauhtia ja laakista vainaa on meininki. Peli on siis kovaa, mutta reilua.\nEn kyllä tässä vaiheessa sano muuta kun sen, että Ierikki oli oikeilla linjoilla perus-BF:n toimivuudesta..\n16 Reply by Proto 16.08.2006 06:27:04\nAi niin! Joint Opsiin löytyy nyt Escalation-lisäosa!\n17 Reply by Wiggin 14.04.2013 16:11:35\nEnsin toivoo ja sitten ei pelaa ollenkaan\n18 Reply by Wiggin 14.04.2013 17:11:47\nPelas kuitenkin \_o/ Kiitos Proto!


Eva Wahlström haluaa olla esikuva: "Älkää menkö ihan minun jalanjäljissäni" | Yle Uutiset | yle.fi\nEva Wahlström haluaa olla esikuva: "Älkää menkö ihan minun jalanjäljissäni"\nNyrkkeilyn maailmanmestari Eva Wahlström neuvoo seuraajiaan olemaan armollisia itselleen.\n15.7.2015 klo 16.06päivitetty 15.7.2015 klo 20.20\n13-vuotias mikkeliäinen nyrkkeilijälupaus Vilma Viitanen hihittelee ja punastelee ujosti, eikä ihme, sillä edessä seisoo idoli: Eva Wahlström. Wahlström on mökkireissulla Etelä-Savossa ja Viitanen pääsi tapaamaan häntä Yle Etelä-Savon haastattelun ansiosta.\n– Eva on ollut aina esikuva. Olen katsonut hänen jokaisen matsinsa ja kannustanut hirveästi. Ja seurannut, miten Eva nyrkkeilee. Olen saanut Evalta aika paljon kipinää ja motivaatiota tähän lajiin. Että kun tekee vaan töitä, niin voi voittaa vaikka mitä, Viitanen kertoo.\nWahlström kuuntelee täynnä hymyä.\n– Kuulostaa hyvältä! On hienoa, että nyt on jo nuoria likkoja, jotka aloittavat nyrkkeilyn. Silloin kun itse aloitin, ei ollut. Naisnyrkkeily oli niin tuoretta silloin, ja tyttönyrkkeilyä ei edes ollut. Tosi hienoa, että nyt on, Wahlström sanoo.\nViitanen ei ole ainoa, joka ihailee Wahlströmia. Nyrkkeilevä nainen on roolimalli, halusi tai ei.\n– Olen tosi iloinen, että saan olla esikuva ja motivoida nuoria. Haluan osoittaa se, että tekemällä kovaa työtä ja sydämellä asioita, voi päästä ihan mihin vain. Tekee sitä, mitä oikein kovasti haluaa ja tekee oikeita ratkaisuja. Haluan näyttää, että vaikeuksia voi voittaa ja pitää voittaa, eikä aina tarvitse olla helppoa tietä, Wahlström kertoo.\nItseään ei saa lyödä laimin\nNyrkkeily on Wahlströmin mukaan vaikea, kova ja haastava laji. Sitä ei silti pidä pelästyä.\n– Siihen voi lähteä mukaan jo ihan pienenä leikin kautta. Kuusivuotias poikani harrastaa nyrkkeilyä. Teetimme hänelle juuri ensimmäiset hammassuojat, mutta mehän vaan leikitään. Siinä oppii paljon monipuolisemmaksi, oppii vartalonhallintaa ja koordinaatiota eikä pelkkää lyömistä.\nWahlström kannustaa nuoria nyrkkeilemään, mutta ei millä ehdoilla hyvänsä. Jo kansainvälisissäkin kehissä nyrkkeillyt Viitanen saa Wahlströmiltä neuvoja uralleen.\n– Nuorten ei tarvitse mennä ihan minun jalan jäljissäni. Olen laittanut itseni välillä liian koville ja haluan kertoa siitä oppineena, että pitää olla armollinen myös itselleen ja kuunnella kehoaan. Vaikka nyrkkeily on kova laji, niin liian koville ei pidä itseään laittaa. Terveellisyys on elämässä tärkeää.\n– Mutta haluan tuoda myös iloa nyrkkeilyyn ja naurua. Tarttee tehdä asioita tosissaan, mutta ei vakavasti, Wahlström nauraa.


Päijät-Hämeen lintutieteellinen yhdistys ry :: Koskikaralaskennat 2017\n> Toiminta > Suojelu ja tutkimus > Koskikaralaskennat 2017\nKoskikaran tapaa eteläisessä Suomessa lähinnä talviaikana. Järjestelmällinen koskikarojen talvilaskenta toteutetaan 4.–12.2.2017. Tällöin linnut ovat talvehtivia ja sulapaikkoja on usein vähemmän kuin tammikuun alussa tai joulukuussa, minkä takia laskeminen on helpompaa.\nOsallistuminen on helppoa. Havainnot ilmoitetaan Tiiraan. On myös hyvä ilmoittaa nollahavainnot, mikäli käy paikalla, joka on potentiaalinen koskikaralle (ainakin kaikki alla olevan listan paikat), mutta karaa ei näy. On myös hyvä kirjoittaa lisätietoihin, kuinka tarkasti paikka on katsottu, esimerkiksi "Katsottu vain sillalta" tai "Koko sulana oleva joki kävelty rantaa pitkin".\nAlla on lista karapaikoista, joilla on tavattu koskikara useasti tällä vuosituhannella. Lista on laadittu suoraan Tiirasta, joten virheitä saattaa olla. Listan paikkojen lisäksi kannattaa retkeillä myös muilla paikoilla, joissa voisi olla koskikara.\nKarapaikat PHLY:n alueella\nTainionvirta, Ekonkoskelta Keijulankoskelle\nKartanon ja Hedelmätarhan alue\nTönnö (Vääräkoski ja Luumyllynkoski)\nKosikarapaikat PHLY:n alueella. Klikkaa kartta isommaksi.


Uniikit rukkikorvakorut UUDET, ...\nUniikit rukkikorvakorut UUDET\nIlmoitustyyppi: Myydään Ilmoitus jätetty: 26 toukokuuta 21:16\nUniikit ja hienot rukkikorvakorut.\nKoruissa koukut ovat hopeaa itse koru ei.\nKivat vaikka lahjaksi.\nJos postitus kulut ostajalle.\nOta yhteyttä ilmoittajaan keh\nLähetä viesti ilmoittajalle keh


Lasillinenkin tätä herkkujuomaa auttaa rasvan, erityisesti vatsanympärysrasvan polttamisessa. Juoma on helppo valmistaa ja sen tulokset on tutkitusti todistettu niin pitkällä kuin lyhyelläkin aikavälillä.\nJuoman valmistaminen on vaivatonta eikä vaadi paljoa raaka-aineita:\nRuokalusikallinen raastettua inkivääriä\nRuokalusikallinen aloe vera-mehua\nVyötärölle kertyneen rasvan kanssa taistelu voi joskus tuntua toivottomalta. Vielä ei kannata kuitenkaan menettää täysin toivoaan, sillä tällä juomalla saavutat tavoitteesi alta aikayksikön. Sekoita ainekset vain tehosekoittimessa ja nauti.\nMihin juoman teho perustuu?\nMutta miksi juoma on niin tehokasta? Mennessäsi nukkumaan, aineenvaihduntasi toimii huomattavasti hitaammin kuin ollessasi hereillä. Tällä juomalla kiihdytät aineenvaihduntaa myös yöllä ja täten poltat kaloreita nukkuessasi.\nKurkut ovat raikkaita, vesipitoisia, vähäkalorisia ja täynnä kuitua. Yhdessä kokonaisessa kurkussa on ainoastaan 45 kilokaloria.\nPersilja ja korianteri ovat myös erittäni vähäkalorisia. Niissä on runsaasti antioksidantteja ja erilaisia vitamiineja sekä mineraaleja, jotka ehkäisevät turvotusta ja vatsavaivoja.\nSitruunan mehu huuhtelee elimistöstäsi myrkyt pois, mikä nopeuttaa vatsarasvan sulamista huomattavasti. Kun epäpuhtaudet ovat poissa, aineenvaihdunta voi toimia ongelmitta.\nInkivääri kiihdyttää aineenvaihduntaa, ehkäisee ummetusta ja sulattaa ei-haluttua rasvaa. Jos toivoisit vatsasi muistuttavan pyykkilautaa, varmista, että ateriasi sisältävät säännöllisesti hieman inkivääriä.\nAloe veran mehua pidetään erityisen tehokkaana painonpudotuksen apukeinona. Se sisältää luonnollisia antioksidantteja, jotka estävät vapaiden radikaalien kasvua elimistössä ja täten vähentävät elimistön tulehdustiloja.\nMitä enää odotat? Kokeile juomaa jo tänä iltana ennen nukkumaan menoa, ja aloita matka kohti laihaa vatsaa.


Nettikasinokirja Oikeasta Rahasta Raportti - Parhaat kasinot suomalaisille\nJulkaistu 13 huhtikuun, 2021 tehnyt Alliancepermanentaccess\nNettikasinokirja Oikeasta Rahasta Raportti\nNettikasinokirja Oikeasta Rahasta\nNettikasinot ilmaiseksi Periaatteessa lähes jokainen nettikasino on ilmainen. Ei, kuten kasinoilla, sisäänpääsymaksua ei vaadita tai perusmaksua ei vaadita. Tämä tarkoittaa, että rekisteröityminen tai rekisteröityminen nettikasinolle on ilmaista, mutta Nettikasinokirja Oikeasta Rahasta oikeassa rahassa pelaaminen ei tietenkään ole.\nLataamatta oikean rahan kasinolla Jokainen peli Echtgeld, kn voit pelata lataamatta mitään ohjelmistoja. Se, mitä ei koskaan ollut mahdollista vuosia sitten, on nyt todellisuutta. Pelaa ilmaiseksi missä tahansa nettikasinossa ilman latausta ja ilman rekisteröitymistä! Miksi nettikasino, jolla on oikeaa rahaa? Kysymykseen on suhteellisen helppo vastata. Kukaan ei halua ostaa kissaa laukussa ja haluaa löytää haluamansa kasinopelin ilman, että sinun on pelattava suoraan oikealla rahalla. Tästä syystä voit pelata lähes kaikilla nettikasinoilla ilman oikeaa rahaa. Joten Nettikasinokirja Oikeasta Rahasta voit valita pelin, joka sopii sinulle parhaiten. Ja jos luulet löytäneesi oikean, voit myös pelata peliä oikealla rahalla. Niin kauan kuin et ole varma vielä, voit pelata täällä Real Money Casinolla ilmaiseksi ja ilman riskiä.\nSinun ei tarvitse hakea tätä, mutta se ladataan aina, kun avaat uuden pelin. Jos se on käytetty kolikkopelin kanssa, lataa sivu uudelleen ja voit aloittaa uudelleen täydellä budjetilla. Upeita kasinoita, joissa sinun on ensin rekisteröidyttävä pelatakseen kasinopelejä ilmaiseksi, ovat esimerkiksi. Lue lisää nyt: Nettikasinot Tanssirummut.\nEdellinen artikkeli Pikku Kakkonen Pelit Tietokoneelle Raportti\nSeuraava artikkeli: Kasinon Talletusbonus 10 Euroa Raportti


Raaka-aineen saatavuus vaikuttaa toimitusaikoihin | FläktGroup Finland Oy\nTilanne teräksen maailmanmarkkinoilla on tällä hetkellä poikkeuksellinen. Covid-19-pandemian aiheuttaman kysynnän laskun vuoksi terästehtaiden tuotantokapasiteettia vähennettiin viime vuonna voimakkaasti. Eurooppalaisten terästehtaiden tuotanto ja vähentynyt tuonti eivät riitä tyydyttämään elpymisen myötä voimakkaasti kasvanutta kysyntää. Markkinahinnat ovat nousseet ennennäkemättömällä tavalla ja raaka-aineen saatavuus vaikuttaa teräksestä valmistettavien tuotteiden toimitusaikoihin.\nVallitsevan tilanteen johdosta emme valitettavasti voi kaikkien tuotteidemme osalta noudattaa totuttuja toimitusaikalupauksiamme. Pahoittelemme hankalaa tilannetta ja teemme kaikkemme, ettei palvelumme taso tästä johtuen laskisi. Tarkempia tietoja toimitusajoista saatte asiakaspalvelustamme.


Konesuunnittelija alan kärkihankkeisiin, Adecco\nKonesuunnittelija alan kärkihankkeisiin\nEtsimme nyt asiakkaallemme SUUNNITTELIJAA työskentelemään alan huippuosaajien kanssa kehityksen kärkihankkeissa. Etsimämme henkilö tulee olemaan mukana nimekkäiden asiakasyrityksien tuotekehityksessä. Tässä työssä pääsee kehittämään itseään osaavan tiimin tuella ja halutessaan kasvamaan yhä vastuullisimpiin asiakashankkeisiin.\nSinulla on taustalla tehtävään soveltuva koulutus esimerkiksi konetekniikasta. Olet päässyt jo oppimaan koneensuunnittelun salat mutta haluat päästä vielä näyttämään kyntesi ja kehittämään sekä kasvattamaan osaamistasi. Opettelet rohkeasti uusia asioita ja kokeilet innovaatioita. Solid Works pysyy hyppysissäsi ja toimit sen kanssa jo tehokkaasti ja varmasti. Luonteeltasi olet asiakaslähtöinen ja myyntihenkinen tiimipelaaja. Kykenet kuitenkin ottamaan vastuun omista hankkeistasi ja toimimaan itsenäisesti. Kykenet toimimaan useammassa hankkeessa samanaikaisesti ja priorisoimaan työsi sekä organisoimaan päiväsi.\nTyössäsi vastaat omalta osaltasi kehityshankkeista asiakasrajapinnassa. Teet suunnittelutyötä sekä tuotekehitystä, hoidat asiakassuhteita ja kehität samalla tiimin mukana yrityksen toimintaa. Menestyäksesi tehtävässä olet ehkä jo kerryttänyt kokemusta esimerkiksi paperiteollisuuden parista, ja tunnet teollisuudealan vaatimuksia sekä tarpeita. Sinulla on laaja tietotaito erilaisista valmistusmenetelmistä (hitsatut sekä koneistetut rakenteet) sekä mekaanisesta suunnittelusta. Lisäksi kokemus painelaite sekä nostolaite standardeista ja komposiittimateriaaleista on eduksi tehtävässä menestymisen kannalta.