28 Touko 2019, 15:34\n25 Touko 2019, 21:56\nAihe: Profetia 14.10.2014\nRe: Profetia 14.10.2014\n"Minun taivas ja maa tulee järkkymään. Kaikki tulee tapahtumaan Minun voimastani."\n25 Touko 2019, 17:53\nAihe: Eräs uni\nRe: Eräs uni\nSinetti tarkoitti Iso-Britannian nyt eroavaa pääministeriä, Theresa May:ta.\n25 Touko 2019, 17:49\nKyllä tämä Markuksen profetia puhuu ihan jostain muusta kuin vuoden 2015 maahanmuutto tulvasta. Ennemminkin se viittaisi johonkin megaluokan luonnonkatastrofiin, tai sodan alkamiseen vihollisen yhtään etukäteen varoittamatta. Itse pidän todennäköisempänä esim. meteoriitin, tai useidenkin, maahan isk...\n25 Touko 2019, 17:41\n23 Touko 2019, 10:54\nKiitos Sinetti hyvästä unen tulkinnasta ! Uni, ja sanat, toteutuivat siis aika pian ne saatuasi, joskus joutuu odottamaan kauankin.\n22 Touko 2019, 23:21\n"Sinulle tulee puhelu" , 11.7.2018\n19 Touko 2019, 23:06\nPapit eivät uhranneet kuolleiden "hyväksi" vaan elävien. Ympärileikkausta ei suoritettu kuolleille vaan eläville. Ei tänäkään päivänä kasteta kuolleita vaan eläviä ........paitsi mormoonit, jotka kastattavat itsejään jo kauan siten kuolleiden "puolesta" mikä on mielipuolista. ----> 1.Kor.15:29 " Mit...\n14 Touko 2019, 10:40\n09 Touko 2019, 18:08\n30 Huhti 2019, 11:32\n29 Huhti 2019, 15:26\nAamen. Meillä jokaisella on omat "herkkyytemme" eri asioille. Toisia ne koskettavat tuottaen juuri sisäisiä pelkoja, ja toisiin ihmisiin samat asiat eivät vaikuta millään lailla. Puhun kokemuksesta. Samoin on eri hengellisten keskusteluaiheiden kanssa, jotkut ahdistuvat toisesta ja toiset taas toise...\n16 Huhti 2019, 21:40\n16 Huhti 2019, 11:42\nJokapäiväiseen uhriin kuului KAKSI vuodenikäistä karitsaa, yksi aamulla, yksi iltapäivällä. Kahdella kuvattiin Yhtä. Jumala valmisti sekä Aadamille etä Eevalle puvun. Miestä ja vaimoa pidetään aviossa yhtenä. Jos näkyysi kuului sikojen huomioiminen, niin ne kuvaisivat saastuisuutta, eli syntisyyttä....\n10 Huhti 2019, 11:58\n04 Huhti 2019, 10:18\nAihe: Temppelin paikka?\n18 Maalis 2019, 17:34\nAihe: Jumalan ilmentyminen eri kansakunnille\nRe: Jumalan ilmentyminen eri kansakunnille\nJes.44:6,8 ; "Näin sanoo Herra, Israelin kuningas, ja sen lunastaja, Herra Sebaot: Minä olen ensimmäinen, ja Minä olen viimeinen, ja paitsi Minua ei ole yhtäkään Jumalaa. Älkää vavisko älkääkä peljätkö. Enkö Minä aikoja sitten antanut sinun kuulla ja sinulle ilmoittanut, ja te olette Minun todistaj...\n15 Maalis 2019, 21:52\n05 Maalis 2019, 15:06\nTekisi välillä mieli sanoa, koskien koko Ilmestyskirjaa ; " En tiedä " . Pääsisi helpommalla. Imestyskirjassa on minun mielestäni ns.helppoja kohtia, joiden symboliikka on hyvin selvää, ja mitä niillä Jumala haluaa lukijoille opettaa. Tärkeimmät , minun mielestäni, ja myös selvimmät, ovat heti alkup...


kouluttautua -blogit - Sivu 1 - Blogivirta.fi\nTänään on 23.01.2019 11:11 ja nimipäiviään viettävät: Enni, Eine, Eini, Ingegerd ja Ingela. Käytämme EVÄSTEITÄ | MOBIILIVERSIO M.BLOGIVIRTA.FI\nHae uutisista sanalle kouluttautua\nBwana joen kynästä\t- 20.01.2019 23:03\nKuva: IDF Spokeperson's Unit, CC0. Näin Palestiinan johto kouluttaa nuoria. Joel Kontinen Britannian parlamentin jäsenet pyysivät Britannian hallitusta lopettamaan Palestiinalaisten koulujen opetusohjelman tukemisen, koska opetusohjelmaa käytetään lisäämään väkivaltaa ja terrorismia Israelia vastaan. Dame Louise Ellman, kansanedustaja ja Labour Friends of Israelin varapresidentti kertoi\nAjatuspaja Libera\t- 22.08.2018 09:05\nLääkärin toimi on yksi yhteiskunnan keskeisimmistä. Lääkärit ovat edustettuina monissa yhteiskunnan palasissa eläkejärjestelmästä urheiluun. Oikeastaan kukaan ei varmaan kiistä lääkärin ammattikunnan tärkeyttä. Yhteiskunnan näkökulmasta onkin kummallista, ettei lääkäreitä kouluteta enempää. Eikö olisi loogista, että erityisen tärkeän ammattikunnan edustajia olisi mieluummin enemmän kuin vähemmän? Yritän tässä kirjoituksessa ensin perustella, miksi...\nTyö, ihminen, (työn)ohjaus\t- 01.06.2018 12:23\nKuljen kohti isoa taitetta. Työtä on vielä paljon, että pöydän saa työn jatkajia varten puhtaaksi, niin puhtaaksi kuin sen nyt voi saada. Sitten tulee loma, mutta samalla kehkeytyy tulevaa työtä jo pinnan alla. Tässä siis ajatuksia, joista tulen jatkamaan. Ohjauksen mallinnus (Ohjaustyön oppaasta) täytyisi saada jossain muodossa englannin kielelle , nyt alan sen uskoa itsekin. Ohjauksen jäsennystä, jota olen käyttänyt kauan ja johon aina palaan, pitäisi myös täydentää...


Škodalle kolmoisvoitto Monte Carlossa – Rovanperä upeasti toinen - SKODA\nŠkodalle kolmoisvoitto Monte Carlossa – Rovanperä upeasti toinen\nsu, tammi 28, 2018 19:05 CET\n28. tammikuuta 2018. Rallin MM-sarja polkaistiin kauden 2018 osalta käyntiin kuluneena viikonloppuna perinteisen jylhissä Monte Carlon vuoristomaisemissa.\nŠkodalle kauden avaus oli jättipotti, sillä tsekkiläiset Jan Kopecky ja Pavel Dresler ajoivat RC2-luokan voittoon ja suomalaiskaksikko Kalle Rovanperä kartanlukijanaan Jonne Halttunen olivat toisia ŠKODA Fabia R5 -ralliautoilla. Škodan kolmoisvoiton täydensi sveitsiläinen Olivier Burri ja hänen ranskalainen kartanlukijansa Anderson Levratti.\nKopecky oli lopulta aivan täysin omaa luokkaansa torstaina alkaneessa rallissa ja voitti sunnuntaina iltapäivällä päättyneen kilpailun yli viiden minuutin erolla Rovanperään. Burrikin jäi kärjestä lähes 13 ja puoli minuuttia, mikä kertoo Monte Carlon MM-rallin kinkkisestä luonteesta.\n- Joitakin spinnauksia tuli, mutta ei sen kummempaa. Siitä täytyy olla tyytyväinen, että auto pystyttiin pitämään ehjänä. Kyllä tämä varmasti on yksi uran kohokohdista. Ihan hyvin meni ja aika nappisuoritus tuli tehtyä, Rovanperä kertoi rallin maalissa.\nRovanperä oli lopulta myös yleiskilpailussa hienosti yhdestoista. MM-pisteistä nuori rallitähti ei Montessa ajanut, mutta matkaan tarttui sitäkin enemmän tärkeitä kilometrejä ja kokemusta.\nRC2-luokan TOP10-tulokset. ŠKODA-kuljettajat tummennettu.\n4. Guillaume de Mevius (BEL) + 14.46,1\n5. Eddie Sciessere (ITA) + 22.47,7\n6. Teemu Suninen + 33.31,1\n7. Eamonn Boland (ITA) + 47.09,5\n8. P. Chevallard (FRA) + 1.13.45,6\n9. Enda McCormack (USA) + 1.13.45,6\n10. Henk Vossen + 1.16.39,7\nKalle Rovanperän seuraava kilpailu on rallin SM-sarjan kauden toinen osakilpailu, Mikkelin SM Vaakuna-Ralli 16.-17. helmikuuta.


19.3.2014 • Servoteko Oy\nEtusivu » 2014 » maaliskuu » 19\nPäivittäiset arkistot: 19.3.2014\nYazz Hairin uudet kotisivut julkaistu!\n19 maalis, 2014 in Ajankohtaista / Referenssit kirjoittajalta Servoteko Oy\nYazz Hair on Turun ydinkeskustassa Humalistonkadulla sijaitseva pitkän linjan parturi-kampaamo. Yazzissa toimii tällä hetkellä neljä parturi-kampaajaa, joista jokainen tekee kaikkia parturi-kampaamoalan palveluja. Yazz Hairin uudet sivut avattiin 19.3.2014. Sivusto toteutettiin WordPress-julkaisualustalle.


Reetta Hurskeen tukipotti puolittui, moukarikomeetalle ja pituuden SE-miehelle täysi potti – katso kaikki apurahan saaneet urheilijat | Yle Urheilu | yle.fi\n20.1.2021 klo 12.26päivitetty 20.1.2021 klo 12.30\nReetta Hurskeelle myönnettiin tänä vuonna 10 000 euron urheilija-apuraha.Tomi Hänninen\nApurahat kesälajien urheilijoille on jaettu. 162 kesälajien urheilijaa saa urheilija-apurahoina yhteensä 1 424 000 euroa. Suurimman apurahan, 20 000 euroa, saa 20 urheilijaa. Lisäksi 10 000 euron apurahoja jaettiin 43:lle urheilijalle ja 6 000 euron apuraha 99:lle urheilijalle. Esityksen apurahansaajista opetus- ja kulttuuriministeriölle teki Suomen Olympiakomitean huippu-urheiluyksikkö.\nApurahan hakijoita oli yhteensä 440, mikä on 40 enemmän kuin vuonna 2020. Apurahan tarkoitus on mahdollistaa urheilijoille taloudelliset edellytykset ammattimaiselle ja päätoimiselle valmentautumiselle sekä menestykselle arvokisoissa.\nJoko 6 000, 10 000 tai 20 000 euron suuruisen verottoman apurahan myöntämisessä huomioidaan urheilijan tuloskehitys ja mahdollisuudet tulevaan menestykseen arvokilpailuissa.\nKoronapandemiasta johtuen lähes kaikki urheilun arvokisat ja kv-tapahtumat Tokion olympialaiset sekä paralympialaiset mukaan lukien siirrettiin vuodelle 2021. Tämän seurauksena urheilijoiden näytöt ja kilpailusuoritukset useassa lajissa jäivät antamatta. Huippu-urheiluyksikkö on pyrkinyt ottamaan tämän huomioon apurahavalmistelussa.\nMyös vuonna 2020 urheilija-apurahoja myönnettiin 162 urheilijalle, joten apurahan saaneiden joukossa ei ole suuria muutoksia.\nSuomalaisaituri Reetta Hurske sai nyt puolet vähemmän apurahaa kuin viime vuonna, kun hänen tukipottinsa puolittui 20 000 eurosta 10 000 euroon. Suomalaisista huippuaitureista vain Annimari Korte sai 20 000 euron tukisumman, sillä myös Nooralotta Neziri sai viime vuoden tavoin 10 000 euroa.\nMoukarinheittäjä Aaron Kankaan viime kesän upeat tulokset nostivat 23-vuotiaan Kankaan apurahat 6 000 eurosta 20 000 euroon. Myös pituushypyn Suomen ennätyksen kesällä leiskauttaneen Kristian Pullin tuet nousivat 6 000 eurosta maksimisummaan.Yleisurheilijoista 20 000 euron apurahan saajien joukkoon nousi myös 3 000 metrin estejuoksija Topi Raitanen.\nTäyden apurahan saivat myös Satu Mäkelä-Nummela (ammunta), Titta Keinänen (karate), Mira Potkonen (nyrkkeily), Elias Kuosmanen (paini), Arvi Savolainen (paini), Tuula Tenkanen (purjehdus), Lotta Henttala (pyöräily), Liisa Lilja (triathlon) sekä yleisurheilijat Lassi Etelätalo, Marjaana Heikkinen, Oliver Helander, Amanda Kotaja, Kristiina Mäkelä, Toni Piispanen, Antti Ruuskanen ja Leo-Pekka Tähti.\nTalvilajien (lumi- ja jäälajit) urheilijoiden osalta hakuaika päättyy 6.4.2021.


kansanedustajan avustaja, restonomi (AMK)\nNo jos joku pitää mainita, niin J. V. Snellman.\nLaadukasta koulutusta Kajaaniin Haluan edelleen edistää koulutusmahdollisuuksien lisääntymistä Kajaanissa. Olen kyläkoulujen puolestapuhuja. Koulukiusaamisen ehkäisyyn tulee edelleen pyrkiä löytämään hyviä käytäntöjä yhteistyöllä.\nPaikallisuus kunniaan On etsittävä keinoja tukea paikallista yrittäjyyttä. Keskustassa pitää siirtyä maksuttomaan kiekkopysäköintiin. Hankinnoissa mahdollistettava paikallisten yritysten osallistuminen kilpailutuksiin esim. pilkkomalla niitä osiin.\nKuntalaiset mukaan Kajaanissa tulee kehittää tapoja, joilla kuntalaisten mielipiteitä ja ideoita voidaan ottaa huomioon yhä enemmän päätöksenteossa. Perinteisten kuntalaiskuulemisten lisäksi tulee hyödyntää digitaalisia alustoja.


Demokraattinen sentralismi – Wikipedia\nDemokraattinen sentralismi on marxilais-leniniläisten kommunististen puolueiden järjestömuoto, jossa demokratia viittaa keskustelunvapauteen ja sentralismi yhteisiin päätöksiin sitoutumiseen. Demokraattisen sentralismin tarkoituksena on luoda joustava organisaatio, jossa ideat ja keskustelu liikkuvat, mutta organisaatio pysyy siitä huolimatta yhtenäisenä. Demokratiaa hyödynnetään kun kaikki johtoelimet valitaan vaaleilla alhaalta ylöspäin ja heidät on myös mahdollista erottaa. Ylempien ja alempien kerrosten välillä päätöksistä keskustellaan aina ennen kuin ne toimeenpannaan.\nDemokraattinen sentralismi pohjautuu sille, että kun kansa ei jakaudu yhteiskuntaluokkiin, joilla olisi toisistaan poikkeavat intressit, on tällöin mahdollista tehdä päätöksiä jotka sopivat kaikille kansalaisille. Tämä tarkoittaa samalla sitä, että eri yhteiskuntaluokille ei tarvita erillisiä kyseisten yhteiskuntaluokkien vastakkaisia etuja ajavia puolueita, vaan yhteiskuntaluokattomassa yhteiskunnassa politiikkaa voidaan harjoittaa yhden puolueen turvin siten että se edustaa koko kansan etua. Marxilaisuudessa tätä kansalaisten yhteistä etua ajavaa yhtä puoluetta kutsutaan proletariaatin diktatuuriksi. Tällöin valtio on ”koko kansan valtio”, koska porvaristo luokkana on hävinnyt. Tällöin ei enää ole tarvetta porvarilliselle demokratialle, jonka Lenin näki kaikkein tehokkaimpana diktatuurin muotona, joka alistaa työväenluokkaa, puolustaa porvaristoa ja antaa etuoikeuksia porvaristolle riistäjäluokkana.\nMarxilais-leninistisessä poliittisessa järjestelmässä ei ole muuta kuin yksi puolue. Kilpailevia puolueita ei siis ole. Siten päätökset on muodostettava yhden puolueen sisällä, eikä useampien puolueiden yhteisenä kompromissina. Leninin mukaan puolueen sisällä on vapaus keskustella päätettävistä asioista. Stalinin aikaan demokraattinen sentralismi kärsi Stalinin ottamasta valta-asemasta, ja hänestä on käytetty nimitystä diktaattori.\nEncyclopaedia Britannica: democratic centralism (englanniksi)\nLenin: Mitä on tehtävä? (1902)\nNoudettu kohteesta ”https://fi.wikipedia.org/w/index.php?title=Demokraattinen_sentralismi&oldid=19570574”\nViimeksi muokattu 15. helmikuuta 2021 kello 08.52\nSivua on viimeksi muutettu 15. helmikuuta 2021 kello 08.52.


Marin Kässäpäivis: 08/09\nLähettänyt Mari klo 13:24 3 kommenttia:\nTarkoituksena oli käydä neuletapaamisessa Helsingissä ollessani. Ihanaiset ystävät kuitenkin houkuttelivat sittenkin terassille ja piknikille. Neuloin sitten siellä piknikillä :) Sieltä en viitsi kuvia laittaa, kun joka kuvassa näkyy muitakin ihmisiä. Mutta neuloin myös ystäväni terassilla ja perjantai-iltana näytti tältä:\nPunaviini sointuu hyvin reissuneuleena olleen Revontuli-huivin väreihin :)\nKuvassa oleva puna-musta Revontuli valmistui jo ja sen tilaaja saa huivinsa elokuun lopussa. Työn alla on nyt violettisävyinen Revontuli ja senkin koitan saada valmiiksi lähipäivinä, koska senkin tilaajan näen elokuun viimeisenä viikonloppuna. Jonoon jää sittenkin vielä kaksi Revontulea. Eikä kyllästytä vieläkään tämä malli :) Kiitos AnneM:lle tästä upeasta mallista!\nTarkoituksena oli kipittää Helsingin lankakaupoissa ennen pikaista pistäytymistä Viron puolella. Mutta sen verran väsytti piknikin jäljiltä, etten jaksanut lankakauppoja kiertää suunnitellusti. Sypressin ovella kävin, mutta sekin oli juuri silloin kiinni. Lankakauppojen kiertely jää siis seuraavaan Helsingin reissuun. Virossakaan en lankakauppoihin ehtinyt, sillä huristimme Tallinnan satamasta suorinta tietä Narvaan ja seuraavana päivänä kaasu pohjassa Narvasta takaisin Tallinnaan ja suoraan laivaan. Jossain marketissa Narvassa oli kyllä lankahylly, mutta sen antimet eivät olleet tarpeeksi houkuttelevia ainakaan lauantai-iltana, kun sen hieman väsyneenä ja hyvin nälkäisenä ohitin. Seuraava Viron reissukin on jo suunnitteilla ja silloin varmaan varaamme shoppailuaikaa joululahjojen ostoa varten :) Onneksi vironvillaa on vielä varastossa eli huiviaineksia riittää vaikka ensi kertaa elämässäni tulin Virosta kotiin ilman lankaostoksia.\nTiskirättineitsyys on myös mennyttä. Ihastuin tähän malliin ja neuloin koekappaleen jostain vanhasta puuvillalangasta. Valitettavasti eka rätti on kadoksissa kodin kaaoksessa ja en siitä nyt kuvaa saa. Kunhan huivikiireet helpottaa, niin teen näitä varmasti lisää. Ainakin muutamaa ystävää voisi tälläisellä lahjoa...\nEnsimmäistä kertaa ilmoittauduin mukaan Sukkasatoon. Onneksi tässä on aikaa hioa suunnitelmia sitäkin varten. Valmiiksi pitäisi saada ainakin heinäkuussa aloitetut säärystimet Kaikki puikoissa-blogin tempaukseen. Tosin yksittäisiä säärystimiä tuskin Sukkasadon saldoon voin laskea, mutta ainakin sopivat teemaan :) Virkkausringissäkin on alkamassa uusia, mielenkiintoisia tempauksia. Ainakin virkkuugraffiteja pitää tehdä, koska viime aikojen graffitini ovat olleet neulottuja. Tai onhan niissä joissakin yhdistetty virkattua ja neulottua.\nHeinäkuun loppuun mennessä piti tehdä valmiiksi kaikki Kesäyön Hullutuksen aikana aloitetut käsityöt. En ihan onnistunut... Heinäkuun viimeisinä päivinä teki mieli neuloa vain graffiteja ja siksi jäi loppurutistus KYH-töiden kanssa tekemättä. Heinäkuun aikana tuli aloitettua monta uuttakin työtä ja moni niistä jäi myös kesken. Mutta ne valmistuneet:\nhuivi ruskeasta Onni-langasta 161 g\npuna-pinkki Revontuli-huivi 175 g\nmusta verkkoneulekauluri 25 g\nlila helmineulehuivi 67 g\nlila pipo 30 g\nMeeri-baskeri 27 g\nvalkoiset vaippahousut 50 g\nkeltainen röyhelögraffiti 21 g\nkeltainen irtokaulusgraffiti 70 g\nAurinko-graffiti 2 g\n"maastosukat" 90 g\npinkki-kirjavat pitsisukat 70 g\n6 x virkattu koru yht. 6 g\nkukkasia kenkiin 12 g\nKulutusta yhteensä 806 grammaa. Lisäksi varastosta lähti huutis-myynnin kautta 1210 grammaa lankaa eli lankavarasto keveni hitusen yli kahdella kilolla. Tilalle tuli 700 grammaa lankaa, mutta pitkästä aikaa varasto siis pieneni. Mitenkähän käy kun ensi viikonloppuna pistäydyn Viron puolella? Ja sitä ennen on aikaa tutkailla Helsingin lankakauppoja.\nMustassa kaulurissa on tälläistä mallineuletta. Selasin lankakaupassa Katian lehteä ja tällä mallineuleella oli tehty ainakin pusero. Ihan kivan näköistä ja sinänsä helppoa, mutta silti tähän tuli virheitä. Alunperin piti tehdä huivi, mutta se kutistui kauluriksi, kun en tykännyt mallineuleesta enkä langasta. Lankaa on noin puoli kiloa jäljellä, ostin sitä ison kartion alkukesästä kun halvalla sai. Idea kauluriin täältä. Kannattaa uskoa ohjetta ja tehdä pätkä, joka sopivasti istuu kaulan ympärille. Omani on ihan liian pitkä, kun mitoitin sen riittämään vaikka pään ympärille. Ei asetu nätisti kaulaan eikä se oikein huppupäähineeksikään sovi. Jos jaksan, niin avaan ompeleen ja pistän kaulurin päitä päällekkäin, jotta se oikeasti peittäisi kaulaa eikä roikkuisi jossakin paljon alempana.\nLähettänyt Mari klo 20:35 5 kommenttia:


Rajakylän koulu – Vantaa OPS\nVersio hetkellä 27. heinäkuuta 2016 kello 13.29 – tehnyt Opswikiadmin (keskustelu | muokkaukset) (→3.1 Perusopetuksen tehtävät ja yleiset tavoitteet Rajakylän koulussa)\n2.1 2.1 Perusopetus yleissivistyksen perustana Rajakylän koulussa\n3.1 3.1 Perusopetuksen tehtävä ja yleiset tavoitteet Rajakylän koulussa\n4.1 4.1 Yhtenäisen perusopetuksen toimintakulttuuri Rajakylän koulussa\n5.7 5.7 Oppimista ja hyvinvointia edistävä koulutyön järjestäminen Rajakylän koulussa\n6.1 6.1 Yhteistyö huoltajien kanssa\n6.2 6.2 Arvioinnista tiedottamisen muodot\n6.3 6.3 Käyttäytymisen arviointi ja sen perustana olevat tavoitteet\n6.4 6.4 Valinnaisaineiden arviointi\n6.4.1 6.4.1 Valinnaisten aineiden arviointi vuosiluokilla 4-6\n6.4.2 6.4.2 Taide- ja taitoaineiden valinnaisten tuntien arviointi vuosiluokilla 4-6\n6.4.3 6.4.3 Valinnaisten aineiden arviointi vuosiluokilla 7-9\n6.4.4 6.4.4 Taide- ja taitoaineiden valinnaisten tuntien arviointi vuosiluokilla 7-9\n6.4.5 6.4.5 Valinnaisaineiden arviointi päättöarvioinnissa\n6.5 6.5 Opinnoissa etenemisen, vuosiluokalta siirtymisen ja vuosiluokalle jättämisen periaatteet ja käytännöt\n6.6 6.6 Sanallisen arvion ja numeroarvosanan antaminen todistuksissa eri oppiaineissa sekä käyttäytymisen arvioinnissa\n6.7 6.7 Välitodistus\n6.8 6.8 Erityisen tutkinnon suorittamisen mahdollisuudet ja ajankohdat\n6.9 6.9 Oppimisen arviointi Rajakylän koulussa\n7.6 7.6 Oppimisen ja koulunkäynnin tuki Rajakylän koulussa\n9.1 9.1 Kieleen ja kulttuuriin liittyviä erityiskysymyksiä Rajakylän koulussa\nEsi- ja alkuopetuksen yhteistyölle on määritelty rakenteet ja tavoitteet. Yhteistyötä tehdään kaupunki- ja aluetasoisesti sekä koulujen ja päiväkotien välillä. Yhteistyö tapahtuu sekä toiminnallisena että tiedonsiirtoon liittyvänä.\nJokaiselle koululle on nimetty yhteistyöpäiväkodit, jotka muodostavat esi- ja alkuopetuksen ryppään. Ryppäiden kokoonpano tarkistetaan vuosittain. Esi- ja alkuopetuksen yhteistyölle sovitaan kaupunkitasoinen pedagoginen kärki, joka määrittää teeman yhteistyölle. Edellä esitettyä kutsutaan esi- ja alkuopetuksen toiminnallisen yhteistyön malliksi, johon kaikki esiopetusta järjestävät päiväkodit ja alkuopetusta järjestävät koulut ovat sitoutuneet. Mallin tavoitteena on edistää lasten ja oppilaiden välistä vuorovaikutusta ja yhteisöllisyyden kehittymistä sekä mahdollistaa lasten tutustuminen koulun oppimisympäristöön ja toimintakulttuuriin. Toiminnallinen yhteistyö perustuu esi- ja alkuopettajien yhteiseen suunnitteluun.\nEskarista ekalle – yhteistyöprosessi määrittelee kaupunkitasoiset toimintatavat esi- ja alkuopetuksen siirtymävaiheessa. Keskeisenä dokumenttina käytetään lapsen esiopetuksen oppimissuunnitelmaa (LEOPS), jota hyödynnetään huoltajien luvalla tietoa siirrettäessä. Kevään LEOPS-keskustelussa arvioidaan esiopetusvuotta ja samalla pohditaan kouluun siirtymistä yhdessä huoltajien ja lapsen sekä tarvittaessa monialaisen henkilöstön ja tulevan koulun edustajan kanssa. Erityistä tukea tarvitsevien koulutulokkaiden osalta kouluun toimitetaan tarvittavat asiakirjat ja rehtori vastaa tiedonsiirtokeskustelusta ja huoltajan kuulemisesta keväällä.\nMusiikkiluokkatoimintaa on Vantaalla Aurinkokiven (3. – 9. vuosiluokat), Hämeenkylän (3. – 9. vuosiluokat), Lehtikuusen (3. - 9. vuosiluokat), Martinlaakson ( 3. -9. vuosiluokat), Mikkolan (3. -9. vuosiluokat), Simonkallion (3. - 6. vuosiluokat), Peltolan ( 7. - 9. vuosiluokat ) ja Ylästön ( 3. -9. vuosiluokat) kouluissa.\nVantaalla annetaan laajamittaista kaksikielistä opetusta englannin kielellä sekä ruotsin kielikylpyopetusta. Koulut kuvaavat koulukohtaisissa opetussuunnitelmissaan kohdekielen/kielikylpykielen tavoitteet ja sisällöt. Opetuksessa noudatetaan opetuslautakunnan hyväksymää tuntijakoa, joka on liitteenä. Englanninkieliseen opetukseen oppilaat valitaan kielellisen valmiuden arvioinnin kokeen perusteella. Jos ruotsin kielikylpyluokille hakee ensimmäiselle vuosiluokalle enemmän kuin kaksikymmentäviisi oppilasta, teetetään oppilaille kielellisen valmiuden arvioinnin koe. Myöhemmille vuosiluokille hakeuduttaessa oppilaan tulee osata luokkatason mukaista englannin tai ruotsin kieltä. Kielitaito testataan kielikokeen avulla.\n2.1 Perusopetus yleissivistyksen perustana Rajakylän koulussa\n”Se metsien keskellä pilkottaa ja harteilla hongikon.”\nYksilöllisten taitojen ja tarpeiden huomioiminen, yhteisöllisyys sekä kestävä kehitys luovat Rajakylän koulun arvopohjan. Rajakylän koulussa oikeus oppimiseen toteutuu luovien ja joustavien pedagogisten ratkaisujen ja oppijalähtöisyyden kautta.\nKoulutaipaleen alussa toteutamme avointa alkua, joka takaa parhaan mahdollisen oppimisympäristön. Seuraamme avoimen alun aikana lasten välisiä suhteita ja muodostamme havaintojen avulla parhaat mahdolliset ryhmäjaot. Avoimen alun aikana oppilaat työskentelevät erilaisissa pienissä ryhmissä useiden aikuisten ohjauksessa.\nLuokkasiirtojen avulla oppilas voidaan tarvittaessa siirtää toiseen ryhmään opiskelemaan millä tahansa vuosiluokalla. Siirrot tehdään aina yhteistyössä oppilaan huoltajien kanssa. Luokkasiirroin pyritään järjestämään opetusryhmät sellaisiksi, että opiskelutilanne on rauhallinen ja kannustava sekä turvaa kaikille suotuisan opiskeluympäristön.\nPedagogisin järjestelyin saamme aikaan toimintaympäristön, jossa niin oppilaiden kuin opettajienkin vahvuudet ja yksilölliset taidot sekä tuen tarve tulevat huomioiduksi. Opettajilla ja oppilailla olevia erityisiä taitoja voidaan hyödyntää opetusjärjestelyissä siten että aiheen parhaiten tunteva opettaa sitä.\nErilaisin yhteisöllisin toimintatavoin (mm. ryhmätyöt, luokka-aste ja koulukohtaiset projektit sekä koulun yhteiset teemapäivät) oppilaat sitoutuvat toisia ja ympäristöä huomioivaan kulttuuriin. Kehitämme uusia yhteisöllisiä toimintatapoja jo olemassa olevien ja hyväksi havaittujen rinnalle ottamalla vanhemmat ja erilaiset sidosryhmät mukaan koulun arkeen.\nToimimme Rajakylän koulussa kestävän kehityksen periaatteiden mukaisesti, mm. jätteiden lajittelun ja sähkön säästön avulla. Ympäristöstä huolehtiminen sisältää myös ajatuksen erilaisuuden arvostamisesta sekä monikulttuurisuudesta. Niistä huolehdimme erilaisten teemapäivien avulla, mutta myös arjen valintojen kautta. Koulussamme toimii oppilaista koostuva kestävän kehityksen työryhmä, jota ohjaavat siihen valitut opettajat.\nRajakylän arvopohjan toteutumista seurataan sekä lukuvuosisuunnitelman toteutumisen arvioinnin yhteydessä että opettajakunnan yhteisissä arviointitilaisuuksissa.\n3.1 Perusopetuksen tehtävä ja yleiset tavoitteet Rajakylän koulussa\n”Luo ikkunat kutsuvat kulkijaa, - se Rajiksen koulu on.”\nKoulumme tavoitteena on, että 6.luokan päättyessä oppilas on saavuttanut hyväksyttävästi alakoulun opetussuunnitelman mukaiset oppiainekohtaiset tavoitteet.\nToiminnallamme toteutamme laaja-alaisen oppimiskäsityksen eri osa-alueita. Rajakylän koulun opetussuunnitelmassa laaja-alaisen osaamisen osa-alueista koulukohtaisesti painotamme ajattelua ja oppimaan oppimista (L1), kulttuurista osaamista, vuorovaikutusta ja ilmaisua (L2) sekä monilukutaitoa (L4).\nTavoitteenamme on tukea lapsen kasvua niin, että hänestä kasvaa vuorovaikutustaitoinen, omasta oppimisestaan vastuuta ottava sekä itseään ja lähimmäisiään kunnioittava. Opimme ymmärtämään roolimme osana yhteisöä ja vastuumme ryhmän jäsenenä. Tavoitteenamme on oppia arvostamaan sekä omaa että toisen näkemystä ja työtä. Näemme omien tekojemme merkityksen yhteisön toiminnalle ja kykenemme sopeuttamaan toimintaamme ryhmän osana. Erityisesti tämä näkyy koulumme valinnaisten aineiden opetuksessa, kestävän kehityksen toiminnassa ja oppilaskuntatyössä.\nAlakoulun päättyessä oppilaalla on perusvalmiudet tiedon etsimiseen, tulkintaan ja lähdekritiikkiin, soveltamiseen sekä uuden tiedon tuottamiseen.\nTavoitteet saavutamme monipuolisilla ja vaihtelevilla opetusmenetelmillä, joissa huomioimme oppilaiden vahvuudet ja tuen tarpeet. Seuraamme tavoitteiden toteutumista mm. jatkuvalla havainnoinnilla, palautteen antamisella, kokeilla, itsearvioinnilla, vertaisarvioinnilla ja arviointikeskusteluilla. Hyödynnämme arvioinnin apuna monipuolisesti TVT-tekniikkaa.\n4.1 Yhtenäisen perusopetuksen toimintakulttuuri Rajakylän koulussa\n”Oma kouluni on, niin korvaamaton, uudet unelmat siivittää!”\nRajakylän koulussa kaiken toiminnan tavoitteena on, että jokainen lapsi ja aikuinen tulee hyväksytyksi, arvostetuksi ja kuulluksi. Turvallisessa ympäristössä uskallamme yrittää, erehtyä ja onnistua. Kehitämme jatkuvasti erilaisia uusia toimintatapoja, jotka vastaavat arjen haasteisiin. Oppilaat osallistuvat koulun toimintakulttuurin kehittämiseen yhdessä aikuisten kanssa.\nOlennainen osa koulumme toimintakulttuuria on joustavuus ja mahdollisuus nopeisiin suunnitelmien muutoksiin tilanteen niin vaatiessa. Näin voimme sujuvasti toteuttaa esim.oppilaskunnan ideoimia tai mediassa esiin nousseita ajankohtaisia teemoja erilaisissa projekteissa ja tapahtumissa.\nRajakylän koulun toimintakulttuuriin kuuluu yhteistyö eri toimijoiden kesken: yhteistyö nivelvaiheissa (esikoulu, alakoulu, yläkoulu, koulun vaihdot), luokka-asterajat ylittävä yhteistyö ja yhteistyö muiden koulutyötä tukevien tahojen kanssa.\nKasvatuskumppanuus kotien kanssa muodostaa pohjan koulussamme tehtävälle kasvatus- ja opetustyölle. Tavoitteenamme on, että yhteydenpito kodin ja koulun välillä on luonteva osa koulun arkipäivää.\nKoulussamme toimii vanhempainyhdistys, jonka tarkoituksena on edistää oppilaiden, vanhempien ja koulun välistä yhteistoimintaa. Tavoitteenamme on, että vanhempainyhdistyksessä olisi edustaja jokaisesta luokasta. Koulu ja vanhempainyhdistys toimivat yhdessä lasten parhaaksi.\nOppimisympäristöinä hyödynnämme kaikkia koulumme tiloja ja koulun lähialueita. Tavoitteenamme on, että koulu on kaikkien yhteinen ”luokkahuone”. Oppilaalla on entistä suurempi vapaus valita tarkoituksenmukainen tila opiskella. Opintoretkiä ja -käyntejä tehdään mahdollisuuksien mukaan. Tulevaisuudessa hyödynnämme erilaisia virtuaalisia oppimisympäristöjä entistä monipuolisemmin.\nRajakylän koulussa sekä opettajat että oppilaat toimivat erilaisissa luokka-aste ja ainekohtaisissa ryhmissä. Projekteja ja tapahtumia varten perustetaan työryhmiä, jotka vastaavat työtehtävien jakamisesta ja tavoitteiden saavuttamisesta. Monipuolisissa ryhmissä toimiminen edistää vertaisoppimista, yhteisöllisyyttä sekä oppilaiden osallisuutta.\nTarjoamme oppilaille mahdollisuuden suunnitella osan oppimispolustaan omien vahvuuksiensa mukaisesti. Mahdollistamme myös huoltajien ja koulun ulkopuolisten yhteistyötahojen osallistumisen koulun arkeen. Hyödynnämme oppilaiden harrastuneisuutta sekä opettajien ja huoltajien erikoisosaamista mm. valinnaisainekurssien yhteydessä. Vanhemmat voivat osallistua valinnaisainekursseille opettajien mukana ohjaajina tai avustajina.\nValinnaisainekurssien tavoitteena on tarjota oppilaille ja koulun opettajakunnalle motivoivaa ja hyvää mieltä tuottavaa toimintaa.\nValinnaiset aineet toteutetaan siten, että 4.-6.- luokilla on neljä kurssijaksoa. Kukin jakso on 3-4 viikon mittainen ja kaksi vuosiviikkotuntia kerrallaan. Näin lukuvuositasolla valinnaista ainetta tulee yksi vuosiviikkotunti. Ennen jakson alkua oppilaille jaetaan esite järjestettävistä valinnaisainekursseista, joista oppilas valitsee kolme mieluisinta. Johtoryhmä sijoittelee ja päättää muodostettavat valinnaisaineiden ryhmät. Valinnan yhteydessä oppilailla ja huoltajilla on mahdollisuus esittää toiveita uusista valinnaisainekursseista.\nKoulussamme luodaan tarkoituksenmukaisia oppiainerajat ylittäviä monialaisia oppimiskokonaisuuksia, joiden suunnitteluun ja arviointiin oppilaat ja huoltajat osallistetaan. Tällaisia voivat olla esim. koulukohtainen teematyöskentely, luokka-astekohtaiset projektit ja eri oppiaineita integroiva aihepiirityöskentely luokissa. Tavoitteena on, että opetuksessa siirrytään yhä enemmän laajojen kokonaisuuksien käsittelyyn yksittäisen sirpaletiedon sijaan.\nOppimiskokonaisuuksien arvioinnissa keskeistä on työn tulosten esittely ja saattaminen kaikkien nähtäville, esimerkiksi koulun omissa tapahtumissa, näyttelyissä ja esityksissä sekä jakamalla erilaisilla verkkoalustoilla. Näin mahdollisimman moni voi antaa palautetta kokonaisuuksien toteuttamisesta.\nJoustava perusopetus on toiminnallinen ja työpainotteinen tapa suorittaa perusopetuksen viimeiset lukuvuodet. Opiskelussa vuorottelevat koulussa tapahtuva opiskelu ja työssäoppimisjaksot. Lisäksi opiskelussa hyödynnetään muita oppimisympäristöjä ja tehdään tiiviistä yhteistyötä muun muassa työnantajien ja toisen asteen oppilaitosten kanssa.\nJoustavan perusopetuksen tavoitteena on vahvistaa oppilaiden elämänhallintaa, opiskelumotivaatiota ja työelämätaitoja sekä luoda joustavia opiskelupolkuja. Perusopetuksen oppimäärän suorittamisen lisäksi oppilaita tuetaan, kun he siirtyvät seuraavaan koulutusvaiheeseen ja edistetään heidän valmiuksiaan menestyä peruskoulun jälkeisissä jatko-opinnoissa.\nVantaalla joustavaa perusopetusta tarjotaan työelämäpainotteisena opetuksena jokaisessa ylä- ja yhtenäiskoulussa koulun 8.-9.-luokkalaisille. Opetus voi olla luokkamuotoista tai ei-luokkamuotoista opetusta koulun päätöksen mukaisesti.\nJoustava perusopetus on tarkoitettu oppilaille, joiden katsotaan hyötyvän toiminnallisuudesta ja mahdollisuudesta erilaisiin työympäristöihin tutustumisesta ja varhaisista työelämäkontakteista esimerkiksi uravalinnassa tai kotoutumisessa. Lähtökohtana opetuksessa on oppilaan vahvuudet ja itsetuntemus sekä toimijuuden vahvistaminen. Oppilaalta edellytetään sitoutumista ja motivaatiota sekä kykyä opiskella työssäoppimisjaksoilla. Oppilaat ovat oppivelvollisuusikäisiä ja aloitusvuoden aikana vähintään 14-vuotiaita.\nOppilaat valitaan joustavaan perusopetukseen oppilaan tai huoltajien hakemuksen sekä haastattelun perusteella. Oppilaat ja heidän huoltaja haastatellaan Vantaan yhteisellä haastattelukyselyllä. Oppilaan perheen edellytetään sitoutuvan opiskelun tukemiseen. Oppilasvalinnasta tehdään hallintopäätös, joka valmistellaan koulussa moniammatillisesti. Koulun luokkamuotoisessa joustavassa perusopetuksessa opiskelee 10-13 oppilasta. Ei-luokkamuotoiseen työelämäpainotteiseen perusopetukseen otettavien määrä on suhteutettu koulun kokoon ja tarkistetaan vuosittain. Päähaku joustavaan työelämäpainotteiseen perusopetukseen on keväisin. Lisäksi toimintaan voidaan ottaa oppilaita lukuvuoden aikana, jos koulun opetuksessa on vapaita oppilaspaikkoja.\nJoustavaa työelämäpainotteista opetusta ohjaa koulussa opettaja tai oppilaanohjaaja, ja sitä tukee koulun moniammatillinen tiimi. Luokkamuotoisessa joustavassa perusopetuksessa työssäoppimisjaksoja on lukuvuoden aikana noin puolet lukuvuodesta ja ei-luokkamuotoisessa toiminnassa noin 5-7 viikkoa lukuvuoden aikana. Ennen työssäoppimisjaksoa tehdään osapuolten kesken työsopimus, jonka yhteydessä selvitetään työturvallisuusmääräykset sekä tietosuojaan ja salassapitoon liittyvät asiat.\nTyössäoppimisjaksoilla oppilaat saavat opetussuunnitelman mukaisia oppimistehtäviä, joissa suoriutuminen otetaan huomioon oppilaan arvioinnissa. Oppilas saa jakson aikana ja jälkeen opettajalta tai oppilaanohjaajalta ohjausta tehtäviin ja työssäoppimisjaksoon liittyen. Työssäoppimisjakson päätteeksi jakso arvioidaan.\nOppilaat ovat perusopetuksen oppilaita ja siten oikeutettuja oppimisen ja koulunkäynnin tukeen ja ohjaukseen sekä oppilashuoltoon. Joustavan perusopetuksen oppilaille laaditaan oppimissuunnitelma tai erityisen tuen oppilaan ollessa kyseessä henkilökohtainen opetuksen järjestämistä koskeva suunnitelma (HOJKS) kahden kuukauden kuluessa opetuksen alkamisesta. Suunnitelmassa määritellään myös yksilöllinen valinnaisaineiden suorittamistapa.\nJoustavan perusopetuksen toimintaa suunnittelee, organisoi, arvioi ja kehittää kaupunkitasoinen ohjausryhmä.\n5.7 Oppimista ja hyvinvointia edistävä koulutyön järjestäminen Rajakylän koulussa\n”Sen taitajat taivaita tavoittaa - ja se sydäntä lämmittää.”\nSosiaalisten taitojen harjoitteleminen on luonteva osa jokapäiväistä kouluarkea. Yhteistyötaitojen kasvaminen vähentää erilaisia riitatilanteita ja kiusaamista. Koulussamme on käytössä KiVa-koulu -menetelmä turvallisen koulupäivän takaamiseksi. Tarvittaessa aikuisista muodostettu KiVa-tiimi selvittää kiusaamistilanteita.\nKoulumme välituntitoiminta on turvallista, monipuolista, virikkeellistä ja liikunnallista. Välituntitoimintaa ylläpidetään mm. vertaisohjaajien avulla, joiden tehtävänä on houkutella kaikki halukkaat mukaan leikkeihin. Vertaisohjaajat huolehtivat myös lainattavista liikunta- ja leikkivälineistä. Välituntien turvallisuudesta huolehditaan riittävällä valvonnalla.\nKoulussamme toteutamme monipuolista valinnaisaineiden kurssimuotoista opetusta. Kurssit tukevat yhteisöllisyyttä ja turvallisen ilmapiirin luomista. Kursseilla oppilaat ja opettajat tutustuvat yli luokka- ja luokka-asterajojen. Vanhemmilla on mahdollisuus osallistua kurssien suunnitteluun ja toimintaan. Näin sekä opettajilla että vanhemmilla on mahdollisuus tuoda omia vahvuuksiaan oppilaiden iloksi ja hyödyksi.\nKoulumme opettajat ja oppilaat kehittävät yhdessä ympäristövastuullista toimintaa, joka sisältää myös ajatuksen erilaisuuden arvostamisesta ja monikulttuurisuudesta. Luokassa opettaja huolehtii, että eri kulttuurit, kielet ja uskonnot tuodaan esille samanarvoisina. Opettaja voi sopivan aiheen yhteydessä pyytää oppilasta tai tämän huoltajaa kertomaan omaan kulttuuriin, kieleen tai uskontoon liittyvistä asioista, jotta ne pääsevät arjessa tarpeeksi esille.\nKestävän kehityksen toimintaa organisoi oppilaista ja opettajista muodostuva Keke-työryhmä. Jokainen luokka valitsee vuosittain keskuudestaan Keke-agentin. Agentin tehtäviin kuuluu ympäristöasioista tiedottaminen ja käytänteistä muistuttaminen. Jätteiden lajittelu ja sähkön säästäminen on osa arkipäiväämme. Ympäristövastuullisuudesta muistutamme mm. kierrätys- ja siivouspäivinä, ruokalan biojätteen tarkkailujaksolla sekä ruokalan ”hiljaisuusviikoilla”. Näiden toimien lisäksi Keke-tiimi ideoi yhdessä oppilaiden kanssa uusia ja ajankohtaisia tapahtumia tai käytänteitä.\nKoulussamme toimii opettajien ohjaamana oppilaskunta. Jokainen luokka valitsee aina keskuudestaan kalenterivuoden tammikuussa yhden jäsenen ja yhden varajäsenen oppilaskunnan hallitukseen. Hallitus kokoontuu vähintään kaksi kertaa kuukaudessa erikseen sovittuina ajankohtina. Oppilaskunnan jäsenet välittävät toiveita ja ideoita opettajille muilta oppilailta sekä keskustelevat omissa luokissaan kokouksissa käsitellyistä asioista. Oppilaskunta ideoi ja järjestää koulun yhteisiä tapahtumia, esimerkiksi Talent-kilpailun ja erilaisia teemaviikkoja. Oppilaskunta osallistuu koulun työolojen ja oppimisympäristön arviointiin sekä toimintakulttuurin kehittämiseen. Oppilaskunta toimii yhteistyössä Keke-ryhmän, vanhempainyhdistyksen ja muiden sidosryhmien kanssa.\nPerinteisten juhlien lisäksi järjestämme monipuolisia teema- ja tapahtumapäiviä, joiden ideointiin ja toteutukseen oppilaat ja huoltajat voivat osallistua.\nPyrimme kehittämään monipuolista kerhotoimintaa vastaamaan oppilaiden tarpeita. Koulu tarjoaa ulkopuolisille toimijoille mahdollisuuden järjestää kerhoja koulumme tiloissa.\nRajakylän koulu tekee yhteistyötä Länsimäen kirjaston ja muiden koulutyötä tukevien tahojen kanssa.\n6.1 Yhteistyö huoltajien kanssa\nOppilaan arvioinnista päättää kunkin oppiaineen tai opintokokonaisuuden osalta aina oppilaan opettaja, tai jos opettajia on useita, opettajat yhdessä. Yhteistyö huoltajien kanssa on kuitenkin tärkeää. On tärkeää, että huoltaja tietää, mistä arvioinnissa on kyse. Koulun arviointikulttuurin tulee siksi olla avointa, johdonmukaista ja yhdenvertaista.\nYhteistyö huoltajien kanssa oppimisen ja osaamisen arvioinnissa tarkoittaa tiedottamista siitä:\nmiten oppilaan oppimista ja osaamista arvioidaan, miten opettaja havainnoi, kerää ja dokumentoi arviointitietoa\nmitä arvioidaan lukuvuoden aikana ja mitä lukuvuoden päätteeksi\nmitkä ovat oppiaineiden tavoitteet ja arviointikriteerit.\nTärkeää yhteistyötä kodin ja koulun välillä on lukuvuoden aikana pidettävä arviointikeskustelu. Arviointikeskusteluun osallistuvat oppilas, huoltaja ja luokanopettaja/ luokanvalvoja. Arviointikeskustelu on osa monipuolista arviointia, joka ohjaa ja kannustaa opiskelua sekä kuvaa, miten hyvin oppilas on saavuttanut kasvulle ja oppimiselle asetetut tavoitteet.\nKoulut päättävät arviointikeskustelujen ajankohdat ja kirjaavat ne lukuvuosisuunnitelmaan. Erityisen tuen oppilaiden osalta arviointikeskustelu voidaan sisällyttää HOJKS:n päivitykseen. Vantaalla arviointikeskustelu käydään tavoitteiden ja hyvinvoinnin hengessä – pääosassa on lapsi!\n6.2 Arvioinnista tiedottamisen muodot\nOppilaille ja heidän huoltajilleen annetaan lukuvuoden aikana tietoa oppilaiden opintojen edistymisestä, työskentelystä ja käyttäytymisestä formatiivisen arvioinnin avulla.\nOppilaille tulee selvittää oppiaineiden tavoitteet sekä arvioinnin periaatteet. Oppilaiden tulee saada käsitys siitä, mitä hänen on tarkoitus oppia ja miten suoriutumista arvioidaan.\nOpettajien yhteistyö kouluyhteisössä on välttämätöntä, jotta arviointi on johdonmukaista ja yhdenvertaista. Yhteistyö näyttäytyy oppilaille ja huoltajille tiedottamisen selkeytenä ja arvioinnin läpinäkyvyytenä.\nKukin koulu päättää, miten tiedottaa oppimisen ja osaamisen arvioinnista ja kirjaa tiedottamisen tavat koulun opetussuunnitelmaan.\nMitä asioita huoltajille tiedotetaan oppimisen ja osaamisen arvioinnista?\nMiten oppilaille ja huoltajille annetaan lukuvuoden aikana tietoa opintojen etenemisestä, työskentelystä ja käyttäytymisestä?\nMilloin? Tiedottamisen ajankohdat.\n6.3 Käyttäytymisen arviointi ja sen perustana olevat tavoitteet\nKäyttäytymisen arvioi oppilaan opettaja, tai jos opettajia on useita, opettajat yhdessä. Vantaalla on laadittu kaupunkitasoiset arviointikriteerit käyttäytymisen arvioinnille, jotka astuvat voimaan 1.8.2021.\n6.4 Valinnaisaineiden arviointi\nValinnaisaineet jaotellaan perusopetuksen opetussuunnitelman perusteiden mukaisesti:\ntaide- ja taitoaineiden valinnaisiin tunteihin\nValinnaiset aineet sekä taide- ja taitoaineiden valinnaiset tunnit ovat kaksi eri asiaa ja ne arvioidaan eri periaattein.\nValinnaiset aineet muodostavat omat oppimääränsä, jotka suunnitellaan, toteutetaan ja arvioidaan itsenäisinä kokonaisuuksina. Valinnaiset aineet arvioidaan erikseen joko numeroarvosanalla tai sanallisella arviolla riippuen niiden laajuudesta.\nJokainen taide- ja taitoaineiden valinnainen tunti sisältyy aina taide- ja taitoaineiden yhteiseen oppimäärään. Kunkin taide- ja taitoaineen oppimäärän vähimmäistuntimäärästä ja siihen mahdollisesti taide- ja taitoaineiden valinnaisista tunneista osoitetusta opetusajasta on muodostettu jatkumo, joka perustuu ko. oppiaineen yhteisen oppimäärän opetukselle annettuihin tavoitteisiin ja keskeisiin sisältöihin.\nKoulu tarkentaa valinnaisaineiden sisällöt lukuvuosisuunnitelmassa.\nValinnaisaineiden tuntimääristä, tarjonnasta ja jaosta valinnaisiin aineisiin ja taide- ja taitoaineisiin kerrotaan opetussuunnitelman luvussa 12, Valinnaisuus perusopetuksessa.\n6.4.1 Valinnaisten aineiden arviointi vuosiluokilla 4-6\nVantaan suomenkielisen perusopetuksen tuntijaossa on varattu kolme vuosiviikkotuntia valinnaisille aineille vuosiluokille 4-6 (1 vuosiviikkotunti/vuosiluokka).\nValinnaiset aineet arvioidaan sanallisesti, koska ne ovat oppimäärältään alle 2 vuosiviikkotuntia. Valinnaisista aineista merkitään todistuksiin vuosiviikkotuntimäärä sekä merkintä hyväksytty/hylätty (S/H). Mikäli sanallisesti arvioitu valinnainen aine katsotaan jonkin yhteisen oppiaineen syventäviksi opinnoiksi, sen suoritus voi korottaa ko. oppiaineen arvosanaa. Opettaja tiedottaa oppilaille mitkä valinnaiset aineet vaikuttavat korottavasti arvosanaan.\nValinnaisaineisiin liittyviä periaatteita kuvataan myös kaupunkitasoisen opetussuunnitelman luvussa 12, Valinnaisuus perusopetuksessa.\n6.4.2 Taide- ja taitoaineiden valinnaisten tuntien arviointi vuosiluokilla 4-6\nVantaan suomenkielisen perusopetuksen tuntijaossa on varattu kuusi vuosiviikkotuntia taide- ja taitoaineiden valinnaisiin tunteihin (2 vuosiviikkotuntia/vuosiluokka) vuosiluokille 4-6. Valinnaisten taide- ja taitoaineiden tuntien tulee olla eri oppiainetta kullakin vuosiluokalla.\nTaide- ja taitoaineiden valinnaiset tunnit ovat osa yhteisinä oppiaineina opetettavien taide- ja taitoaineiden oppimääriä ja ne myös arvioidaan osana tätä opetusta. Oppilas saa yhden arvosanan kustakin taide- ja taitoaineesta kaikilla niillä vuosiluokilla, joilla hän niitä opiskelee. Taide- ja taitoaineiden valinnaisista tunneista tarjotuista ja suoritetuista opinnoista ei tule erillistä arviota todistuksiin. Kotitaloutta ei ole yhteisenä oppiaineena vuosiluokilla 4-6. Valinnainen kotitalous arvioidaan lukuvuositodistuksessa merkinnällä hyväksytty/hylätty (S/H).\nTaide- ja taitoaineiden valinnaisten tuntien käyttö edistää näiden oppiaineiden tavoitteellista opiskelua.\n6.4.3 Valinnaisten aineiden arviointi vuosiluokilla 7-9\nValinnaisena aineena voidaan tarjota syventäviä ja soveltavia oppiaineita tai useasta aineesta muodostettuja oppiainekokonaisuuksia. Syventävät valinnaiset aineet syventävät ja/tai laajentavat yhteisten oppiaineiden tavoitteita ja sisältöjä. Soveltavat valinnaiset aineet voivat sisältää aineksia useasta eri oppiaineesta tai laaja-alaisesta osaamisesta. Soveltavilla valinnaisilla aineilla voidaan edistää oppiaineiden yhteistyötä.\nVantaan suomenkielisen perusopetuksen tuntijaossa on varattu kahdeksan vuosiviikkotuntia valinnaisille aineille vuosiluokille 7-9.\nVuosiluokilla 7-9 ne valinnaiset aineet, jotka muodostavat yhtenäisen, vähintään kahden vuosiviikkotunnin oppimäärän, arvioidaan numeroin.Kasva urheilijaksi -kurssia tarjotaan joka vuosiluokalla liikunnan syventävänä valinnaisena aineena. Kasva urheilijaksi -kurssi muodostaa oppimäärän, joka arvioidaan numeroin. Jos Kasva urheilijaksi -kurssi jää oppimäärältään alle kahteen vuosiviikkotuntiin, arvioidaan se sanallisesti. 9. vuosiluokalla valinnaisaineiden suorituksia tarkistettaessa koulu sopii, kuka tarkistaa oppilaiden Kasva urheilijaksi -kurssin laajuuden.\nOppimäärältään alle kaksi vuosiviikkotuntia käsittävät valinnaiset aineet, arvioidaan sanallisesti. Mikäli sanallisesti arvioitu valinnainen aine katsotaan jonkin yhteisen oppiaineen syventäviksi opinnoiksi, sen suoritus voi korottaa ko. oppiaineen arvosanaa. Opettaja tiedottaa oppilaille mitkä valinnaiset aineet vaikuttavat korottavasti arvosanaan.\nValinnaisiin aineisiin osoitettuja vuosiviikkotunteja käytetään painotetun opetuksen järjestämiseen. Koulun oppilaanohjaaja kertoo yhdessä opettajien kanssa oppilaalle siitä, kuinka valinnaisaineiden arvosanat vaikuttavat opiskelijaksi ottamisen perusteisiin toiselle asteelle.\n6.4.4 Taide- ja taitoaineiden valinnaisten tuntien arviointi vuosiluokilla 7-9\nVantaan suomenkielisen perusopetuksen tuntijaossa on varattu viisi vuosiviikkotuntia taide- ja taitoaineiden valinnaisiin tunteihin vuosiluokille 7-9.\nTaide- ja taitoaineiden valinnaisaineiden arviointi on osa kyseisen, kaikille yhteisen oppiaineen arviointia. Todistukseen ei tule erikseen mainintaa taide- ja taitoaineiden valinnaisten aineiden osalta, vaan arvosana kuuluu osaksi kaikille pakollisen taide- ja taitoaineen arviointia.\n6.4.5 Valinnaisaineiden arviointi päättöarvioinnissa\nNe valinnaiset aineet, jotka muodostavat yhtenäisen, vähintään kahden vuosiviikkotunnin oppimäärän, arvioidaan numeroin. Oppimäärältään alle kaksi vuosiviikkotuntia käsittävät valinnaiset aineet ja tällaisista oppimääristä koostuvat kokonaisuudet arvioidaan sanallisesti hyväksytty- merkinnällä. Yhteiseen oppiaineeseen liittyvässä sanallisesti arvioitavassa valinnaisessa aineessa osoitettu osaaminen voi korottaa kyseisen oppiaineen päättöarvosanaa.\nNumeroin arvioitavista valinnaisista aineista merkitään todistukseen nimi, vuosiviikkotuntimäärä ja arvosana. Sanallisesti arvioitavista valinnaisista aineista merkitään ”hyväksytty”. Kaikki yhteisiin oppiaineisiin liittyvät oppilaan suorittamat valinnaiset aineet merkitään päättötodistukseen kyseisen oppiaineen alle. Valinnaiset aineet, jotka eivät liity mihinkään yhteiseen oppiaineeseen, merkitään todistukseen otsikon ”Soveltavat valinnaiset aineet” alle. Mikäli oppilas vaihtaa valinnaisen aineen toiseen, merkitään päättötodistukseen kesken jääneen valinnaisaineen kohdalle numeroarvosana tai ”osallistunut”, ja uudesta ”hyväksytty” tai numeroarvosana riippuen vuosiviikkotuntimäärästä.\nTaide- ja taitoaineiden päättöarviointi tehdään siinä vaiheessa, kun kunkin taide- ja taitoaineen koko oppimäärä, sisältäen myös mahdolliset valinnaiset taide- ja taitoaineiden tunnit, on opiskeltu. Oppilas saa yhden arvosanan kustakin taide- ja taitoaineesta päättötodistukseen. Päättöarvosanaa muodostettaessa käytetään näihin oppiaineisiin perusopetuksen opetussuunnitelman perusteissa määriteltyjä päättöarvioinnin kriteereitä.\nOppilaalle tulee selvittää miten valinnaisaineiden arvosanat vaikuttavat opiskelijaksi ottamisen perusteisiin toiselle asteelle. Vastuu on oppilaanohjaajalla yhdessä opettajien kanssa.\n6.5 Opinnoissa etenemisen, vuosiluokalta siirtymisen ja vuosiluokalle jättämisen periaatteet ja käytännöt\nOppilaan ja huoltajien tulee saada tietää hyvissä ajoin, mikäli on vaarassa, että oppilas ei saavuta oppimäärän tavoitteita edes välttävästi. Oppilaan oppimisen edistymistä seurataan ja edistymisestä käydään keskustelua oppilaan ja huoltajien sekä oppilaan opettajien kanssa.\nMikäli näyttää siltä, että oppilas ei suorita oppiainetta hyväksytysti, hänelle tulee antaa mahdollisuus erikseen osoittaa saavuttaneensa hyväksyttävät tiedot ja taidot ennen lukuvuoden loppumista tai hänelle tulee järjestää mahdollisuus osoittaa ne lukuvuoden päätyttyä, ennen seuraavan lukuvuoden alkamista. Vuosiluokalle jättämisestä päättävät rehtori ja oppilaan opettajat yhdessä.\nOppilas voi edetä opinnoissa vuosiluokkiin jaetun oppimäärän sijaan vuosiluokkiin sitomattomasti oman opinto-ohjelman mukaisesti. Opintokokonaisuudet kirjataan oppimissuunnitelmaan tai HOJKSn. Opintokokonaisuudet voivat sisältää yhden oppiaineen sisältöjä tai useamman oppiaineen sisältöjä. Sisällöt pohjautuvat aina opetussuunnitelmaan. Opintokokonaisuuksille määritellään tavoitteet, suorittamisjärjestys, aikataulu ja arviointi. Opintokokonaisuuksien arvioinnissa käytetään monipuolisia menetelmiä.\n6.6 Sanallisen arvion ja numeroarvosanan antaminen todistuksissa eri oppiaineissa sekä käyttäytymisen arvioinnissa\nLukuvuositodistuksessa käytetään sanallista arviointia vuosiluokilla 1-3. Sanallisesta arviosta käy ilmi, onko oppilas suoriutunut hyväksytysti lukuvuoden opinnoista jokaisessa opinto-ohjelmaansa kuuluvassa oppiaineessa. Lukuvuositodistuksessa käytetään numeroarviointia vuosiluokilla 4-9. Sanallista ja numeroarviointia täydennetään kuvailevalla sanallisella arviolla, joka annetaan todistuksen liitteenä vuosiluokilla 1-6. Sanallista arviota voidaan käyttää päättöarviointia lukuun ottamatta myös niiden oppilaiden arvioinnissa, joiden äidinkieli on muu kuin opetuksessa käytettävä kieli.\nVäli- ja lukuvuositodistukseen merkitään arvio oppilaan käyttäytymisestä. Vuosiluokilla 1–3 käyttäytymisestä annetaan sanallinen arvio, joka annetaan todistuksen liitteenä.\nYksilöllistettyjen oppiaineiden arvioinnissa noudatetaan samaa ohjeistusta kuin muussakin arvioinnissa ts. vuosiluokkien 1-3 oppilaille annetaan sanallista arviota ja vuosiluokkien 4-9 oppilaille annetaan numero. Sanallisen arvion tai numeroarvosanan perään lisätään tähti (*) Numeerisen arvosanan lisäksi voi antaa myös sanallista arviointia todistuksen liitteenä.\nToiminta-alueittain annettavassa opetuksessa käytetään sanallista arviota.\nOman opinto-ohjelman (oppimissuunnitelma, HOJKS) mukaan, vuosiluokkiin sitomattomasti opiskelevan oppilaan välitodistus voidaan jättää antamatta. Lukuvuositodistuksessa oppilas saa suorittamistaan opintokokonaisuuksista arvosanat. Opintokokonaisuudet tarkennetaan oppimissuunnitelmassa tai henkilökohtaista opetuksen järjestämistä koskevassa suunnitelmassa.\nVantaalla oppilaille annetaan välitodistus lukuvuoden aikana koulun valitsemana ajankohtana. Välitodistuksessa käytetään sanallista arviointia vuosiluokilla 1-3 ja numeroarviointia vuosiluokilla 4-9. Välitodistus annetaan samoin periaattein kuin lukuvuositodistus.\nVälitodistus on summatiivista arviointia, jossa lukuvuoden puolivälissä kuvataan missä määrin oppilas on saavuttanut kyseiselle vuosiluokalle asetetut tavoitteet, joita siihen mennessä on opiskeltu.\nVälitodistukseen merkitään myös arvio oppilaan käyttäytymisestä. Vuosiluokilla 1–3 käyttäytymisestä annetaan sanallinen arvio, joka annetaan todistuksen liitteenä.\n6.8 Erityisen tutkinnon suorittamisen mahdollisuudet ja ajankohdat\nKotiopetuksessa oleville oppilaille erityisen tutkinnon suorittamismahdollisuudesta sovitaan erikseen.\n6.9 Oppimisen arviointi Rajakylän koulussa\n”Kun ovesi kerran avata sain minä kulkija pienoinen.”\nRajakylän koulun arviointikulttuuri perustuu lasten tietojen ja taitojen monipuoliseen havainnointiin. Lapset asettavat itselleen tavoitteita yhdessä heitä ohjaavien opettajien ja vanhempiensa kanssa. Tavoitteiden saavuttamista seurataan ja niitä voidaan myös muuttaa. Oppilaalle annetaan mahdollisuus näyttää osaamisensa monin eri tavoin, mm. kirjallisesti, suullisesti ja erilaisilla projekteilla. Arviointi ohjaa myös opettajaa oman työn suunnittelussa ja toteuttamisessa.\nKoulussamme käytetään jokaisella vuositasolla yhteistä itsearviointilomaketta. Itsearviointia harjoitellaan eri oppiaineiden sisällä jatkuvasti. Oppilaat opettelevat myös arvioimaan toisiaan kannustavasti ja rohkaisevasti.\nRajakylän koulussa annetaan 2.-6.-luokkalaisille kirjallinen väliarviointi marras- joulukuun vaihteessa ja helmi- maaliskuun aikana pidetään arviointikeskustelut. Ensimmäisen luokan oppilaiden arviointikeskustelut käydään marraskuun loppuun mennessä. Helmikuun aikana he saavat kirjallisen väliarvioinnin. Lukuvuositodistus annetaan kaikille oppilaille lukuvuoden päätteeksi.\nRajakylän koulussa aikuiset yhdessä kotien kanssa auttavat lapsia kasvamaan omasta toiminnasta vastuuta ottaviksi koululaisiksi. Tavoitteena on, että oppilas ottaa toiset huomioon sekä huolehtii ympäristöstään.\nKäyttäytymisen arvioinnin kohteena on oppilaan toiminta koulun erilaisissa oppimisympäristöissä. Arviointiin osallistuvat kaikki lasta opettavat opettajat.\nJatkuva, ohjaava ja kannustava palaute yhdessä käyttäytymisen arvioinnin kanssa auttavat oppilasta kasvamaan ja kehittymään ihmisenä. Oppilaalle muodostuu arvioinnista saadun palautteen kautta kuva omasta käyttäytymisestään, jolloin hän osaa yhdessä aikuisten kanssa asettaa itselleen tavoitteita.\nHyvän käyttäytymisen kuvaus:\n- arvostaa kaikkia kouluyhteisön jäseniä ja osaa koulutyössään ottaa muut huomioon\n- kantaa vastuunsa ympäristöstä\n- noudattaa sääntöjä, ohjeita ja hyviä tapoja\n- toimii myönteisesti, aktiivisesti ja yhteistyökykyisesti sekä auttaa ja kannustaa muita\n7.6 Oppimisen ja koulunkäynnin tuki Rajakylän koulussa\n”ja tielleni tietoja, taitoja hain - olin niin onnellinen.”\nRajakylän koulu käyttää monipuolisia pedagogisia menetelmiä, ratkaisuja ja oppimisympäristöjä, jotta oppimisen ja koulunkäynnin vaikeuksia voidaan ehkäistä. Oppilaat opettelevat sosiaalisia tunnetaitoja säännöllisesti työjärjestyksen puitteissa. Yhteistyö oppilaan ja huoltajien kanssa on avointa ja tasa-arvoista. Pidämme yhteydenottokynnyksen koulun ja kodin välillä mahdollisimman matalana.\nMikäli oppilaalla ilmenee tarvetta tukeen, järjestämme sen mahdollisimman nopeasti, tarkoituksenmukaisesti ja avoimesti. Määrittelemme lukuvuosisuunnitelmassa vuosittain, millaisia tukimuotoja koulumme tarjoaa. Tarkistamme myös, mitkä ovat koulun resurssit eri tukimuotojen järjestämiseen.\nTarjoamme oppilaille, huoltajille ja muille oppilaiden kanssa työskenteleville mahdollisimman monipuolista arviointitietoutta yksilöllisen tuen järjestämiseksi. Yksilöllisen tuen tarvetta arvioitaessa päätösten pohjaksi keräämme mahdollisimman laajan havainto- ja arviointiaineiston, samoin siirryttäessä tukimuodosta toiseen tai tukea purettaessa.\nOppilaan tarvitseman tuen määrittämiseksi käytämme oppilashuoltolain edellyttämiä asiakirjoja. Oppilaan vaihtaessa koulua huolehdimme, että pedagogisen asiakirjan avulla tieto tuen tarpeesta siirtyy uuteen kouluun.\nSiirtymävaiheessa teemme tiivistä yhteistyötä lähettävän ja vastaanottavan tahon välillä.\nKoulumme kaikki oppilaat ovat yleiseen tukeen oikeutettuja. Tarpeen mukaan oppilaat voivat saada tukiopetusta, koulunkäyntiavustajan tukea oppituntien aikana ja monipuolisia opiskeluvälineitä käyttöönsä. Koulussamme toimii säännöllisesti läksypiiri iltapäivisin. Oppituntien palkittamisella ja vaihtelevilla oppilasryhmillä kohdennamme tukea sitä tarvitseville.\nKun luokanopettaja huolestuu oppilaan koulunkäynnistä, hän laatii oppilaalle oppimissuunnitelman yhdessä huoltajien kanssa. Tarpeen mukaan hän konsultoi muita opettajia. Tarvittaessa perustetaan monialainen asiantuntijaryhmä (MOA).\nKoulussamme tehostettuun tukeen siirretään oppilas, joka opiskelee jotain oppiainetta säännöllisesti erityisopetuksessa ja jonka kohdalla on todettu, että yleisen tuen tukitoimet eivät riitä. Tehostettuun tukeen voidaan siirtää myös oppilas, joka tarvitsee tukea tunne-elämän vaikeuksiin.\nLuokanopettaja ja erityisopettaja tekevät pedagogisen arvion ja oppimissuunnitelman yhteistyössä, kun siirtämistä tehostettuun tukeen harkitaan. Tarvittaessa konsultaatioapua pyydetään oppilashuollon työntekijöiltä ja S2 -opettajalta.\nMikäli oppilas ei enää tarvitse tehostettua tukea, tuki puretaan.\nErityiseen tukeen koulussamme siirretään oppilas, joka opiskelee useampaa oppiainetta kokonaan tai lähes kokonaan erityisopetuksessa ja/tai ei suoriudu yksittäiseen oppiaineen vuosiluokkatavoitteesta edes eriytetysti. Myös suurta tukea tunne-elämän hallintaan tarvitseva oppilas voidaan siirtää erityisen tuen piiriin.\nArvioimme tuen tarvetta säännöllisesti yhdessä oppilaan ja huoltajien kanssa. Tarvittaessa tukimuotoa voidaan muuttaa.\n9.1 Kieleen ja kulttuuriin liittyviä erityiskysymyksiä Rajakylän koulussa\n”Vie vuodet vuosia mennessään, käy kauaksi kulkijan tie.”\nRajakylän koulussa kehitämme toimivaa kielitietoista vuorovaikutusta koko kouluyhteisössä. Kielikasvatus ja kielitietoisuus eli kielen merkityksen ymmärtäminen ovat osa toimintakulttuuriamme. Tavoitteenamme on, että oppilaat ymmärtävät oikean kielen käytön merkityksen erilaisissa arjen vuorovaikutustilanteissa ja opiskelussa. Opimme myös ymmärtämään, että eri kulttuureista tulevilla oppilailla on erilaisia tapoja ja käytänteitä, jotka näkyvät myös kielen käytössä.\nKoulumme arjessa tuomme esille monipuolisesti kulttuureja ja kieliä. Rohkaisemme oppilaita jakamaan kieli- ja kulttuuritietojaan sekä taitojaan muille oppilaille ja opettajille. Järjestämme erilaisia monikulttuurisuustapahtumia kuten teemapäiviä ja – viikkoja, joiden järjestelyihin perheet voivat osallistua. Hyödynnämme eri äidinkielten ja uskontojen opettajien asiantuntemusta kulttuureihin ja kieliin tutustuttaessa. Tekemällä tiivistä yhteistyötä eri kulttuureista tulleiden henkilöiden kanssa lisäämme koko kouluyhteisön kieli- ja kulttuuritietoisuutta.\nMaahanmuuttajataustaiset oppilaat siirtyvät tuetusti valmistavasta opetuksesta yleisopetukseen. Ennen oppilaan siirtymistä yleisopetuksen luokkaan valmistellaan tiedonsiirto esivalmistavan tai valmistavan ja vastaanottavan luokan välillä. Siihen voivat osallistua esiluokan tai valmistavan luokan opettaja, perusopetuksen aluekoordinaattori, tuleva luokanopettaja, erityisopettaja ja suomi toisena kielenä -opettaja. Tiedonsiirron aikana päätetään oppilaan tuleva vuosiluokka.\nEnnen lopullista siirtymistä pidetään riittävän pitkä tutustumisjakso uuteen luokkaan. Jakson pituus mietitään oppilaskohtaisesti. Siirtymisen jälkeen oppilaalle laaditaan yleisen tuen suunnitelma vähintään kalenterivuodeksi.\nRuotsin kielellä annetun opetuksen määrä on vuosiluokilla 1–2 noin 90%, vuosiluokilla 3-4 noin 70% ja vuosiluokilla 5-9 keskimäärin 50%. Osuus lasketaan vuosiluokan koko tuntimäärästä. Kielikylpykieli on oppilaan A1-kieli.\nUomarinteen alakoulussa ruotsin kielikylpyluokalla aloittaneet oppilaat jatkavat kielikylpyopetusta 7. - 9. luokilla Kilterin koulussa. Viertolan koulussa ruotsin kielikylpyluokalla aloittaneet jatkavat kielikylpyopetusta Peltolan koulussa. Yläkouluun siirryttäessä voidaan kouluihin ottaa uusia oppilaita, jotka ovat olleet kielikylpyopetuksessa muualla tai jotka osoittavat vastaavat tiedot kielikokeen perusteella.\nRuotsin kielikylpyopetuksessa noudatetaan Vantaan kaupunkitasoista kielikylvyn tuntijakoa. Ruotsin kielen opetukseen tarvittavat tunnit on siirretty äidinkieli- ja kirjallisuus – oppiaineesta ruotsin kieleen. Lisäksi tunteja on siirretty valinnaisaineiden tunneista. Ruotsin kielellä opiskeltavat oppiaineet määritellään vuosittain lukuvuosisuunnitelmassa. Ruotsin kielellä opiskeltavissa oppiaineissa varmennetaan suomen kielen sanaston hallinta muun muassa jatko-opintojen turvaamiseksi.\nNoudettu kohteesta ”http://vantaawiki.fi/pops/index.php?title=Rajakylän_koulu&oldid=2084”\nSivua on viimeksi muutettu 12. syyskuuta 2016 kello 13.37.


Osa jauhelihasta tehdään pakastetusta lihasta – Kulutusjuhla\nOsa jauhelihasta tehdään pakastetusta lihasta\nHaarukka ihmettelee jauhelihaa, joka on pakastetusta lihasta, mutta sitä ei kuluttajalle kerrota: ”Mutta nyt sitten ruokatalot kertovat ihan julkisestikin, että osa ostamastamme jauhelihasta tehdään pakastetusta lihasta. Aamulehden artikkelista selviää, että pakastelihaa on jauhelihan seassa noin 7-15 prosenttia – siis siinä paketissa, jota meille kaupan hyllyllä tuoreena myydään. Vähän oudoksuttaa, että tätä informaatiota ei muisteta minkään paketin kyljessä mainita.\nPakastelihaa käytetään kuulemma ”tuoreessa” jauhelihassa, jotta jauhelihamassa saadaan nopeasti jäähdytetyksi ja säilyvyys paranee. Siis mitä? Onhan se pakastelihakin joskus ollut tuoretta. Säilyykö se 7-15 prosenttia jauhelihapaketista siis huonommin? Uskotaanko ruokataloissa, ettei kuluttajia haittaa, jos (vain) kymmenesosa lihasta on (vähän) pilalla? Ja kuka on tullut siihen tulokseen, että tämä asia ei kiinnosta kuluttajia pakkausmerkinnän vertaa?” (Mari Koo)\n”On meillä stereot, televisio, mikroaaltouuni…”\nmaaliskuu 4, 2009 at 9:57 pm\nKyllä se ehdottomasti pitäisi kuluttajalle kertoa, sillä kerran pakastettuahan ei saisi uudelleen pakastaa, ja aika moni pakastaa tuorettakin jauhelihaa. Sitä paitsi, onhan se nyt ihan eri asia onko joku oikeasti tuore vai vanha ja pakastettu. Itse olen ihmetellyt ja harmitellut leipäosastolla sitä, että monet rieskat ovat jo valmiiksi pakastettuja vaikka tuoreena myydään, eikä niitä voi enää sitten kotona pakastaa (haperustuvat uudelleen pakastettaessa, olen kokeillut). Onneksi se sentään kerrotaan pakkauksessa.\nmaaliskuu 5, 2009 at 8:37 am\nUuh, jopas oli uutinen. Todellakin tuo pitäisi lukea jo pakkauksen päällä, jotta ihmiset tajuavat olla laittamatta sitä uudelleen pakastimeen. Montaa kertaahan ei saa pakastaa. Foorumeita lukiessa olen huomannut, että monet ”käyhät” ostavat alelaarista monta pakkausta esim. jauhelihaa ja pakastavat sen.\nEi kannata vauhkoontua\nmaaliskuu 5, 2009 at 9:37 am\nEiköhän pakastamisella ja pakastamisellakin ole eroja. Kodeissa on vähän eri kaliiperin laitteet, eikä hygieniatasoa muutenkaan ole standardoitu, joten on ollut selkeintä opettaa, ettei kerran pakastettua saisi pakastaa uudelleen.


10.1.2011: Kurkistus 1/2011 Leikkauslistoja valmistellaan: lupaukset on pidettävä\nLeikkauslistoja valmistellaan: lupaukset on pidettävä\nKansalaisten on voitava luottaa julkisen vallan päätöksiin. Mitä tärkeämpi asia on kyseessä, sitä tärkeämpää on, että ihmiset voivat luottaa päätöksen pysyvyyteen. Erityisen tärkeää tämä on sosiaalisten etujen osalta. Epävarmuus luo turvattomuutta. Kun nyt keskustellaan valtiontalouden huimasta alijäämästä, laaditaan leikkauslistoja ja vaalien jälkeen leikataan, on periaate lupausten pitämisestä tärkeä.\nLait ja muut säädökset, joilla julkinen valta säätää etuja kansalaisille, ovat samalla lupauksia. Lupaukset on pidettävä niin yksityiselämässä kuin politiikassa. Jos kansalaisille tulee käsitys, ettei poliitikkojen lupauksiin voi luottaa, siitä eivät kärsi vain poliitikot ja poliittiset puolueet, vaan koko kansanvaltainen järjestelmä.\nLupausten pettäminen syö luottamusta. Ilman luottamusta demokratia ei toimi. Äänestysaktiivisuuden lasku on huono merkki.\nOn väärin säätää sellaisia lakeja, joiden rasitteista valtio ei huonoina aikoina selviä. Jos ihmisten sosiaaliset edut ovat vaarassa talouden suhdanteiden mukaan, elämä on turvatonta. Esimerkiksi eläkeindeksien heikentäminen on aiheuttanut paljon epävarmuutta ja turvattomuutta niidenkin joukossa, joille siitä ei ole vielä koitunut välittömiä talousvaikeuksia. Eläkeindeksin heikennys on peruutettava.\nLupauksien pitämisessä auttaa eniten se, ettei lupaa liikoja. Lupaa vain sen, minkä voi täyttää. Viisasta on luvata mieluummin liian vähän kuin liikaa. Jos kuitenkin lupaa vahingossa liikaa, on siitäkin pidettävä kiinni, jos se on suinkin mahdollista.\nVallanpitäjien lupaukset ovat monesti jonkinlaisia yrityksiä ostaa suosiota. Erityisesti pitkän ammattiyhdistysurani aikana opin, että luottamuksen säilyttämiseksi on lupauksia tehtävä vähän ja ne on pidettävä. Ammattiyhdistysjohtajana pyrin aina vähän parempaan tulokseen, kuin mitä olin luvannut. Tämä periaate toi myös suosiota.\nValtiontalous on surkeassa tilassa. Valtion menot ovat kahdeksan miljardia suuremmat kuin tulot. Säästöt ja lisätulot ovat välttämättömiä. Valtion taloutta ei saa kuitenkaan tasapainottaa leikkaamalla pienituloisten sosiaalisia etuja. Leikkaukset on tehtävä muualta: säästöjä löytyy mm valtavaksi paisuneista yritystuista.


Suomen valuutta vuosina 1860–2002\nSuomen Markat 1864-2001\nSana markka on vanha jalometallien painomitta, ja nimi omaksuttiin rahayksikön nimeksi. Markka ja penninki olivat nykyisen Suomen alueella käytettyjä rahayksikköjä jo niinä aikoina, jolloin Suomi oli osa Ruotsin kuningaskuntaa.lähde?\nVenäjän keisarikuntaan kuuluvana suuriruhtinaskuntana Suomi käytti vuoden 1840 raharealisaatioon asti rahayksikkönään rinnakkain entisen emämaan Ruotsin riikintaalareita eli riksejä ja Venäjän ruplaa. Tämän jälkeen oli käytössä parikymmentä vuotta ainoastaan Venäjän rupla.lähde?\nValtiovarainpäällikkö Fabian Langenskiöldin aloitteesta senaatti kirjoitti vuoden 1859 loppupuolella esityksen keisarille, että Venäjän setelit eivät olisi Suomessa enää käypiä nimellisarvostaan, vaan todellisesta hinnasta, joka määräytyisi Pietarin pörssissä. Taustalla oli Krimin sodasta johtunut epävakaus, jolloin Suomen Pankki oli lopettanut ruplamääräisten seteliensä lunastamisen hopealla. Suomi anoi lupaa omalle rahalle ja sai sen lopulta 4. huhtikuuta 1860, kun keisari Aleksanteri II allekirjoitti Keisarillisen Majesteetin Armollisen Ilmoituksen muutetusta raha-yksiköstä Suomen Suuriruhtinanmaalle.lähde?\nMarkka otettiin käyttöön vuonna 1860, mutta sen kurssi oli sidottu ruplan arvoon: yksi markka vastasi 1⁄4 ruplaa, jota sitäkin Venäjällä epäiltiin liian suureksi yksiköksi. Rahan nimi valittiin kilpailulla. Markan ja pennin ohella muita nimiehdotuksia olivat muun muassa sataikko ja äyri, sampo ja muru sekä suomo ja rahtu. Nimeä markka ei tuolloin käytetty missään muualla. Se tulee perinteisestä hopean ja kullan painon yksiköstä, arvoltaan 8 troy-unssia (1 troy-unssi = noin 31 grammaa). Markka sidottiin hopeakantaan vuonna 1865 – ilman Venäjän ruplaa. Tällöin naula hopeaa vastasi arvoltaan 94,48 markkaa.lähde?\nVuonna 1878 markka sidottiin kultakantaan, jolloin 20 markkaa vastasi arvoltaan 6,45 grammaa kultaseosta, jossa oli 900 promillea kultaa. Markka oli samanarvoinen Ranskan frangin, Belgian frangin, Sveitsin frangin sekä Italian liiran (myöhemmin myös eräiden muiden niin sanotun latinalaisen rahaliiton jäsenvaltioiden) kanssa. Näiden rahojen koko, paino ja kultapitoisuus olivat yhteneväiset maasta riippumatta ja periaatteessa ne kelpasivat maksuvälineinä maasta riippumatta, joskin kultaisia 10 ja 20 markan kolikoita lyötiin muihin vastaavanlaisiin eurooppalaisiin rahoihin verrattuna niin pieniä määriä, että niitä ei merkittävästi kulkeutunut Keski-Eurooppaan.lähde?\nEnnen ensimmäistä maailmansotaa Suomessa laillisena maksuvälineenä olivat kultakolikot, joita kuitenkin käytännössä käytettiin melko vähän. Sen sijaan Suomen Pankin setelit eivät olleet laillisia maksuvälineitä. Tämä merkitsi, että velkojan oli pakko hyväksyä maksusuoritukseksi suomalaisia kultakolikoita, mutta hänellä ei ollut velvollisuutta hyväksyä seteleitä, vaikka nämä olivat kultarahalla lunastettavia. Käytännössä kuitenkin kaikki hyväksyivät myös setelit maksuksi.lähde?\nEnsimmäisen maailmansodan aikana ja sen jälkeen vallitsi kova inflaatio. Vuonna 1915 markka irrotettiin kummastakin kannastaan. Itsenäistymisen yhteydessä rahoista poistettiin venäjänkieliset tekstit. Suomen Pankissa pohdittiin rahapolitiikkaa ja ruotsalaiselta Bertil Ohlinilta tilattiin suosituksia toimenpiteiksi. Hän ehdotti kultakantaan palaamista, mutta ei kuitenkaan ensimmäistä maailmansotaa edeltäneellä kurssilla. Suomen pankin johtokunnan puheenjohtaja Risto Ryti lähti vakauttamaan markkaa kultakantaan palaamiseksi.lähde?\nPaluu kultakantaan vuonna 1925 ja siitä luopuminenMuokkaa\nToisen maailmansodan aikana ja sen jälkeen markka kärsi jälleen kovasta inflaatiosta. Vuosina 1945–1947 markka myös devalvoitiin useita kertoja, samoin jälleen vuonna 1957. Niinpä 1950-luvulla markan arvo oli enää vajaa sadasosa siitä, mikä se oli ollut ennen ensimmäistä maailmansotaa.lähde?\nVuonna 1962 säädettiin uusi rahalaki, joka tuli voimaan seuraavan vuoden alussa. Tällöin toteutettiin rahauudistus, jonka jälkeen uusi markka vastasi sataa vanhaa markkaa ja uusi penni yhtä vanhaa markkaa. Vaikka rahayksikön nimi oli sama kuin ennenkin, siirtymävaiheessa ja aika pitkään sen jälkeenkin uudesta markasta käytettiin tarvittaessa selventävää nimitystä nykymarkka ja lyhennettä nmk. Nykymarkka-sanan käyttöä uusi markka -ilmauksen asemesta perusteltiin sillä, että ruotsiksi vastaava on nymark ja niin saatiin sama nmk-lyhenne kumpaankin kieleen. Entisen markan selventävä nimitys oli vanha markka ja lyhenne vmk. (Joskus euron korvaamaa markkaa kutsutaan virheellisesti vanhaksi markaksi.)lähde?\nInflaatiokierre kuitenkin jatkui. Vuonna 1967 devalvaatiossa markan kansainvälistä arvoa alennettiin noin kolmasosa entisestään. Bretton Woodsin kultakanta lakkasi vuonna 1971 ja markka sidottiin epävirallisesti valuuttakoriin 1973, mutta devalvoitiin silti kolme kertaa vuosien 1977 ja 1978 välillä, ja vielä kerran 1982. Moni on syyttänyt devalvaatioista paperiteollisuutta, joka sai niiden avulla vientitulojaan nostettua.lähde?\nSuomen talous vahvistui 80-luvulla. Ulkomaisen pääoman vapauttaminen johti rahamäärän voimakkaaseen kasvuun, ja ylikuumenemista hillittiin parilla minirevalvaatiolla. Markka revalvoitiin 1 % maaliskuussa 1984 ja 4 % maaliskuussa 1989. Vuosikymmenen loppua kutsuttiin vahvan markan politiikan ajaksi, mikä johti markan arvon kytkemiseen ecuun korkealla arvolla.lähde?\nVuonna 1991 markka sidottiin Euroopan valuuttayksikkö ecuun, mutta jouduttiin parin kuukauden sisään irrottamaan jälleen yhdellä 12 prosentin devalvaatiolla. Markka kellutettiin taas 1992 ja se liittyi Euroopan valuuttajärjestelmään 1996.lähde?\nKun vuonna 1877 siirryttiin kultakantaan, alettiin lyödä 10 ja 20 markan kultarahoja. Ne valmistettiin seoksesta, jossa oli 90 % kultaa ja 10 % kuparia. 20 markan kultakolikossa (6,45 g) oli 5+25⁄31 grammaa puhdasta kultaa, loput kuparia 10 markan rahassa puolet tästä määrästä, 2+28⁄31 grammaa puhdasta kultaa.\nKun kultakannasta ensimmäisen maailmansodan aikana luovuttiin, lopetettiin myös kultarahojen lyöminen. Kun kultakantaan vuonna 1926 joksikin ajaksi palattiin, lyötiin myös pienehkö määrä 100 ja 200 markan kultarahoja. Ne valmistettiin nytkin 90-prosenttisesta kultaseoksesta, mutta 200 markan kultarahassa oli nyt 7+11⁄19, 100 markan rahassa 3+15⁄19 grammaa puhdasta kultaa. Vaihtorahoja lyötiin nikkelipronssista, joka sisältää 75 % kuparia ja 25 % nikkeliä, sekä kuparista. Nikkelipronssi eli nikkelikupari on suuresta kuparipitoisuudestaan huolimatta harmaanvalkoista.lähde?\nMyöhemmin kolikkometallina alettiin käyttää myös keltaista alumiinipronssia (92 % kuparia, 8 % alumiinia). Vuonna 1952 laskettiin liikkeelle uudet rautaiset yhden ja viiden sekä alumiinipronssiset 10, 20 ja 50 markan kolikot, jotka olivat käytössä rahauudistukseen 1963 saakka. Uudet 100 ja 200 mk:n kolikot olivat kooltaan autonomian markkojen kaltaisia, mutta nimellisarvoltaan satakertaisia. Ne lyötiin hopeaseoksesta, jossa oli 50 % hopeaa, 38 % kuparia ja 12 % sinkkiä. Markkaa pienemmät kolikot olivat jo sitä ennen jääneet pois käytöstä.lähde?\nVuoden 1963 rahauudistuksen yhteydessä käyttöön otetut uudet kolikot ja setelit olivat muutamia yksityiskohtia lukuun ottamatta muuten samanlaisia kuin entisetkin, mutta niihin oli arvo merkitty uusina yksikköinä: esimerkiksi uusi 50 pennin kolikko oli muuten samanlainen kuin entinen 50-markkanen, mutta siinä luki ”50 penniä”. Lisäksi uudet 1- ja 5-penniset lyötiin aluksi kuparista, myöhemmin alumiinista. Vanhatkin rahat pysyivät edelleen laillisina maksuvälineinä, mutta ne saatiin nopeasti kerätyksi pois käytöstä.lähde?\nUudet hopeamarkat laskettiin liikkeelle lokakuussa 1964. Ne oli valmistettu billonista, joka sisälsi 35 % hopeaa, 57 % kuparia ja 8 % sinkkiä. Hopeamarkka painoi 6,4 grammaa. Vuodesta 1969 lähtien markan kolikot lyötiin kuparinikkelistä, mutta ne olivat saman kokoisia ja samannäköisiä kuin aikaisemmat hopeamarkat. Vuonna 1972 alettiin lyödä myös alumiinipronssisia viiden markan kolikoita.lähde?\nVuonna 1979 lopetettiin yhden pennin kolikoiden lyönti ja säädettiin laki, jonka mukaan käteismaksut pyöristettiin 5:llä jaollisiin pennimääriin. Vuosina 1990 ja 1993 otettiin käyttöön uudenlaiset, entisiä pienempikokoiset kolikot. Silloin jäivät myös viiden pennin kolikot pois käytöstä, ja käteismaksut pyöristettiin kymmenellä jaollisiin pennimääriin. Uudet 10 ja 50 pennin kolikot olivat kuparinikkeliä, yhden ja viiden markan kolikot alumiinipronssia. Kymmenen markan kolikossa, Suomen ensimmäisessä kaksimetallisessa, oli reuna kuparinikkeliä ja keskiosa alumiinipronssia.lähde?\nMarkoista on ollut käytössä useita setelisarjoja historian aikana. Osa on ollut hyvin lyhytikäisiä, osa käytössä jopa useita vuosikymmeniä pienin muutoksin.lähde? Seteleissä käytetyn paperin valmisti koko niiden olemassaoloajan Tervakosken paperitehdas Janakkalan Tervakoskella, joskin joissakin seteleissä käytettiin myös ulkomaista setelipaperia. Huomattava osa tästä paperimäärästä on valmistettu Tervakosken paperikoneella PK3. Markat korvanneiden euroseteleiden paperia ei kuitenkaan valmisteta Tervakoskella.lähde?\nEnsimmäinen markkasetelisarja, mallit 1860–1863Muokkaa\nEnsimmäiset setelit olivat taiteilija Aleksandr Fadejevin suunnittelemat 1 markka ja 3 markkaa, jotka tulivat käyttöön vuonna 1860. Setelien kuva-aiheina on vain ornamentiikkaa, tekstiä (suomeksi, ruotsiksi ja venäjäksi) ja Venäjän kaksoiskotkavaakuna.lähde?\nVuonna 1863 sarjaa täydennettiin samoin Aleksandr Fadejevin suunnittelemilla 12, 20, 40 ja 100 markan seteleillä, jotka painettiin Berliinissä; seteleissä on vuosilukuna kuitenkin 1862. Erikoiset nimellisarvot johtuivat markan arvon määrittelystä: markka oli neljäsosa Venäjän ruplan arvosta, ja markkasetelit vastasivat siten käytössä olleita 3, 5, 10 ja 25 ruplan seteleitä. Kuva-aiheet ovat jo hiukan monipuolisemmat kuin 1 ja 3 markan seteleissä, kuten muotokuvia ihmisistä (ei kuitenkaan keistään todellisista henkilöistä) ja symbolisia hahmoja ja kuvioita. Sadan markan setelissä oli myös maisemakuva Helsingistä. Näissä seteleissä on ensi kertaa mukana myös Suomen leijonavaakuna Venäjän vaakunan ohella.\nVuonna 1865 rupla lakkasi olemasta käypä maksuväline Suomessa, eikä tulevia seteleitä ollut enää tarpeen suunnitella ruplaseteleitä vastaavilla nimellisarvoilla. Vuonna 1875 tulivat 5 ja 10 markan setelit, joiden suunnittelija oli tanskalainen Nilaus Fristrup ja kuva-aiheet tekstien lisäksi kasvi- ja muuta ornamentiikkaa, maatalouteen ja teollisuuteen liittyvää symboliikkaa sekä yhdistetty Venäjän ja Suomen vaakuna. Tässä, kuten ensimmäisessäkin markkasetelisarjassa, on maininta rahan arvosta hopeassa.lähde?\nVuonna 1877 tapahtui siirtyminen kultakantaan, minkä vuoksi 5 ja 10 markan seteleistä tehtiin uudet versiot. Ne olivat muutoin jokseenkin samankaltaiset kuin edeltäjänsä, mutta arvo hopeassa oli vaihdettu arvoon kullassa. Seteleihin painettu vuosiluku on 1878. 5 markan setelin yleisväri on sininen, 10 markan setelin punainen. Lisäksi käyttöön tuli 500 markan seteli, jonka suunnittelija oli saksalainen Ferdinand Klimsch. Sen kuva-aiheina ovat ornamentiikan, vaakunan ja tekstien lisäksi Pohjolan luonto: maaseutumaisema, laulujoutsen, merikotka, hirvi, karhu, mehiläinen ja vanamo. Yleisväri on kellanruskea.lähde?\nVuonna 1879 suunniteltiin uudet 50 ja 100 markan setelit, mutta ne otettiin käyttöön vasta seuraavalla vuosikymmenellä ja niihin painetut vuosiluvut ovat 1884 ja 1882. 50-markkasen suunnittelija on Nilaus Fristrup, osittain rahapajan johtaja A. F. Soldan. Kuva-aiheet ovat samantapaisia kuin muissa seteleissä, maisemakuvana on näkymä Viipurin ulkosatamasta Uuraansalmesta. Yleisväri on harmaa. 100 markan seteli on Soldanin luonnosten mukainen, yleismuodoltaan muiden setelien tyyppinen ja maisemakuvana on Helsinki nähtynä Eteläsataman edustan Luodolta. Setelin yleisväri on punainen.lähde?\nSuomessa ei aikaisemmin ollut ollut omaa setelipainoa, ja seteleitä oli painettu ulkomailla sekä Ferdinand Tilgmannin kirjapainossa. Helsinkiin perustettiin 1885 Suomen oma setelipaino, jonka johtajaksi tuli Tilgmann.lähde?\nEnsimmäinen setelipainon tuote oli 5 markan seteli vuonna 1886. Tilgmann luonnosteli setelin, mutta lopulliset piirustukset teki saksalainen Nürnbergin taideteollisuuskoulun professori Friedrich Wanderer. Kuva-aiheena oli aiempaa näkyvämmin suomalaista muinaisornamentiikkaa. Suomen vaakuna on nyt hyvin suurikokoinen verrattuna jokseenkin pieneksi piirrettyyn Venäjän vaakunaan. Lisäksi kuvituksena on kuusenhavuja ja kauppaan, teollisuuteen ja merenkulkuun liittyvää esineistöä. Yleisväri on sininen.lähde?\n10 markan setelistä tuli uusi malli vuonna 1889. Luonnokset olivat berliiniläisen Emil Döplerin, lopulliset piirustukset Tilgmannin. Yleiskuvaltaan seteli on hyvin samantapainen kuin 5-markkanen ja kokokin on sama, mutta ornamentiikka on viikinkiromantiikan mukaista. Symboliikka viittaa teollisuuteen, maatalouteen ja henkiseen kulttuuriin. Yleisväri on punainen.lähde?\nSuomen Pankki ryhtyi yhteistyöhön englantilaisen Bradbury, Wilkincon & Co. -yhtiön kanssa, jolla oli tarjota uudenlaista painotekniikkaa väärennösten välttämiseksi. Tuloksena oli kokonaan uudenlainen, selvästi aiemmista seteleistä poikkeava setelisarja 1897–1898. Setelien piirustukset tehtiin Lontoossa, ja kuvituksessa on runsaasti abstraktia guilloche-ornamentiikkaa, mutta näkyvästi myös Walter Runebergin suomalaisten veistosten kuvia. Toinen puoli painettiin Lontoossa, toinen Helsingissä. Tämä järjestely oli tehty turvallisuussyistä, jotta Lontoosta Helsinkiin tapahtuvan kuljetuksen aikana mahdollisesti tehtävässä ryöstössä varkaat eivät saisi käsiinsä valmiita seteleitä.lähde?\n5 markan setelissä oli aiheena veistos ”Patria” eli ”Lex”, joka sisältyy Senaatintorilla olevaan Aleksanteri II:n patsaan jalustaan, kuten muutkin alla luetellut veistokset ”Suomi”-veistosta lukuun ottamatta. Kääntöpuolella oli suuri ornamenttiruusuke (kuten kaikissa tämän sarjan seteleissä) ja sen keskellä Suomen vaakuna, jonka ympärillä oli kuusenhavuja, myöhemmässä painoksessa männynhavuja. Seteli on pystysuuntainen. Yleisväri on sininen.lähde?\nLaatuongelmat ja osin Venäjän harjoittamaan venäläistämispolitiikkaan liittyvät poliittiset syyt johtivat jo vuonna 1907 uuden setelisarjan suunnittelun aloittamiseen suunnittelukilpailun julistamisella. Kilpailuehdotuksia tuli 39, ja ensimmäisen palkinnon sai Edvard Elenius. Tätä tai muitakaan ehdotuksia ei kuitenkaan pidetty riittävän toteuttamiskelpoisina. Sen jälkeen ehdotuksia pyydettiin Akseli Gallen-Kallelalta ja Eliel Saariselta, joista vain jälkimmäinen jätti ehdotuksen ajoissa ja sai lopulta setelisarjan suunniteltavakseen. Seteleissä on vuosiluku 1909 ja ne laskettiin liikkeelle 1910–1913. Setelit ovat tyyliltään kansallisromanttisia ja sisältävät suomalaisia kuva-aiheita. Sarja on tyyliltään hyvin yhtenäinen ja kunkin setelin sommittelu hyvin symmetrinen. Seteleissä on yhdellä puolella Venäjän vaakuna, toisella Suomen. Setelit ovat mitoiltaan erikokoisia, 5 markan seteli pienin (110 mm × 66 mm), seuraavat aina 15 mm leveämpiä ja 9 mm korkeampia, ja 1 000 markan seteli suurin (200 mm × 120 mm).lähde?\nKolikoihin tarvitun hopean menekin vuoksi päätettiin vuonna 1915 ottaa käyttöön väliaikaisesti markan seteli. Siitä tuli valkealle paperille punaisella painettu. Suomen vaakunaa ei ollut, koska se olisi kuulunut kääntöpuolelle, jolla ei ollut painatusta lainkaan. Tämänkin setelin suunnittelija oli luultavasti Saarinen. Setelin muotoilu sopi yhteen vuoden 1909 setelien kanssa, mutta oli perin yksinkertainen. Seteli olikin helppo väärentää.lähde?\nSaman hopeatilanteen vuoksi tarvittiin vuonna 1916 vielä pienempää rahaa seteleinä, joten suunniteltiin 25 ja 50 pennin setelit. Niiden suunnittelija oli taidemaalari Väinö Blomstedt. Molemmissa aiheina on tyylitellyt kukkakimput. Kääntöpuolella oli painatus, kuitenkin tekstien lisäksi vain guilloche-ornamentti, eikä Suomen vaakunaa. 25-penninen oli ruskeankeltainen, 50-penninen harmaansininen. Näitä seteleitä ei kuitenkaan laskettu liikkeelle, koska hopeaa saatiin lisää, ja koko painokset hävitettiin muutamia kappaleita lukuun ottamatta.lähde?\nSuomen itsenäistymisen aikoihin käydyn sodan aikana setelipaino Helsingissä joutui vuoden 1918 aikana joksikin aikaa punaisten hallintaan. He jatkoivat painon toimintaa ja painoivat aidoilla välineillä aidolle setelipaperille vuoden 1909 setelisarjaa. Sodan päätyttyä nämä setelit julistettiin laittomiksi, ja ne erotti laillisista vain sarjanumeron perusteella. Liikkeellä olleisiin seteleihin kirjoitettiin ”Laiton”, ”Väärä”, ”Mitätön” jne. Monilla seteleiden haltijoilla oli kiusaus väärentää sarjanumero laillisen setelin sarjanumeroksi raaputtamalla ja muilla keinoilla, koska kaikilta muilta osin laittomat setelit olivat laillisten kaltaisia.lähde?\nTilanteen vuoksi vuoden 1909 setelisarjasta otettiin uusia painoksia merkinnällä Litt. A (littera A, seteleissä usein käytetty merkintätapa uudempien painosten merkkinä). Sen jälkeen tehtiin myös ”Sarja II”-merkinnällä vuoden 1909 seteleitä, osa vain eri värisinä kuin vuoden 1909 mallit. Osasta oli myös jätetty pois Venäjän vaakuna mutta ei vielä venäjänkielistä tekstiä.lähde?\nTämän sekavan tilanteen korjaamiseksi vuonna 1918 suunniteltiin uusi setelisarja. Se oli kuvitukseltaan käytännössä täysin samanlainen kuin vuoden 1909 sarja ja vuoden 1916 pikkusetelit, mutta Venäjän vaakuna oli jätetty pois tai korvattu ornamenttiruusukkeella, samoin venäjänkielinen teksti oli poistettu, joidenkin nimellisarvojen värit olivat toisenlaiset, ja vuosilukuna oli 1918. Lisäksi oli muutamia tekstien ja muiden yksityiskohtien asetteluihin tehtyjä pieniä muutoksia.lähde?\nVäärennösten ja muiden syiden takia vuodelta 1909 periytyvä, vuonna 1918 hiukan muutettu setelisarja päätettiin vuonna 1919 uusia kokonaan. Suunnitelmat tilattiin jälleen Eliel Saariselta. Sarjasta tuli huomattavan erilainen kuin edellisestä: kansallisromanttisten aiheiden tilalle tuli klassismi, ja 50 markan ja sitä suuremmissa seteleissä alastomat ihmishahmot, joista tämä setelisarja on kuuluisa. Toinen hallitseva aihe on havupuut.lähde?\nVuonna 1939 tehtiin 50 markan setelistä painos, jonka väri oli vaaleamman sininen ja vuosilukuna 1939. Samalla tehtiin 100 markan setelistä uusi versio, jossa kummankin puolen kuvitus muuttui samanlaiseksi kuin 50 markan setelissä arvomerkintöjä lukuun ottamatta, väritys vihertävämmäksi ruskeaksi ja vuosiluku 1939:ksi.lähde?\nVuodelle 1939 osui myös kokonaan uuden nimellisarvon, 5 000 markkaa, käyttöönotto. Sitä oli valmisteltu jo pari vuotta, mutta muun muassa Karjalankannaksen linnoitustöiden aiheuttaman käteistarpeen vuoksi jouduttiin ensiksi laskemaan liikkeelle vuoden 1922 mallisesta 500-markkasesta päällepainatuksella tehtyjä 5 000-markkasia. Kokonaan uusi 5 000 markan seteli saatiin liikkeelle vuonna 1940, vaikka seteliin tulikin vuosiluvuksi 1939. Setelin suunnitteli setelipainon taiteilija Aarne Karjalainen. Ensimmäistä kertaa Suomen seteliin tuli todellinen henkilöhahmo, J. V. Snellman. Kääntöpuolella on suuri Suomen vaakuna viljantähkien ja ornamentiikan ympäröimänä. Pohjapainatus on ruskeaa, harmaata ja sinistä, osa kuva-aiheista ja punaisella ja sinisellä, jotka vaihtuvat liukuvasti toisikseen.lähde?\nViimeinen markkasetelisarja, mallit 1986–1997Muokkaa\nSarjaan luonnosteltiin myös viidentuhannen markan seteli, joka olisi voitu ottaa käyttöön inflaation niin vaatiessa. Setelin henkilökuvana olisi ollut Mikael Agricola ja taustapuolella olisi ainakin Erik Bruunin yhden luonnoksen mukaan mahdollisesti ollut kuvattuna Turun tuomiokirkko. Käyttöönottotarvetta ei kuitenkaan tullut siihen mennessä, kun Suomi liittyi euroon.lähde?\nMuut kuin Suomen Pankin setelitMuokkaa\n1800-luvun jälkipuolella myös Suomen Yhdyspankki ja Pohjoismaiden Osakepankki saivat oikeuden painaa laillisia seteleitä. Vain Suomen Yhdyspankki painoi seteleitä, ja ensimmäisten vuosimalli oli 1866. Nimellisarvot olivat 15, 25 ja 100 markkaa, ja setelien kuvitus oli erilainen kuin Suomen Pankin seteleissä. Toinen setelisarja on vuodelta 1882, nimellisarvot 25 ja 100 markkaa ja kuvitus jälleen erilainen kuin Suomen Pankin seteleissä.lähde?\nMarkan arvon historia (1957–1999)Muokkaa\nSuomen Pankki pyrki pitämään markan ulkoisen arvon vakaana siinä onnistumatta. Ongelmana oli muun muassa kauppataseen alijäämä. Ongelma johti toistuviin devalvointeihin, joilla laskettiin markan arvoa. Devalvoinnit olivat tulonsiirto palkansaajilta ja muulta taloudelta kilpailukykynsä menettäneille vientiyrityksille. Muutaman kerran markka myös revalvoitiin, jolloin markan arvo nousi inflaatiopaineiden hillitsemiseksi.\n1.3.2012 Markkojen lunastus loppui Markkaseteleiden ja -kolikoiden lunastus päättyi Suomen Pankissa\nTalvio, Tuukka: Suomen rahat. Helsinki: Suomen Pankki, 1993. ISBN 951-686-379-5.\nTalvio, Tuukka: ”Muutokset setelisarjaan 1975–1980”, Suomen rahat. Helsinki: Suomen Pankki, 2003. ISBN 952-462-033-2.\n↑ a b c Pieni tietosanakirja, 3. osa, s. 603, artikkeli: "Raha". Otava, 1927. Teoksen verkkoversio.\n↑ a b c d ”Suomen raha”, Uusi tietosanakirja, 19. osa, s. 582–585. Tietosanakirja Oy, 1965.\n↑ Säädökset alkuperäisinä: Suomen pankin ohjesääntö (365/1925), annettu 21. joulukuuta 1925, 8 § Finlex. Edita. Viitattu 25.11.2014.\n↑ Laki Suomen Pankin ohjesäännön 7. ja 8. pykälän muuttamisesta (288/1931), annettu 30. lokakuuta 1931 Finlex. Edita. Viitattu 25.11.2014.\n↑ a b c d e f g h i j k l m n o Talvio, 1993, s. 45–80, 113–165\n↑ a b Talvio 2003, s. 146–147\n↑ a b Vihola, Teppo: Rahan ohjaaja, s. 14–15. Merita Pankki, 2000. ISBN 951-889-103-6.\n↑ 882/1991 (Valtioneuvoston päätös markan ulkoisesta arvosts) Finlex. Edita. Viitattu 22.7.2018.\nKuvia tai muita tiedostoja aiheesta Suomen markka Wikimedia Commonsissa\nKolikot, setelit, juhlarahat, variaatiot ja allekirjoitukset sekä historiaa suomenmarkat.fi\nNoudettu kohteesta ”https://fi.wikipedia.org/w/index.php?title=Suomen_markka&oldid=20483530”\nViimeksi muokattu 16. toukokuuta 2022 kello 17.06\nSivua on viimeksi muutettu 16. toukokuuta 2022 kello 17.06.


Tuplasti terapiaa: Mitä tekisimmekään jos ei olisi kukkia?\nKerran tätini sanoi että mitä me tekisimmekään jos ei olisi kukkia...\nNiinpä, puutarha on valtavan antoisa harrastus.\nSe on harrastus, jossa todellakin näkee työnsä jäljen.\nAina se ei hetkessä tapahdu vaan kärsivällisyyttä se meille opettaa.\nPuutarha on harrastus, joka laittaa meidät heti lumien sulamisen jälkeen kyykkimään nähdäksemme maassa pienen pienet kasvien alut.\nPuutarha on harrastus, joka saa meidät innolla tarkkailemaan silmujen pullistumista keväällä.\nSe on harrastus joka laittaa meidät kaivamaan, kärräämään, talikoimaan, kitkemään, mylläämään, tuumaamaan ja taimikaruselliäkin harrastamaan.\nJa se kaikki on ihanaa!\nEikä sitä oikeastaan ymmärrä muut kuin saman harrastuksen omaavat :)\nNautitaan niistä omista puutarhoistamme, sillä tyyli on vapaa!\nNavettapiika 03 elokuuta, 2017\nNiimpä? Mä torennäköösesti tekisin jotaki käsitöitä. Niitähän oon tehenykki ennen puutarhahommia.\nMinä varmaan piirtelisin kukkia ;)\nIrma 04 elokuuta, 2017\nTodella puutarha harrastus on kivaa siitä ei vähällä halua luopua. Ilo katsella myös toisten puutarhoja se tuo paljon mielihyvää Kaunis on sinun puutarhasi\nNettimartta 04 elokuuta, 2017\nAivan! Puutarha antaa puuhaa ja ravintoa ja sielullekin hoitoa.\nOlisi kyllä niin ankeaa, jos kukkia ja kasveja ei olisi!\nOlin Japanissa asuessani kerran kuukauden putkeen Osakassa ja asuimme keskellä kerrostaloja ilman vihreää. Silloin tunsin oikein luissa ja ytimissä vihreän puutteen, vaikka en ollut silloin yhtään puutarhaihminen. Onneksi suurimman osan elämästäni olen saanut viettää kukkien ja vihreän keskellä. Talvellakin onneksi on sisäkasvit ja ulkona havut.\nTämä oli ihana postaus! Tyyli on tosiaan vapaa, nautitaan juuri sellaisista puutarhoista kuin itseä mielyttää!\nNiin, voin vain kuvitella millaista se on Osakan kaltaisessa suurkaupungissa..\nJoskus minua ihmetyttää suomalainen kaupunki rakentaminenkin. Tilaa täällä olisi vaikka kuinka, mutta siitä huolimatta kerrostaot rakennataan vieri viereen, ilman luontokaistaleita siinä vlissä. Sitäkö me suomalaiset oikeasti haluamme?\nmarliska 04 elokuuta, 2017\nIlman kukkia ei voi olla. ;)\nJustiinsa näin! Harmillista, että muu elämä haittaa ihan liikaa puutarhailua. Voisin mielihyvin viettää kaiken aikani puutarhan parissa.\nNiinpä, elämä on muutakin kuin puutarhaa.....valitettavasti :)\nKatja 04 elokuuta, 2017\nTyyli on vapaa, eikä väärää valintaa ole. Minullakin työ haittaa harrastusta, jos elanto tulisi taivaalta, voisin viettää puuutarhassa kaiken aikani.\njep, minäkin viihtyisn vallan hyvin omien pihatouhujen parissa ;)\nMaatuska 04 elokuuta, 2017\nJust näin. Sellanen ymmärtää, jota itseäkin kiinnostaa. Mä yritän joskus kertoilla jollekin tutulle kasveista tai muuten pihasta, kohta hän saattaa kysyä jostain ihan muusta asiasta kesken kaiken. Puutarhasta kiinnostuneen kanssa harvoin käy näin :D\njeps. hyvin todettu


Japani ja Irakin sota - Eva Japani ja Irakin sota - Eva\nJapani ja Irakin sota\nIrakin sota ja Pohjois-Korean uhka ovat synnyttäneet Japanissa keskustelun siitä riittävätkö itsepuolustusvoimat vai pitääkö Japanin hankkia ohjuspuolustus ja hyökkäyksellistä sotilaallista voimaa.\nJapani tukee Yhdysvaltoja Irakin sodassa ennen kaikkea siksi, että se on riippuvainen lähi-idän öljystä. Toinen syy liittyy geopolitiikkaan. Japani haluaa pitää Yhdysvallat Aasiassa, jottei Pohjois-Korea pääsisi kiristämään sitä ydinaseilla.\nPohjois-Korea on kymmenen vuoden ajan käyttäynyt uhkaavasti Japania kohtaan. Se on suorittanut kokeita ohjuksilla joiden kantomatka ylettyy Japaniin. Se on kiihdyttänyt ydinaseohjelmaansa. Se on jatkuvasti loukannut Japanin merialuetta ja se on myöntänyt kaapanneensa joukon japanilaisia lapsia, joista koulutettin Pohjois-Korealle vakoojia.\nPohjois-Korean uhittelu yhdistettynä Irakissa käytävään sotaan ovat rikkoneet rauhan idyllin Japanissa. Oxford Analytican mukaan 80 prosenttia japanilaisista uskoo, että Japani saattaa tulla vedetyksi sotaan. Ei siis ihme, että Japanissa on alkanut keskustelu siitä riittävätkö itsepuolustusvoimat vai tulisiko maan sotilaallista kapasiteettia lisätä.\nEnsimmäinen ratkaisumalli on ohjuspuolustus. Sitä Japani ei pysty yksin rakentamaan vaan tarvitsee yhteistyötä Yhdysvaltain kanssa. Toinen ratkaisumalli on hyökkäyksellisen sotilaallisen voiman kehittäminen. Tämä tarkoittaisi ilmavoimien ja laivaston varustuksen ja tehtävien muuttamista.\nTällä hetkellä perustuslaki kieltää sotilaallisen toiminnan maan rajojen ulkopuolella eikä Japanissa juuri ole innostusta perustuslain muuttamiseen. Paineet uusiin ratkaisuihin kuitenkin lisääntyvät. Erityisen koviksi paineet käyvät mikäli Irakin sota johtaisi Yhdysvaltain sotilaalliseen vetäytymiseen Aasiasta. Silloin perustuslain muuttaminen alkaisi näyttää todennäköiseltä.


Kirjasto on avoinna maanantaista perjantaihin kello 9 - 20 ja lauantaina sekä sunnuntaina kello 9 - 14. Henkilökunta on paikalla maanantaisin kello 11 - 18, keskiviikkoisin ja perjantaisin kello 10...\nKokeilun aikana laitteet eli "härpäkkeet" ovat esillä kirjaston ala-aulan näyttelytilassa ja niistä on saatavissa lisätietoa esitteiden muodossa. Ohjausta härpäkkeiden käyttöön saa keskiviikkoisin...\nPääkirjasto alkaa palvella sunnuntaisin itsepalveluperiaatteella\nNormaalien talvikauden aukioloaikojen lisäksi (ma - to klo 10 - 20, pe klo 10 - 18 ja la klo 9 - 15) pääkirjaston 1. ja 2. kerros ovat avoinna itsepalveluperiaatteella maanantaista perjantaihin klo 9...\nOtavan kirjasto uudistuu – kirjaston yhteyteen avataan nuorisotila\nKirjaston palvelut ja aukioloajat pysyvät muuten ennallaan, paitsi tiistain entisen ilta-aukiolon sijaan kirjasto palvelee asiakkaita kello 10–16. Nuorisotoimintaa järjestetään pääosin kirjaston...\nSuomenniemen kirjasto ja yhteispalvelupiste suljettu 10.8–3.9.\nVanha, vuonna 1891 rakennettu, koulurakennus sijaitsee samassa pihapiirissä Suomenniemen alakoulun kanssa (Koulutie 20). Sulkuaikana aineistoa voi palauttaa Suomenniemi-talon etuoven postiluukusta....\nLähemäen kirjasto on suljettu rakennuksen sokkeliremontin takia 5.6. - 14.8. Lähemäen koulurakennus on remontissa koulujen kesäloman ajan ja kulku kirjastoon on sokkeliremontin aikana mahdotonta. Jos...\nLähemäen kirjasto on suljettu 5.6. - 14.8.\nJos asiakas on varannut aineistoa, jonka noutopaikka on Lähemäen kirjasto, voi varauksen noutaa 5.6. alkaen pääkirjastosta (Raatihuoneenkatu 6). Lähemäen kirjastoon ei voi palauttaa aineistoa...\nMaanantaista keskiviikkoon 10. - 12.4. kirjastot palvelevat normaalisti, mutta torstaina 13.4. pääkirjasto suljetaan klo 17, muut kirjastot klo 16. 14. - 17.4. kaikki kirjastot ovat kiinni. Tiistaina...\nOhjelmaan kuuluu myös musavisa, jossa voi voittaa yllätyspalkinnon. Vierailevana tähtenä avajaisissa nähdään VIP-pelaajat, jotka esittelevät omaa toimintaansa. Yhteistyössä avajaisissa on Mikkelin...


Koirat näkyviin pimeällä! | Autotoday\nKoirat näkyviin pimeällä!\nKoirien ulkoiluttajat varmistavat lemmikkinsä näkymisen pimeällä useammin kuin oman näkymisensä.\nLiikenneturvan kyselyyn vastanneiden havaintojen perusteella koiran ulkoiluttajista hieman yli puolet ja koirista lähes kaksi kolmesta on varustettu heijastimella, heijastavalla tuotteella tai led-valolla pimeän aikaan.\nLiikenneturva kannustaa turvaamaan lemmikin heijastavalla tuotteella ja led-valoin pimeällä, samoin kuin koiran ulkoiluttajankin.\nHeijastin sekä itselle että koiralle\nLähes jokainen Liikenneturvan kyselyyn vastannut piti koirien huomioliivejä ja valoja tärkeänä asiana. Kyselyyn vastanneet kertoivat, että omalla asuinalueella koirista lähes kaksi kolmasosaa on varustettu heijastavalla tuotteella mutta koiran ulkoiluttajista vain hieman yli puolet.\n– Tummakarvaista koiraa voi olla erittäin vaikea havaita pimeässä. Omat lemmikit halutaan turvata ja siksi heijastavien tuotteiden käyttö kannattaa. Pimeästä erottuva koira auttaa myös omistajaansa näkymään, mutta kyllä ulkoiluttajankin kannattaa laittaa heijastin hihansuuhun ja takinliepeeseen roikkumaan, valaisee Liikenneturvan suunnittelija Laura Loikkanen.\nHeijastava tuote, led vai molemmat?\nValintaa tehdessä tulisi huomioida, että heijastavaa pintaa on mahdollisimman paljon ja että koira erottuu kaikista suunnista.\nHuomioliivi on usein turvallisin vaihtoehto. Jos talutushihnassa on heijastavaa materiaalia, auttaa se erityisesti pyöräilijöitä huomioimaan hihnan.\nKyselystä kävi ilmi, että yli kaksi kolmasosaa vastaajista kertoo säikähtäneensä joskus pimeässä yllättäen vastaan tulevia koiria.\n– Jos kuljetaan valottomilla teillä, pantaan tai valjaisiin kiinnitettävä led-valo auttaa näkymään kauas pimeälläkin. Tuotevalikoima on todella iso ja valikoimasta voi valita sellaiset varusteet, jotka sopivat omalle koiralle parhaiten. Vilkkuvaa led-valoa en suosittele, vaan yhtenäinen valo on koirallekin mukavin vaihtoehto, Liikenneturvan Laura Loikkanen kertaa.\nTuotteiden takaisinheijastavuus on tärkeä kriteeri valinnassa.\nJalankulkijan heijastimille on olemassa tiukka standardi, mutta eläinten varusteille ei ole mitään laatuvaatimuksia.\nLaadukas, tarpeeksi heijastava materiaali riittävän suurena ja yhtenäisenä pintana tarkoittaa koirienkin tuotteissa yleensä hyvää takaisinheijastavuutta.\nTuotteen laatu ja takaisinheijastavuus kannattaa itse varmistaa osoittamalla sitä taskulampulla noin 10 metrin päästä niin, että taskulamppu on silmän korkeudella.\nHyvä heijastava tuote palauttaa valon ja loistaa kirkkaasti lampun valossa.\n*Liikenneturva selvitti suomalaisten kokemuksia ja mielipiteitä koiran kanssa kulkemisesta liikenteessä vuodenvaihteessa 2019-20. Verkkokyselyyn vastasi 1322 henkilöä. Vastaajista 96 prosentilla oli joko itsellä tai perheessä koira.\nEdellinen artikkeliVolvon ensimmäinen sähköauto nyt Suomessa\nSeuraava artikkeliMercedes-AMG GT Black Series on nopein sarjatuotantoauto Nürburgringin Nordschleifella


Inter RoPS-voitolla Veikkausliigan kärkeen - Turku - UrheiluSuomi.com\nInter RoPS-voitolla Veikkausliigan kärkeen\n431813 Jalkapallo - Veikkausliiga 23.5.2011\nInter ja RoPS järjestivät sunnuntaina yleisöystävällisen, mutta valmentajien kannalta painajaismaisen Veikkausliigaottelun Rovaniemen Keskuskentällä. Seitsemän maalin trillerin vei lopulta nimiinsä 3-4(0-1)Veikkausliigan kärkipaikalle noussut Inter.\nInterin tehomiehenä ottelussa huseerasi loistavan alkukauden pelannut Timo Furuholm, joka teki Interin maaleista kaksi. Maaleista ensimmäinen syntyi jo ottelun 10. minuutilla Domagoj Abramovicin tarkasta syötöstä. Furkan toinen maali syntyi Mika Ojalan syötöstä 65. minuutilla.\nEnsimmäistä jaksoa Inter pystyi kontrolloimaan. Tuolloin myös joukkueen puolustus pysyi tiiviinä, eikä Magnus Bahnen tarvinnut esitellä torjuntataitojaan kuin yhdessä Mika Lahtisen laukauksessa. Inter sen sijaan sai luotua RoPS-maalille painetta ja paremmalla tuurilla maaleja olisi voinut syntyä lisääkin.\nOttelun toisen jakson alku oli Interin kannalta katsottuna synkkä. Jo pelin 47. minuutilla RoPS:n Tuomo Könönen pelattiin vetopaikkaan. Bahne torjui RoPS-kapteenin laukauksen, mutta sylkypallossa oli nopeiten paikalla Mika Lahtinen, joka tasoitti ottelun.\nViiden minuutin jakso 65 ja 70 minuutin kohdalla tarjosi yleisölle kolme maalia. Ensimmäisen maaleista iski Furuholm, kolme minuuttia myöhemmin 68. minuutilla Zakaria Abahassine iski Inter-puolustuksen sekoillessa tasoituksen. Kaksi minuuttia myöhemmin vaihdosta sisään tullut Joni Kauko puski Ojalan kulmasta Interin jälleen maalin johtoon.\nPeli näytti ratkeavan lopullisesti 77. minuutilla, kun vain kaksi minuuttia aikaisemmin kentälle tullut Severi Paajanen teki Daniel Osinachin läpiajon reboundista joukkueensa neljännen maalin.\nRoPS tuli pelissä vielä yhden maalin päähän, kun Jose Riveran kulmapotku painui suoraan Inter-maaliin. Tähän maalit sitten onneksi loppuivat ja Interille kolme pistettä kotiin tuomisiksi.


Suomen matkailuoppaiden päivä 6.5.2020 – Turun matkailuoppaat\nJulkaistu 5.5.2020 6.5.2020 kirjoittanut YP-Admin\nOta opas- koet enemmän!\nTurun Matkailuoppaat – Åbo Turistguider ry viettää Suomen matkailuoppaiden päivää 6.5.2020.\nMeillä Turun oppailla on jo kutinaa päästä tapaamaan matkailijoita ja satunnaisia kulkijoita.\nTilanteesta johtuen emme voi opastaa livenä, mutta Kävelykierrokset Turussa Facebook-sivulla on meillä 6.5. ensimmäinen etäopastusvideo. Virtuaalisia pieniä opastuksia julkaistaan, kunnes ja toivottavasti pääsemme työn touhuun vielä tänä kesänä tai syksyllä.\nArtikkelin alla näet näistä ensimmäisen.\nAmmattitaitoiset, auktorisoidut oppaamme opastavat monipuolisia ja innostavia kävelykierroksia. Uusia aiheita etsitään ja niitä työstetään vuoden aikana. Työtunteja aiheiden parissa kuluu suunnattomasti. Esimerkiksi suosittujen hautausmaakierrosten vetäjät tutkivat hautakiviä, jopa suurennuslasin avulla tai kontaten kiven juurella, lukevat artikkeleita ja kirjoja sekä suunnittelevat reitin sopivaksi useilla koekävelyillä.\nYhteistyössä Visit Turun kanssa ideoidaan myös uusia kierroksia, tänäkin vuonna on saatavilla mm. Eläinten Turku, Turun Yliopisto ja Koko Perheen Salaperäinen Turku, sitten kun taas pääsemme opastamaan.\nSuomen oppaiden tämänvuotinen tunnuslause on ”Elävästi opastaen – Guidning med inlevelse” – Tähän me Turun oppaat myös tähtäämme!\nLiisa ja Kissa.Kallu\nEdellinen artikkeliEdellinen Kansainvälinen matkailuoppaan päivä 21.2.2020\nSeuraava artikkeliSeuraava Kesän 2020 kävelykierrokset alkavat 3.8.\nKom med på en guidad promenad i Åboguiders sällskap


Simpsonien tekijät haluavat Meghanin ja Harryn näyttelemään itseään – Stara\nSimpsonien tekijät haluavat Meghanin ja Harryn näyttelemään itseään\nViihdeuutiset 8.12.2020, 23:55 · Tim Isokivi\nSimpsonit-animaatiosarjassa on sen 30 vuotisen historian aikana kuultu lukuisten kuuluisuuksien ääniä. Pian sarjassa saattavavat vierailla myös taannoin kuninkaaallisista titteleistään luopuneet prinssi Harry ja Meghan Markle, ainakin jos tekijät saavat tahtonsa läpi.\nSimpsonien tuottaja Al Jeanin mukaan Meghan ja Harry haluttaisiin saada esittämään itseään sarjaan. Pariskuntaa ei tosin ole vielä virallisesti lähestytty asian tiimoilta.\n-Olen kuullut Meghanin haluavan työskennellä ääninäytteliänä. Jos luette tätä, soittakaa meille, Jean kertoi Radio Times -lehdelle.\nSimpsoneiden Lisan ääninäyttelijänä toimiva Yeardley Smith haluaisi Yahoo-sivuston mukaan puolestaan Greta Thunbergin näyttelemään sarjana itseään. Smithin ideassa Greta olisi matkustamassa Springfieldin läpi ja löytäisi Lisasta runsaasti samaa kuin itsestään.