Oriola-KD Oyj:n pörssitiedote klo Oriola-KD Oyj:n osavuosikatsaus Taloudellinen kehitys huhti- kesäkuussa PDF\nOriola-KD Oyj:n pörssitiedote klo Oriola-KD Oyj:n osavuosikatsaus Taloudellinen kehitys huhti- kesäkuussa 2015\nDownload "Oriola-KD Oyj:n pörssitiedote 17.7.2015 klo 8.30. Oriola-KD Oyj:n osavuosikatsaus 1.1. 30.6.2015. Taloudellinen kehitys huhti- kesäkuussa 2015"\n1 Oriola-KD Oyj:n pörssitiedote klo 8.30 Oriola-KD Oyj:n osavuosikatsaus Taloudellinen kehitys huhti- kesäkuussa 2015 Liikevaihto kasvoi 2,9 % ja oli 417,1 (405,5) miljoonaa euroa. Käyttökate ilman kertaluonteisia eriä kasvoi 4,4 % ja oli 20,6 (19,7) miljoonaa euroa. Käyttökate oli 20,8 (19,4) miljoonaa euroa Liikevoitto ilman kertaluonteisia eriä oli 14,9 (14,2) miljoonaa euroa. Liikevoitto oli 15,2 (13,8) miljoona euroa. Liiketoiminnan nettorahavirta oli 25,6 (17,1) miljoonaa euroa. Tilikauden tulos oli 10,9 (9,3) miljoonaa euroa ja osakekohtainen tulos oli 0,06 (0,06) euroa. Taloudellinen kehitys tammi- kesäkuussa 2015 Liikevaihto kasvoi 2,9 % ja oli 828,4 (804,8) miljoonaa euroa. Käyttökate ilman kertaluonteisia eriä nousi 1,9 % ja oli 39,3 (38,6) miljoonaa euroa. Käyttökate oli 38,1 (37,6) miljoonaa euroa Liikevoitto ilman kertaluonteisia eriä oli 28,1 (27,6) miljoonaa euroa. Liikevoitto oli 26,9 (26,7) miljoona euroa. Liiketoiminnan nettorahavirta oli 38,9 (-8,7) miljoonaa euroa. Tilikauden tulos oli 18,3 (16,9) miljoonaa euroa ja osakekohtainen tulos oli 0,11 (0,11) euroa. Avainluvut Muutos Muutos 2014 Milj. eur % % 1-12 Liikevaihto 417,1 405,5 2,9 828,4 804,8 2, ,3 Käyttökate ilman kertaluonteisia eriä 20,6 19,7 4,4 39,3 38,6 1,9 81,3 Käyttökate 20,8 19,4 7,4 38,1 37,6 1,4 87,2 Liikevoitto ilman kertaluonteisia eriä 14,9 14,2 5,5 28,1 27,6 1,6 59,1 Liikevoitto 15,2 13,8 9,6 26,9 26,7 0,8 65,0 Liikevoitto % ilman kertaluonteisia eriä 3,6 3,5 3,4 3,4 3,7 Liikevoitto % 3,6 3,4 3,2 3,3 4,0 Tilikauden tulos 10,9 9,3 17,3 18,3 16,9 8,3 46,5 Osakekohtainen tulos, EUR 0,06 0,06 7,4 0,11 0,11 1,1 0,29 Liiketoiminnan nettorahavirta 25,6 17,1 38,9-8,7-10,8 Oman pääoman tuotto, % 28,0-53,0 28,0-53,0 23,7 Nettovelkaantumisaste kauden lopussa, % 25,5 73,0 25,5 73,0 90,1 Näkymä vuodelle 2015 Oriola-KD arvioi koko vuoden liikevaihdon pysyvän vuoden 2014 tasolla. Liikevoiton ilman kertaluonteisia eriä arvioidaan kasvavan vuoden 2014 tasosta. Vuoden 2014 jatkuvien toimintojen liikevaihto oli 1612,3 miljoonaa euroa ja liikevoitto ilman kertaluonteisia eriä oli 59,1 miljoonaa euroa. Toimitusjohtaja Eero Hautaniemi osavuosikatsauksen yhteydessä: Ensimmäisellä vuosipuoliskolla Ruotsin liiketoimintojen liikevaihto ja liikevoitto ilman kertaluonteisia eriä pysyi vertailukauden tasolla, vertailukelpoisin valuuttakurssein laskettuna liikevoitto ilman kertaluonteisia eriä kasvoi noin 1,1 miljoonaa euroa. Ruotsin vähittäiskaupan kannattavuutta rasitti lääkkeiden rinnakkaistuonnin merkittävä väheneminen vertailukaudesta sekä TLV:n (Tandvårds- och läkemedelsförmånsverket) toteuttamat lääkkeiden hinnanalennukset vuoden 2014 neljännellä vuosineljänneksellä ja Ruotsin tukkukaupan positiivista kehitystä tuki vuonna 2014 solmitut uudet lääkepäämiessopimukset. Tulemme strategiamme mukaisesti avaamaan lääkkeiden verkkokaupan Ruotsissa toisen vuosipuoliskon aikana. 1\n2 Suomen tukkukaupassa uudistimme merkittävät monivuotiset yhteistyösopimukset Orionin ja Boehringer Ingelheimin kanssa. Sovimme toisella vuosineljänneksellä pitkäaikaisen luottolimiitti- ja lainasopimuksen uudelleenjärjestelystä. Oriola-KD-konsernin osavuosikatsaus Tämän osavuosikatsauksen selostusosa kuvaa yhtiön jatkuvia toimintoja tammi-kesäkuussa International Financial Reporting Standard (IFRS) standardin mukainen vertailu on tehty vuoden 2014 vastaavaan jaksoon, ellei toisin mainita. Osavuosikatsaukseen sisältyvät luvut ovat tilintarkastamattomia. Joulukuussa 2014 myytyjen Venäjän liiketoimintojen tulos on esitetty lopetettuina toimintoina erillään jatkuvien toimintojen tuloksesta tammi-kesäkuussa 2015 ja vertailukauden 2014 tiedot on oikaistu vastaamaan jatkuvia toimintoja. Konsernitase vertailukaudelta 2014 sisältää lopetettuihin toimintoihin liittyvät varat ja velat. Konsernin rahavirtalaskelma vertailukaudelta 2014 sisältää lopetettujen toimintojen nettorahavirran. Taulukoiden luvut ovat itsenäisesti pyöristettyjä lukuja Konsernin tunnusluvut 1) Liikearvo, Milj. eur 255,8 294,8 250,9 Oma pääoma, Milj. eur 164,6 227,4 113,6 Korolliset velat, Milj. eur 133,5 274,6 193,9 Korolliset nettovelat, Milj. eur 42,0 166,1 102,4 Tase yhteensä, Milj. eur 911, ,0 874,0 Omavaraisuusaste, % 18,6 17,6 13,3 Oman pääoman tuotto, % 28,0-53,0 23,7 Sijoitetun pääoman tuotto, % 18,5-22,0 14,4 Nettovelkaantumisaste, % 25,5 73,0 90,1 Korolliset nettovelat/12 kk rullaava käyttökate jatkuvista toiminnoista 0,5 2,4 1,2 Oma pääoma/osake, EUR 0,91 1,50 0,75 Osakekohtainen tulos, jatkuvat toiminnot, EUR 0,11 0,11 0,29 Osakekohtainen tulos, sis. lopetetut toiminnot, EUR 0,11-0,53-1,42 Osakkeita keskimäärin, tkpl 2) Henkilömäärä keskimäärin, jatkuvat toiminnot Henkilömäärä kauden lopussa, jatkuvat toiminnot Bruttoinvestoinnit, jatkuvat toiminnot, Milj. eur 8,1 14,7 25,7 1) Vertailutiedot sisältävät lopetetut toiminnot ellei toisin mainita 2) Ei sisällä yhtiön hallussa olevia omia osakkeita Muutokset konsernirakenteessa tammi-kesäkuussa 2015 Konsernirakenteessa ei ole katsauskaudella tapahtunut muutoksia. Oriola-KD:n konsernirakenteen yksinkertaistamiseksi seuraavat konsernin tytäryhtiöfuusiot on päätetty toteuttaa: SIA Rigas Elizabetes aptieka sulautuu SIA Panpharmacyyn, Aloiro AB sulautuu Oriola Oy:hyn, 2\n3 Oriola-KD Holding Sverige AB sulautuu Oriola-KD Holding Oy:hyn jonka jälkeen Oriola-KD Holding Oy sulautuu Oriola-KD Oyj:hin. Sulautumisten on tarkoitus tulla voimaan mennessä. Konsernin liikevaihto ja tulos huhti-kesäkuu 2015 Oriola-KD:n toisen vuosineljänneksen liikevaihto oli 417,1 (405,5) miljoonaan euroa. Liikevoitto ilman kertaluonteisia eriä oli 14,9 (14,2) miljoonaa euroa ja liikevoitto 15,2 (13,8) miljoonaa euroa. Tulos rahoituserien jälkeen huhti-kesäkuussa oli 13,6 (12,1) miljoonaa euroa ja tilikauden tulos oli 10,9 (9,3) miljoonaa euroa. Oriola-KD:n nettorahoituskulut olivat 1,5 (1,7) miljoonaa euroa ja osakekohtainen tulos oli 0,06 (0,06) euroa. Konsernin liikevaihto ja tulos tammi-kesäkuu 2015 Oriola-KD:n liikevaihto kasvoi 2,9 % 828,4 (804,8) miljoonaan euroon ja liikevoitto ilman kertaluonteisia eriä kasvoi 1,6 % 28,1 (27,6) miljoonaan euroon tammi-kesäkuussa. Liikevoitto oli 26,9 (26,7) miljoonaa euroa. Ruotsin kruunun heikkeneminen vertailukaudesta laski euromääräistä liikevoittoa noin 0,9 miljoonaa euroa. Tulos rahoituserien jälkeen oli 23,4 (22,0) miljoonaa euroa ja tilikauden tulos 18,3 (16,9) miljoonaa euroa. Oriola-KD:n nettorahoituskulut olivat 3,5 (4,6) miljoonaa euroa. Vuoden 2015 ensimmäisen vuosipuoliskon tuloverot olivat 5,1 (5,1) miljoonaa euroa, mikä vastaa 21,7 (23,3) % efektiivistä verokantaa. Osakekohtainen tulos oli 0,11 (0,11) euroa. Raportoitavat segmentit Oriola-KD:n raportoitavat segmentit ovat Ruotsin lääkkeiden vähittäis- ja tukkukauppa ja Suomen ja Baltian lääkkeiden vähittäis- ja tukkukauppa. Oriola-KD on muodostanut raportoitavat segmentit yhdistämällä toimintasegmenttejä. Ruotsin lääkkeiden vähittäis- ja tukkukaupan raportoitava segmentti muodostuu Ruotsin lääkkeiden vähittäiskaupan ja Ruotsin lääkkeiden tukkukaupan toimintasegmenteistä. Suomen ja Baltian lääkkeiden vähittäis- ja tukkukaupan raportoitava segmentti muodostuu Suomen lääkkeiden tukkukaupan, Consumer Health -liiketoiminnan ja Baltian lääkkeiden vähittäis- ja tukkukaupan toimintasegmenteistä. Oriola-KD luopui joulukuussa 2014 Venäjän liiketoiminnoista, minkä johdosta Venäjän lääkkeiden vähittäisja tukkukaupan raportoitava segmentti on luokiteltu lopetetuiksi toiminnoiksi. Ruotsin lääkkeiden vähittäis- ja tukkukauppa Avainluvut Muutos Muutos 2014 Milj. eur % % 1-12 Liikevaihto 309,9 298,5 3,8 616,5 597,0 3, ,4 Vähittäiskauppa 190,3 188,7 0,9 376,7 375,3 0,4 744,2 Tukkukauppa 204,6 193,5 5,7 407,4 389,0 4,7 761,2 Liikevoitto ilman kertaluonteisia eriä 11,5 11,3 1,3 21,5 21,3 0,9 44,0 Vähittäiskauppa 8,4 8,7-3,5 16,0 16,1-0,7 33,8 Tukkukauppa 3,1 2,7 15,5 5,6 5,5 2,6 10,4 Liikevoitto 11,5 11,0 4,4 21,5 20,4 5,6 50,5 Vähittäiskauppa 8,4 8,4 0,4 16,0 15,1 5,5 32,8 Tukkukauppa 3,1 2,7 15,5 5,6 5,5 2,6 17,9 Liikevoitto % ilman kertaluonteisia eriä 3,7 3,8 3,5 3,6 3,7 Vähittäiskauppa 4,4 4,6 4,2 4,3 4,5 Tukkukauppa 1,5 1,4 1,4 1,4 1,4 Liikevoitto % 3,7 3,7 3,5 3,4 4,3 Vähittäiskauppa 4,4 4,4 4,2 4,0 4,4 Tukkukauppa 1,5 1,4 1,4 1,4 2,4 3\n4 Henkilöstö katsauskauden lopussa Vähittäiskauppa Tukkukauppa Huhti- kesäkuu 2015 Ruotsin lääkkeiden vähittäis- ja tukkukaupan toisen vuosineljänneksen liikevaihto oli 309,9 (298,5) miljoonaa euroa. Liikevoitto ilman kertaluonteisia eriä oli 11,5 (11,3) miljoonaa euroa ja liikevoitto oli 11,5 (11,0) miljoonaa euroa. Vähittäiskaupan liikevaihto oli 190,3 (188,7) miljoonaa euroa. Vähittäiskaupan liikevoitto ilman kertaluonteisia eriä oli 8,4 (8,7) miljoonaa euroa ja liikevoitto oli 8,4 (8,4) miljoonaa euroa. Tukkukaupan liikevaihto oli 204,6 (193,5) miljoonaa euroa. Tukkukaupan liikevoitto oli 3,1 (2,7) miljoonaa euroa, tukkukaupan laskutus oli 424,2 (382,0). Tammi- kesäkuu 2015 Ruotsin lääkkeiden vähittäis- ja tukkukaupan liikevaihto tammi-kesäkuussa 2015 kasvoi 3,3 % ja oli 616,5 (597,0) miljoonaa euroa, Vertailukelpoisin valuuttakurssein laskettuna liikevaihto kasvoi 7,7 (8,4) %. Vähittäiskaupan liikevaihto oli 376,7 (375,3) miljoonaa euroa ja tukkukaupan liikevaihto oli 407,4 (389,0) miljoonaa euroa. Tukkukaupan volyymia kuvaava laskutus kasvoi 10,9 (-2.8) % ja oli 835,8 (753,6) miljoonaa euroa. Vertailukelpoisin valuuttakurssein laskettuna laskutus kasvoi 15,7 (2,1) %. Ruotsin vähittäiskaupan käyttökate ilman kertaluonteisia eriä oli 24,1 (23,8) miljoonaa euroa ja käyttökate oli 24,1 (22,8) miljoonaa euroa tammi-kesäkuussa Ruotsin vähittäiskaupan käyttökateprosentti ilman kertaluonteisia eriä ja konsernin hallintopalkkiota oli 6,7 (6,5) %. Ruotsin tukkukaupan käyttökate oli 6,4 (6,7) miljoonaa euroa. Ruotsin lääkkeiden vähittäis- ja tukkukaupan liikevoitto ilman kertaluonteisia eriä kasvoi 0,9 % ja oli 21,5 (21,3) miljoonaa euroa. Liikevoitto kasvoi 5,6 % ja oli 21,5 (20,4) miljoonaa euroa. Vertailukelpoisin valuuttakurssein laskettuna liikevoitto ilman kertaluonteisia eriä kasvoi 5,3 (178,6) %. Vähittäiskaupan liikevoitto ilman kertaluonteisia eriä oli 16,0 (16,1) miljoonaa euroa ja liikevoitto oli 16,0 (15,1) miljoonaa euroa. Tukkukaupan liikevoitto oli 5,6 (5,5) miljoonaa euroa. Ruotsin vähittäiskaupan ensimmäisen vuosipuoliskon liikevaihto vertailukelpoisin valuuttakurssein laskettuna kasvoi 4,7 (37,2) %. Ruotsin vähittäiskaupan liikevoittoa rasitti rinnakkaistuonnin merkittävä väheneminen vertailukaudesta sekä TLV:n (Tandvårds- och läkemedelsförmånsverket) toteuttamat lääkkeiden hinnanalennukset vuoden 2014 neljännellä vuosineljänneksellä ja Uusien kalliiden, mutta matalakatteisten reseptilääkkeiden myynnin kasvu heikensi Ruotsin vähittäiskaupan suhteellista kannattavuutta sekä laski reseptivapaiden lääkkeiden ja terveydenhuollon kuluttajatuotteiden suhteellista osuutta myynnistä 26 (27) prosenttiin. Oriola-KD:lla oli kesäkuun 2015 lopussa 304 (302) apteekkia Ruotsissa. Oriola-KD avaa lääkkeiden verkkokaupan Ruotsissa suunnitelman mukaan toisella vuosipuoliskolla. Oriola-KD:n markkinaosuus vähittäiskaupassa oli 18,5 (19,0) % tammi-kesäkuussa 2015 (lähde: Apoteksföreningen). Tammi kesäkuussa rinnakkaistuotujen lääkkeiden suhteellinen osuus Ruotsin lääkemarkkinasta oli noin 11 (18) % (lähde: IMS Health). Ruotsin tukkukaupan ensimmäisen vuosipuoliskon liikevaihto kasvoi vuonna 2014 solmittujen uusien lääkepäämiessopimusten ja kalliiden reseptilääkkeiden myynnin kasvun tukemana. Vertailukelpoisin valuuttakurssein liikevaihto kasvoi 9,2 (6,8) %. Ruotsin tukkukaupan kannattavuus toisella vuosineljänneksellä parani suhteessa vertailukauteen. Oriola-KD:n markkinaosuus tammi-kesäkuussa 2015 Ruotsin lääkkeiden tukkukaupassa oli yhtiön arvion mukaan noin 39 (36) %. Ruotsin lääkemarkkina kasvoi 8,0 (1,6) % Ruotsin kruunuissa (lähde: IMS Health) ja reseptivapaiden tuotteiden ja kauppatavaroiden vähittäiskauppamarkkina kasvoi 7,5 (5,4) % Ruotsin kruunuissa tammikesäkuussa 2015 (lähde: Apoteksföreningen). Yhtiön arvion mukaan Ruotsin apteekkien kokonaismäärä kasvoi ensimmäisellä vuosipuoliskolla neljällä apteekilla, katsauskauden lopussa Ruotsissa oli yhteensä 1343 apteekkia. 4\n5 Suomen ja Baltian lääkkeiden vähittäis- ja tukkukauppa Avainluvut Muutos Muutos 2014 Milj. eur % % 1-12 Liikevaihto 107,2 107,0 0,2 211,9 207,8 2,0 435,9 Suomen tukkukauppa 85,5 86,5-1,2 166,3 165,8 0,3 348,7 Baltian tukkukauppa 11,3 10,8 4,1 24,4 22,2 9,8 46,6 Consumer Health 10,6 9,8 8,8 21,5 20,0 7,7 40,9 Liikevoitto ilman kertaluonteisia eriä 5,0 4,4 15,1 9,7 9,2 5,2 19,6 Liikevoitto 5,1 4,4 16,8 8,8 9,2-3,6 19,2 Liikevoitto % ilman kertaluonteisia eriä 4,7 4,1 4,6 4,4 4,5 Liikevoitto % 4,8 4,1 4,2 4,4 4,4 Henkilöstö katsauskauden lopussa Huhti- kesäkuu 2015 Suomen ja Baltian lääkkeiden vähittäis- ja tukkukaupan toisen vuosineljänneksen liikevaihto oli 107,2 (107,0) miljoonaa euroa. Liikevoitto ilman kertaluonteisia eriä oli 5,0 (4,4) miljoonaa euroa ja liikevoitto oli 5,1 (4,4) miljoonaa euroa. Suomen lääkkeiden tukkukaupan liikevaihto oli 85,5 (86,5) miljoonaa euroa ja laskutus oli 267,3 (252,3) miljoonaa euroa. Baltian lääkkeiden tukkukaupan liikevaihto oli 11,3 (10,8) miljoonaa euroa ja Consumer Health -liiketoiminnan liikevaihto oli 10,6 (9,8) miljoonaa euroa. Tammi- kesäkuu 2015 Suomen ja Baltian lääkkeiden vähittäis- ja tukkukaupan liikevaihto kasvoi tammi-kesäkuussa 2,0 % ja oli 211,9 (207,8) miljoonaa euroa. Liikevoitto ilman kertaluonteisia eriä kasvoi 5,2 % ja oli 9,7 (9,2) miljoonaa euroa. Liikevoitto laski 3,6 % ja oli 8,8 (9,2) miljoonaa euroa. Oriola-KD kirjasi Suomen henkilöstön yhteistyöneuvotteluiden järjestelyihin liittyviä kertaluonteisia kuluja 0,8 (-) miljoonaa euroa ensimmäisellä vuosipuoliskolla. Suomen lääkkeiden tukkukaupan liikevaihto oli 166,3 (165,8) miljoonaa euroa. Baltian lääkkeiden tukkukaupan liikevaihto oli 24,4 (22,2) miljoonaa euroa ja Consumer Health -liiketoiminnan liikevaihto oli 21,5 (20,0) miljoonaa euroa. Suomen lääkkeiden tukkukaupan volyymia kuvaava laskutus kasvoi 5,9 (-6,1) % ja oli 516,7 (488,1) miljoonaa euroa Suomen ja Baltian lääkkeiden vähittäis- ja tukkukaupan käyttökate ilman kertaluonteisia eriä oli 11,8 (11,1) ja käyttökate oli 11,0 (11,1) miljoonaa euroa. Suomen lääkkeiden tukkukaupassa Oriola-KD uudisti pitkäaikaisen yhteistyösopimuksen Orionin kanssa. Uuden monivuotisen yhteistyösopimuksen mukaan Oriola-KD vastaa Orionin lääkkeiden varastoinnista ja jakelusta sekä laajasta palvelutarjonnasta Suomessa. Lisäksi Oriola-KD uudisti Suomessa yhteistyösopimuksen Boehringer Ingelheimin kanssa ja solmi Baltian maat kattavan pre-wholesale sopimuksen Sandozin kanssa. Suomen lääkkeiden tukkukaupan keskeisten lääkepäämiesten myynnin kasvu vahvisti tukkukaupan laskutuksen positiivista kehitystä, myös lääkeyhtiöille suunnattu palvelumyynti kasvoi Suomen lääkkeiden tukkukaupassa. Oriolashop.fi:n myynnin kasvu tuki Consumer Healthin liikevaihdon kehitystä. Kiristyneestä kilpailutilanteesta johtuen Consumer Health -liiketoiminnan kannattavuus laski vertailukaudesta kasvaneiden alennusten seurauksena. Suomen lääkemarkkina kasvoi 2,1 (3,7) % tammi-kesäkuussa 2015 (lähde: IMS Express). Oriola-KD:n markkinaosuus Suomen lääkkeiden tukkukaupassa oli 46,3 (45,2) % tammi-kesäkuussa 2015 (lähde: ATY). 5\n6 Kertaluonteiset erät Kertaluonteinen erä on kokonaisvaltainen tuotto tai kulu, joka syntyy kerran tai harvoin tapahtuvan asian seurauksena. Konserni esittää kertaluonteisina erinä liiketoimintojen tai omaisuuserien myynneistä tai lopetuksista aiheutuvat voitot tai tappiot, toiminnan uudelleenjärjestelyistä aiheutuvat voitot tai tappiot, sekä liikearvon ja muiden pitkäaikaisten varojen arvonalentumistappiot. Liikevoittoon vaikuttavat kertaluonteiset erät, Milj. eur Suomen ja Baltian lääkkeiden vähittäis- ja tukkukauppa Uudelleenjärjestelykulut 0,1 - -0,8 - - Palvelusvuosipalkkiojärjestely ,5 Ruotsin lääkkeiden vähittäis- ja tukkukauppa Uudelleenjärjestelykulut - -0,3 - -1,0-1,0 Kiinteistön myyntivoitto ,5 Konsernierät Uudelleenjärjestelykulut 0,1 - -0,4 - - Palvelusvuosipalkkiojärjestely ,1 Yhteensä 0,2-0,3-1,2-1,0 5,9 Kertaluonteiset erät tammi-kesäkuussa 2015 liittyvät Suomen lääkkeiden tukkukaupassa, Consumer Health liiketoiminnassa ja konsernihallinnossa kirjattuihin uudelleenjärjestelykuluihin. Kertaluonteiset erät vuoden 2014 tammi-kesäkuussa liittyvät Ruotsin vähittäiskaupassa kirjattuihin uudelleenjärjestelykuluihin. Tase, rahoitus ja kassavirta Oriola-KD:n taseen loppusumma oli 911,9 (1335,0) miljoonaa euroa. Rahavarat olivat 91,5 (108,5) miljoonaa euroa, oma pääoma oli 164,6 (227,4) miljoonaa euroa, omavaraisuusaste oli 18,6 (17,6) % ja nettovelkaantumisaste oli 25,5 (73,0) %. Vertailukauden tiedot sisältävät lopetetut toiminnot. Oriola-KD uudelleenjärjesteli pitkäaikaisen luottolimiitti- ja lainasopimuksen. Yhteensä noin 175 miljoonan euron sopimus korvaa allekirjoitetun rahoitussopimuksen. Uusi rahoitussopimus koostuu 100 miljoonan euron luottolimiittisopimuksesta ja Ruotsin kruunumääräisestä, noin 75 miljoonan euron lyhennysohjelmallisesta lainasopimuksesta. Luottolimiitti- ja lainasopimus erääntyvät toukokuussa Oriola-KD toteutti vuoden 2015 ensimmäisellä neljänneksellä merkintäoikeusannin. Merkintäoikeusannilla kerättiin 75,6 miljoonan euron bruttovarat ja 73,7 miljoonan euron nettovarat. Oriola-KD lunasti takaisin liikkeeseen lasketun 40 miljoonan euron oman pääoman ehtoisen joukkovelkakirjalainan (hybridilaina) kertyneine korkoineen. Laina lunastettiin takaisin lainaehtojen mukaisesti % arvolla nimellispääomasta. Oriola-KD:n 255,8 (294,8) miljoonan euron liikearvo on kohdistettu arvonalentumistestauslaskelmissa rahavirtaa tuottaville yksiköille, jotka on muodostettu konsernin toimintasegmenteistä. Liikearvo testataan Oriola-KD:ssa strategia- ja suunnitteluprosessin aikataulun mukaisesti kerran vuodessa. Liikearvosta oli kohdistettu 229,6 (230,6) miljoonaa euroa Ruotsin lääkkeiden vähittäiskaupalle, 25,9 (26,0) miljoonaa euroa Ruotsin lääkkeiden tukkukaupalle ja 0,2 (-) miljoonaa euroa Baltian lääkkeiden vähittäis- ja tukkukaupalle. Oriola-KD:n korolliset velat olivat 133,5 (274,6) miljoonaa euroa, joista syndikoituja pankkilainoja oli 76,0 (167,1) miljoonaa euroa, emittoituja yritystodistuksia 10,4 (50,7) miljoonaa euroa, apteekkien hankintaennakoita 27,7 (39,0) miljoonaa euroa, ehdollinen vastike liittyen Medstop-yrityskauppaan 15,5 (14,6) miljoonaa euroa ja rahoitusleasingvelkoja 3,9 (3,1) miljoonaa euroa. Korollisista veloista pitkäaikaisia 6\n7 oli 72,7 (172,9) miljoonaa euroa ja lyhytaikaisia oli 60,8 (101,7) miljoonaa euroa. Korolliset nettovelat olivat 42,0 (166,1) miljoona euroa. Ruotsin lääkkeiden vähittäis- ja tukkukaupassa on jatkettu myyntisaamisten myyntiohjelmia vuoden 2015 ensimmäisen vuosipuoliskon aikana. Kesäkuun 2015 lopussa myyntisaamisia oli myyty yhteensä 113,6 (80,0) miljoonalla eurolla. Oriola-KD:n pitkäaikainen luottolimiitti- ja lainasopimus sisältää taloudellisia kovenantteja, jotka perustuvat Oriola-KD:n nettovelan ja käyttökatteen suhteeseen sekä nettovelkaantumisasteeseen. Oriola-KD:n sitova 100,0 miljoonan euron pitkäaikainen luottolimiitti ja 35,4 miljoonan euron lyhytaikaiset tililimiitit olivat käyttämättä katsauskauden lopussa. Liiketoiminnan nettorahavirta sisältäen lopetetut toiminnot tammi-kesäkuussa 2015 oli 38,9 (-8,7) miljoonaa euroa, josta käyttöpääoman muutokset olivat 10,0 (-24,0) miljoonaa euroa. Investointien nettorahavirta oli -8,0 (-17,9) miljoonaa euroa. Investoinnit Vuoden 2015 ensimmäisen vuosipuoliskon bruttoinvestoinnit olivat 8,1 (14,7) miljoonaa euroa koostuen uusiin avattaviin apteekkeihin sekä tietojärjestelmiin ja logistiikan tehostamiseen liittyvistä investoinneista. Henkilöstö Oriola-KD:n henkilöstön määrä kesäkuun 2015 lopussa oli 2312 (2401), josta 23 (23) % työskenteli Suomessa ja Baltiassa ja 77 (77) % Ruotsissa. Henkilömäärät sisältävät aktiivisessa työsuhteessa olevan henkilöstön määrän. Hallinto Oriola-KD Oyj:n hallituksen muodostavat: Anssi Vanjoki, puheenjohtaja Jukka Alho, varapuheenjohtaja Eva Nilsson Bågenholm Per Båtelson Anja Korhonen Kuisma Niemelä Matti Rihko Staffan Simberg Oriola-KD Oyj:n hallituksen tarkastusvaliokunnan muodostavat Anja Korhonen (puheenjohtaja), Kuisma Niemelä ja Staffan Simberg, sekä hallituksen palkitsemisvaliokunnan muodostavat Jukka Alho (puheenjohtaja), Per Båtelson, Eva Nilsson Bågenholm ja Matti Rihko. Oriola-KD-konsernin johtoryhmän muodostavat: Eero Hautaniemi, toimitusjohtaja Sari Aitokallio, vt. talous- ja rahoitusjohtaja Lars Birkeland, johtaja, Ruotsin lääkkeiden vähittäiskauppa Thomas Gawell, johtaja, Ruotsin lääkkeiden tukkukauppa Jukka Mäkelä, kehitysjohtaja Teija Silver, henkilöstöjohtaja Kimmo Virtanen, johtaja, Suomen, Ruotsin ja Baltian lääkkeiden tukkukauppa Oriola-KD Oyj noudattaa Arvopaperimarkkinayhdistys ry:n antamaa, alkaen voimassa olevaa Suomen listayhtiöiden hallinnointikoodia sillä poikkeuksella, että yhtiön nimeämisvaliokuntaan voi kuulua muitakin kuin yhtiön hallituksen jäseniä. Tällä poikkeamisella listayhtiöiden hallinnointikoodin suosituksesta 22 (Valiokunnan jäsenten valinta) on haluttu mahdollistaa yhtiön merkittävien osakkeenomistajien valinta valiokuntaan ja täten heidän mielipiteensä esilletulo hyvissä ajoin ennen varsinaista yhtiökokousta. Nimeämisvaliokunta on hallituksen perustama valiokunta, jonka tehtävänä on 7\n8 valmistella ja antaa hallitukselle suositus varsinaiselle yhtiökokoukselle tehtävästä ehdotuksesta hallituksen kokoonpanoksi ja palkkioiksi. Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä sekä palkka- ja palkkioselvitys vuodelta 2014 on julkaistu yhtiön internet-sivuilla osoitteessa Oriola-KD Oyj:n yhtiökokouksen valitsema tilintarkastusyhteisö PricewaterhouseCoopers Oy on ilmoittanut nimittävänsä KHT Ylva Erikssonin vastuulliseksi tilintarkastajaksi alkaen. Hallituksen valtuutukset Oriola-KD Oyj:n varsinainen yhtiökokous valtuutti hallituksen päättämään maksullisesta osakeannista yhdessä tai useammassa erässä, sisältäen oikeuden antaa uusia tai luovuttaa yhtiön hallussa olevia omia osakkeita. Valtuutus käsittää yhteensä enintään A-osaketta ja B-osaketta ja sisältää oikeuden poiketa osakkeenomistajille kuuluvasta merkintäetuoikeudesta. Valtuutuksen nojalla voidaan myös myydä yhtiön hallussa olevia omia osakkeita NASDAQ OMX Helsinki Oy:n säännellyllä markkinalla järjestämässä kaupankäynnissä. Valtuutus on voimassa kahdeksantoista kuukautta yhtiökokouksen päätöksestä lukien. Varsinainen yhtiökokous valtuutti hallituksen päättämään maksullisesta osakeannista yhdessä tai useammassa erässä, sisältäen oikeuden antaa uusia tai luovuttaa yhtiön hallussa olevia omia B-osakkeita. Valtuutus käsittää yhteensä enintään yhtiön B-osaketta ja sisältää oikeuden poiketa osakkeenomistajille kuuluvasta merkintäetuoikeudesta. Valtuutuksen nojalla voidaan myös myydä yhtiön hallussa olevia omia osakkeita NASDAQ OMX Helsinki Oy:n säännellyllä markkinalla järjestämässä kaupankäynnissä. Valtuutus on voimassa kahdeksantoista kuukautta yhtiökokouksen päätöksestä lukien. Hallituksen aikaisemmin saamat osakeantivaltuutukset kumottiin varsinaisessa yhtiökokouksessa lukuun ottamatta pidetyn varsinaisen yhtiökokouksen hallitukselle antamia valtuutuksia, joiden nojalla hallitus voi päättää enintään B-osaketta koskevien suunnattujen maksullisten ja maksuttomien osakeantien järjestämisestä Oriola-KD-konsernin johdon osakepohjaisen kannustinjärjestelmän sekä Oriola-KD-konsernin avainhenkilöiden osakesäästöohjelman toteuttamiseksi. Varsinainen yhtiökokous valtuutti lisäksi hallituksen päättämään enintään yhtiön oman B-osakkeen hankkimisesta myös muutoin kuin osakkeenomistajien omistamien osakkeiden suhteessa. Valtuutus on voimassa enintään kahdeksantoista kuukautta yhtiökokouksen päätöksestä lukien. Osakkeita voidaan hankkia yhtiön pääomarakenteen kehittämiseksi, mahdollisten yrityskauppojen tai muiden liiketoimintajärjestelyjen toteuttamiseksi, investointien rahoittamiseksi, käytettäväksi osana yhtiön kannustinjärjestelmiä taikka muutoin luovutettaviksi, yhtiöllä pidettäviksi tai mitätöitäviksi. Oriola-KD Oyj:n osakkeet Oriola-KD Oyj järjesti vuoden 2015 ensimmäisellä neljänneksellä merkintäoikeusannin, jonka merkintäaika päättyi Merkintäoikeusannissa merkittiin uutta A-osaketta ja uutta B- osaketta, minkä seurauksena Oriola-KD Oyj:n osakkeiden kokonaismäärä nousi osakkeeseen. Tarjottujen osakkeiden merkintähinta oli 2,50 euroa. Yhtiö keräsi osakeannilla 75,6 miljoonan euron bruttovarat. Yhtiö kirjasi sijoitetun vapaan pääoman rahastoon osakeannista kerätyt bruttovarat sekä antiin liittyvät kulut veroilla vähennettynä, yhteensä 73,7 miljoonaa euroa. Oriola-KD Oyj:n A- ja B-sarjan osakkeiden vaihto vuoden tammi-kesäkuussa 2015: Tammi-kesäkuu 2015 Tammi-kesäkuu 2014 Osakkeiden vaihto A-sarja B-sarja A-sarja B-sarja Vaihto, milj. kpl 2,0 23,7 4,3 17,5 Vaihto, milj. euroa 7,8 90,3 10,3 41,9 Ylin kurssi, euroa 4,41 4,57 2,85 2,78 Alin kurssi, euroa 3,11 3,05 2,25 2,13 Päätöskurssi kauden lopussa, euroa 4,10 4,14 2,43 2,37 Oriola-KD Oyj:n markkina-arvo oli 749,1 (361,3) miljoonaa euroa. 8\n9 Tammi-kesäkuussa 2015 Oriola-KD Oyj:n osakkeita vaihdettiin, pois lukien yhtiön hallussa olevat omat osakkeet, 15,5 (14,5) % koko osakemäärästä. Osakkeiden vaihto A-sarjan keskimääräisestä osakemäärästä oli 3,9 (9,1) % ja B-sarjan keskimääräisestä osakemäärästä, pois lukien yhtiön hallussa olevat omat osakkeet, 20,3 (16,9) %. Kesäkuun 2015 lopussa osakkeita oli yhteensä ( ) kappaletta, joista A-sarjan osakkeita oli ( ) kappaletta ja B-sarjan osakkeita ( ) kappaletta. Yhtiön hallussa on ( ) kappaletta yhtiön omaa B-osaketta (sisältäen ulkopuolisen palveluntuottajan hallinnoimat omistukset), joiden osuus yhtiön kaikista osakkeista on 0,08 (0,08) prosenttia ja äänimäärästä 0,012 (0,012) prosenttia. Yhtiöjärjestyksen 3 :n nojalla osakkeenomistaja voi vaatia A-sarjan osakkeiden muuntamista B-sarjan osakkeiksi välisenä aikana 0 (0) kappaletta A-sarjan osakkeita muunnettiin B-sarjan osakkeiksi. Oriola-KD:n hallitus päätti konsernin ylimmän johdon osakepohjaisesta kannustusjärjestelmästä vuosille Järjestelmän piiriin kuuluu kuusi henkilöä. Yhtiön hallitus päättää ansaintajakson ansaintakriteerit ja niille asetettavat tavoitteet kunkin ansaintajakson alussa. Ansaintajaksolta 2015 palkkio perustuu Oriola-KD-konsernin osakekohtaiseen tulokseen laskettuna tuloksesta ilman kertaluonteisia eriä ennen veroja. Ansaintajakson 2015 palkkion enimmäismäärä vastaa Oriola-KD:n B-sarjan osakkeen arvoa (sisältäen myös rahana maksettavan osuuden). Katsauskauden lopussa järjestelmän piiriin kuuluvien henkilöiden palkkion enimmäismäärä vastaa Oriola-KD Oyj:n B-sarjan osaketta (sisältäen myös rahana maksettavan osuuden). Oriola-KD Oyj:n hallitus päätti toteuttaa avainhenkilöiden osakesäästöohjelman. Osakesäästöohjelman säästökaudelle osallistuu noin 38 konsernin avainhenkilöä hyväksytylle säästökaudelle osallistuu noin 44 konsernin avainhenkilöä. Osakesäästöohjelmien puitteissa enimmäissäästön määrä kuukaudessa on 10 prosenttia ja vähimmäissäästön määrä 2 prosenttia kunkin osallistujan kiinteästä bruttokuukausipalkasta. Kertyneillä säästöillä ostetaan Oriola-KD:n B-sarjan osakkeita osallistujille markkinahintaan. Osakesäästöohjelmaan osallistuneet avainhenkilöt saavat maksutta kaksi B-sarjan osaketta kutakin kolmea hankittua säästöosaketta kohden. Lisäosakkeet annetaan osallistujalle, mikäli hän omistaa säästökaudella hankitut säästöosakkeet määrätyn omistusjakson päättymiseen saakka. Lisäosakkeet maksetaan osittain yhtiön B-osakkeina ja osittain rahana. Rahaosuudella pyritään kattamaan palkkiosta avainhenkilölle aiheutuvia veroja ja veronluonteisia maksuja. Oriola-KD Oyj:n hallitus päätti uuden säästökauden alkamisesta. Ohjelmaa tarjotaan noin 95:lle konsernin avainhenkilölle. Säästökausi alkaa ja päättyy Enimmäissäästön määrä kuukaudessa on 8,3 prosenttia ja vähimmäissäästön määrä 2 prosenttia kunkin osallistujan kiinteästä bruttokuukausipalkasta. Oriola-KD:lla on sopimus ulkopuolisen palveluntuottajan kanssa ohjelman hallinnoinnista. Katsauskauden lopussa ulkopuolisen palveluntuottajan hallinnoimia omia osakkeita oli yhteensä (31.005) kappaletta. Markkinatakaus Oriola-KD Oyj:n osakkeelle ei ole voimassaolevaa markkinatakausta. Liputusilmoitukset Oriola-KD Oyj:n vastaanottaman ilmoituksen mukaan Mariatorp Oy on allekirjoittanut jakautumissuunnitelman. Jakautumisen toteutuessa Niklas Herlinin määräysvaltayhteisön Mariatorp Oy:n omistamat Oriola-KD Oyj:n osakkeet siirtyvät uudelle Mariatorp Oy:lle. Jakautumisen täytäntöönpanon rekisteröinti on tarkoitus toteuttaa Jakautumisen täytäntöönpanon jälkeen uuden Mariatorp Oy:n omistusosuus Oriola-KD Oyj:n osakkeiden lukumäärästä on 7,45 % ja osuus osakkeiden tuottamasta äänimäärästä on 7,43 %, yhteensä osaketta, joista A-sarjan osakkeita kappaletta ja B- sarjan osakkeita kappaletta. Riskit 9\n10 Oriola-KD:n hallitus on hyväksynyt yhtiön riskienhallintapolitiikan, jossa on määritelty riskienhallinnan toimintamalli, periaatteet, vastuut ja raportointi. Konsernin riskienhallinnalla pyritään tunnistamaan, arvioimaan ja hallitsemaan ne riskit, jotka mahdollisesti uhkaavat Oriola-KD:n toimintaa sekä asetettujen tavoitteiden saavuttamista. Konsernissa on määritelty riskienhallintaan liittyvät roolit ja vastuut. Oriola-KD:n riskit luokitellaan strategisiin ja operatiivisiin riskeihin sekä rahoitusriskeihin. Riskienhallinta on keskeinen osa Oriola-KD:n strategiaprosessia, operatiivista suunnittelua ja päivittäistä päätöksentekoa. Oriola-KD on tunnistanut liiketoiminnassaan seuraavat merkittävimmät strategiset ja operatiiviset riskit: Muutokset lääkemarkkinoiden sääntelyssä, lääkkeiden hinnoissa ja korvattavuudessa saattavat heikentää Oriola-KD:n liikevaihtoa ja kannattavuutta. Ruotsin vähittäiskaupassa apteekkien vapaa perustanta on johtanut apteekkien lukumäärän kasvuun. Apteekkien lukumäärä saattaa edelleen kasvaa, mikä voi edelleen kiristää kilpailutilannetta. Ruotsin tukkukaupassa markkinamuutoksen seurauksena syntynyt lisäkapasiteetti kiristää kilpailua, mikä saattaa heikentää toiminnan kannattavuutta. Yksikanavajakelun osuus lääkejakelumarkkinasta saattaa pienentyä nopeasti, mikä saattaa heikentää toiminnan kannattavuutta ja johtaa tukkutoiminnan uudelleenjärjestelyyn. Rinnakkaistuotujen lääkkeiden osuuden muutokset Ruotsin kokonaismarkkinasta vaikuttaa Ruotsin lääkkeiden vähittäis- ja tukkukaupan kannattavuuteen. Strategisiin kehityshankkeisiin liittyy operatiivisia riskejä. Valuutta-, likviditeetti-, korko- ja luottoriskit ovat Oriola-KD:n keskeisimmät rahoitusriskit. Valuuttariski on Ruotsiin liittyvistä rahoitusriskeistä merkittävin: mahdollisella Ruotsin kruunun arvon muutoksella on vaikutusta Oriola-KD:n liikevaihtoon, tulokseen ja taseeseen. Liikearvon arvonalentumistestauslaskelma laaditaan Oriola-KD:ssa strategia- ja suunnitteluprosessin aikataulun mukaisesti kerran vuodessa. Strategisiin suunnitelmiin perustuvissa rahavirtaennusteissa, diskonttauskorossa tai ikuisuuskasvuprosentissa tapahtuvat muutokset saattavat aiheuttaa liikearvon arvonalentumisen, mikä heikentäisi Oriola-KD:n tulosta. Lähiajan riskit ja epävarmuustekijät Oriola-KD:n strategisiin kehityshankkeisiin liittyy operatiivisia riskejä, joilla saattaa olla vaikutusta Oriola-KD:n kannattavuuteen. Tulevaisuuden näkymät Oriola-KD:n näkymät vuodelle 2015 perustuvat ulkoisiin markkinaennusteisiin, sopimuksiin lääkeyhtiöiden ja apteekkien kanssa sekä johdon arvioihin. Lääkemarkkinan odotetaan kasvavan viiden vuoden ( ) ajanjaksolla Suomessa keskimäärin 2,6 % vuosittain ja Ruotsissa muuttuvan keskimäärin 0 % vuosittain paikallisessa valuutassa. (Lähde: IMS Health Market Prognosis , Syyskuu 2014). Näkymä vuodelle 2015 Oriola-KD arvioi koko vuoden liikevaihdon pysyvän vuoden 2014 tasolla. Liikevoiton ilman kertaluonteisia eriä arvioidaan kasvavan vuoden 2014 tasosta. Vuoden 2014 jatkuvien toimintojen liikevaihto oli 1612,3 miljoonaa euroa ja liikevoitto ilman kertaluonteisia eriä oli 59,1 miljoonaa euroa. Katsauskauden jälkeiset tapahtumat Katsauskauden jälkeen ei ole ollut merkittäviä tapahtumia. Seuraava osavuosikatsaus Oriola-KD Oyj julkistaa tuloksensa vuoden 2015 kolmannelta vuosineljännekseltä noin klo Oriola-KD:n tilinpäätöstiedote tammi-kesäkuu\n11 Konsernin laaja tuloslaskelma (IFRS), Milj. eur Jatkuvat toiminnot Oikaistu 1) Oikaistu 1) Liikevaihto 417,1 405,5 828,4 804, ,3 Liiketoiminnan muut tuotot 3,2 2,4 6,4 4,9 21,0 Myytyjen suoritteiden kulut -333,6-322,4-665,5-640, ,9 Työsuhde-etuuksista aiheutuvat kulut -37,2-37,7-75,0-75,2-143,8 Liiketoiminnan muut kulut -28,7-28,4-56,1-56,5-114,5 Käyttökate 20,8 19,4 38,1 37,6 87,2 Poistot ja arvonalentumiset -5,6-5,6-11,2-10,9-22,2 Liikevoitto 15,2 13,8 26,9 26,7 65,0 Rahoitustuotot ja -kulut -1,5-1,7-3,5-4,6-7,8 Tulos ennen veroja 13,6 12,1 23,4 22,0 57,1 Tuloverot -2,8-2,9-5,1-5,1-10,7 Tilikauden tulos jatkuvista toiminnoista 10,9 9,3 18,3 16,9 46,5 Tilikauden tulos lopetetuista toiminnoista -0,0-91,4-0,2-96,4-258,8 Tilikauden tulos 10,8-82,1 18,1-79,5-212,3 Muut laajan tuloksen erät Erät, jotka voidaan myöhemmin siirtää tulosvaikutteisiksi: Tilikauden aikana laajaan tulokseen kirjattu muuntoero 1,2 7,6 2,7-9,9-52,1 Tilikauden tulokseen lopetetuista toiminnoista siirretty muuntoero ,3 Rahavirran suojaus 0,3-0,5-0,1-1,0-1,4 Laajan tuloksen eriin liittyvä tulovero -0,1-0,5 0,0 0,1 0,3 1,5 6,6 2,7-10,8 21,1 Erät, joita ei siirretä tulosvaikutteisiksi: Etuuspohjaisten eläkejärjestelyjen vakuutusmatemaattiset voitot/tappiot ,5 Laajan tuloksen eriin liittyvä tulovero , ,1 Tilikauden laaja tulos 12,3-75,6 20,8-90,3-204,3 Tilikauden tuloksen jakautuminen Emoyhtiön omistajille 10,8-82,1 18,1-79,5-212,3 Tilikauden laajan tuloksen jakautuminen Emoyhtiön omistajille 12,3-75,6 20,8-90,3-204,3 Emoyhtiön omistajille tilikauden tuloksesta laskettu osakekohtainen tulos: Laimentamaton osakekohtainen tulos, EUR Jatkuvista toiminnoista 0,06 0,06 0,11 0,11 0,29 11\n12 Lopetetuista toiminnoista -0,00-0,60-0,00-0,64-1,71 Tilikauden tuloksesta 0,06-0,55 0,11-0,53-1,42 Laimennusvaikutuksella oikaistu osakekohtainen tulos, EUR Jatkuvista toiminnoista 0,06 0,06 0,11 0,11 0,29 Lopetetuista toiminnoista -0,00-0,60-0,00-0,64-1,71 Tilikauden tuloksesta 0,06-0,55 0,11-0,53-1,42 1) Vuoden 2014 ensimmäisen vuosipuoliskon luvut on oikaistu Venäjän liiketoimintojen joulukuussa 2014 tapahtuneen myynnin johdosta. Venäjän liiketoiminnot on luokiteltu lopetetuiksi toiminnoiksi. Konsernin tase (IFRS), Milj. eur VARAT ) ) Pitkäaikaiset varat Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet 73,2 96,1 75,2 Liikearvo 255,8 294,8 250,9 Muut aineettomat hyödykkeet 62,0 68,7 61,3 Eläkesaamiset - 9,2 - Muut pitkäaikaiset saamiset 0,0 0,0 0,0 Laskennalliset verosaamiset 6,2 3,5 3,3 Pitkäaikaiset varat yhteensä 397,1 472,3 390,8 Lyhytaikaiset varat Vaihto-omaisuus 198,3 365,2 185,0 Myyntisaamiset 190,9 318,1 178,4 Muut saamiset 34,0 70,9 28,4 Rahavarat 91,5 108,5 91,5 Lyhytaikaiset varat yhteensä 514,7 862,7 483,2 VARAT YHTEENSÄ 911, ,0 874,0 OMA PÄÄOMA JA VELAT Oma pääoma Osakepääoma 36,2 36,2 36,2 Suojausrahasto -1,4-1,0-1,3 Käyttörahasto 19,4 19,4 19,4 Sijoitetun vapaan oman pääoman rahasto 74,8 1,1 1,1 Hybridilaina - 39,6 39,6 Muut rahastot 0,1 0,1 0,1 Muuntoerot -0,4-35,3-3,1 Kertyneet voittovarat 35,8 167,2 21,6 12\n13 Emoyhtiön omistajille kuuluva oma pääoma yhteensä 164,6 227,4 113,6 Pitkäaikaiset velat Laskennalliset verovelat 13,8 15,9 12,7 Eläkevelvoitteet 15,5 7,4 14,9 Rahoitusvelat 72,7 172,9 98,5 Muut pitkäaikaiset velat 2,3-2,2 Pitkäaikaiset velat yhteensä 104,3 196,2 128,3 Lyhytaikaiset velat Ostovelat 528,7 757,2 494,3 Varaukset 0,3 0,7 0,6 Rahoitusvelat 60,8 101,7 95,4 Muut lyhytaikaiset velat 53,1 51,8 41,8 Lyhytaikaiset velat yhteensä 642,9 911,4 632,1 OMA PÄÄOMA JA VELAT YHTEENSÄ 911, ,0 874,0 1) Sisältää joulukuussa 2014 myytyihin Venäjän liiketoimintoihin liittyvät varat ja velat Laskelma konsernin oman pääoman muutoksista (IFRS) Milj. eur Oma pääoma Emoyhtiön omistajille kuuluva oma pääoma Kerty- Oma neet pääoma Osake- Rahas- Muunto- voitto- Hybridi- yhteenpääoma tot erot varat laina sä ,2 20,4-25,3 246,8-278,1 Kauden laaja tulos Tilikauden tulos , ,5 Muut laajan tuloksen erät: Rahavirran suojaus - -1, ,0 Laajan tuloksen eriin liittyvä tulovero - 0,2-0, ,1 Muuntoero - -0,0-9, ,9 Kauden laaja tulos yhteensä - -0,8-10,0-79, ,3 Liiketoiminnat omistajien kanssa Hybridilaina ,6 39,6 Osakepalkitseminen ,0-0,0 Omien osakkeiden lisäys ,1 - -0,1 Liiketoiminnat omistajien kanssa yhteensä ,1 39,6 39,6 Oma pääoma ,2 19,6-35,3 167,2 39,6 227,4 Oma pääoma 13\n14 ,2 19,3-3,1 21,6 39,6 113,6 Kauden laaja tulos Tilikauden tulos ,1-18,1 Muut laajan tuloksen erät: Rahavirran suojaus - -0, ,1 Laajan tuloksen eriin liittyvä tulovero - 0, ,0 Muuntoero - - 2, ,7 Kauden laaja tulos yhteensä - -0,1 2,7 18,1-20,8 Liiketoiminnat omistajien kanssa Osakeanti - 73, ,7 Hybridilainan maksetut korot ,6 - -2,6 Hybridilainan lunastus ,3-39,6-41,0 Osakepalkitseminen ,1-0,1 Omien osakkeiden luovutus ,1 - -0,1 Omien osakkeiden lisäys ,0 - -0,0 Liiketoiminnat omistajien kanssa yhteensä - 73,7 - -3,9-39,6 30,2 Oma pääoma ,2 93,0-0,4 35,8-164,6 Lyhennetty konsernin rahavirtalaskelma (IFRS), Milj. eur 1) Liikevoitto 26,7-64,1-42,4 Poistot 11,2 13,2 26,2 Arvonalentuminen - 71,1 71,1 Käyttöpääoman muutos 10,0-24,0-42,5 Rahoituserien ja verojen rahavirta -5,8-6,4-13,5 Muut oikaisut -3,3 1,4-9,7 Liiketoiminnan nettorahavirta 38,9-8,7-10,8 Investointien nettorahavirta -8,0-17,9 40,3 Rahoituksen nettorahavirta -31,0-1,7-80,3 Rahavarojen muutos -0,1-28,3-50,8 Rahavarat tilikauden alussa 91,5 137,3 137,3 Valuuttakurssien muutosten vaikutus 0,1-0,5 5,0 Rahavarojen muutos -0,1-28,3-50,8 Rahavarat tilikauden lopussa 91,5 108,5 91,5 1) Sisältää Venäjän liiketoiminnan nettorahavirran saakka Liitetiedot Pääasialliset laadintaperiaatteet alkaen (IFRS) 14\n15 Tämä osavuosikatsaus on laadittu IFRS-standardien mukaisesti (IAS 34). Osavuosikatsauksessa noudatetaan samoja laatimisperiaatteita ja laskentamenetelmiä kuin vuositilinpäätöksessä lukuun ottamatta jäljempänä esitettyjä, alkaen sovellettuja standardeja ja tulkintoja. Osavuosikatsaus ei kuitenkaan sisällä kaikkea sitä informaatiota tai liitetietoja, jotka esitetään vuositilinpäätöksessä. Näin ollen osavuosikatsausta tulee lukea yhdessä yhtiön vuositilinpäätöksen 2014 kanssa. Joulukuussa 2014 myytyjen Venäjän liiketoimintojen tulos on esitetty lopetettuina toimintoina erillään jatkuvien toimintojen tuloksesta tammi-kesäkuussa 2015 ja vertailukauden 2014 tiedot on oikaistu vastaamaan jatkuvia toimintoja. Konsernitase vertailukaudelta 2014 sisältää lopetettuihin toimintoihin liittyvät varat ja velat. Konsernin rahavirtalaskelma vertailukaudelta 2014 sisältää lopetettujen toimintojen nettorahavirran. Osavuosikatsauksen luvut ovat itsenäisesti pyöristettyjä käyttöön otettuja uusia laskentastandardeja tai niiden muutoksia: IAS 19 Työsuhde-etuudet -muutos IFRS-standardeihin tehdyt vuosittaiset parannukset ja Edellä mainittujen muiden uusien standardien muutoksien vaikutus on konsernissa ollut vähäinen. Tämän osavuosikatsauksen luvut ovat tilintarkastamattomia. Osakekohtainen tulos Milj. eur Emoyhtiön omistajille kuuluva tilikauden tulos jatkuvista toiminnoista 10,9 9,3 18,3 16,9 46,5 Hybridilainan maksamattomat korot verojen jälkeen 0,2-0,5 - -0,8-1,9 Oikaistu tilikauden tulos jatkuvista toiminnoista 11,1 8,8 18,3 16,1 44, Milj. eur Emoyhtiön omistajille kuuluva tilikauden tulos sisältäen lopetetut toiminnot 10,8-82,1 18,1-79,5-212,3 Hybridilainan maksamattomat korot verojen jälkeen 0,2-0,5 - -0,8-1,9 Oikaistu tilikauden tulos sisältäen lopetetut toiminnot 11,1-82,6 18,1-80,3-214,2 Osakkeita keskimäärin, tkpl Laimentamaton Laimennusvaikutuksella oikaistu Tulos/osake (EUR) Laimentamaton Jatkuvat toiminnot 0,06 0,06 0,11 0,11 0,29 Lopetetut toiminnot -0,00-0,60-0,00-0,64-1,71 Yhteensä 0,06-0,55 0,11-0,53-1,42 Laimennusvaikutuksella oikaistu 15\n16 Jatkuvat toiminnot 0,06 0,06 0,11 0,11 0,29 Lopetetut toiminnot -0,00-0,60-0,00-0,64-1,71 Yhteensä 0,06-0,55 0,11-0,53-1,42 Aineelliset ja aineettomat hyödykkeet Aineellisten hyödykkeiden muutokset Milj. eur Kirjanpitoarvo kauden alussa 75,2 93,2 93,2 Lisäykset tytäryritysten hankintojen kautta - - 0,0 Lisäykset 4,6 12,8 27,0 Vähennykset -0,2-0,3-13,2 Liiketoimintojen myynti ,3 Siirto tase-erien välillä - 0,8 0,2 Poistot jatkuvista toiminnoista -7,4-7,4-15,0 Poistot lopetetuista toiminnoista - -0,8-1,3 Kurssierot 1,0-2,3-4,4 Kirjanpitoarvo kauden lopussa 73,2 96,1 75,2 Aineettomien hyödykkeiden muutokset Milj. eur Kirjanpitoarvo kauden alussa 312,3 451,0 451,0 Lisäykset tytäryritysten hankintojen kautta - - 0,2 Lisäykset 3,5 5,1 6,8 Vähennykset - -0,2-0,2 Liiketoimintojen myynti ,5 Siirto tase-erien välillä - -0,8-0,2 Poistot jatkuvista toiminnoista -3,8-3,6-7,2 Poistot ja arvonalentumiset lopetetuista toiminnoista - -72,6-73,8 Kurssierot 5,9-15,5-39,8 Kirjanpitoarvo kauden lopussa 317,8 363,5 312,3 Johdannaissopimukset Positiivinen Negatiivinen Sopimusten Milj. eur käypä arvo käypä arvo nimellisarvot Rahavirtaa suojaavat johdannaissopimukset Koronvaihtosopimukset - 1,8 56,4 Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat johdannaissopimukset Valuuttatermiini- ja valuutanvaihtosopimukset - 1,4 133, Positiivinen Negatiivinen Sopimusten 16\n17 Milj. eur käypä arvo käypä arvo nimellisarvot Rahavirtaa suojaavat johdannaissopimukset Koronvaihtosopimukset - 1,3 43,6 Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat johdannaissopimukset Valuuttatermiini- ja valuutanvaihtosopimukset 1,2-99,1 Konsernin käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat johdannaissopimukset liittyvät lähinnä konsernin sisäisten transaktioiden suojaamiseen. Johdannaisten käyvät arvot on kirjattu taseeseen bruttomääräisinä, sillä konsernin johdannaissopimuksiin liittyvät eri netottamissopimukset liittyvät credit event tapahtumiin ja eivät mahdollista netotusta tilinpäätöksessä. Konserni ei ole antanut tai saanut vakuuksia johdannaisvastapuolilta. Käyvän arvon hierarkia Milj. eur Taso 1 Taso 2 Taso 3 Yhteensä Käypään arvoon arvostetut varat Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat johdannaissopimukset - 0,1-0,1 Käypään arvoon arvostetut velat Johdannaissopimukset - suojauslaskennassa - 1,8-1,8 Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat johdannaissopimukset - 1,5-1,5 Ehdollinen vastike ,5 15,5 Milj. eur Taso 1 Taso 2 Taso 3 Yhteensä Käypään arvoon arvostetut varat Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat johdannaissopimukset - 1,3-1,3 Käypään arvoon arvostetut velat Johdannaissopimukset - suojauslaskennassa - 1,3-1,3 Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat johdannaissopimukset - 0,1-0,1 Ehdollinen vastike ,6 14,6 Taso 1: Identtiset omaisuuserien tai velkojen noteeratut hinnat toimivilla markkinoilla Taso 2: Muut syöttötiedot kuin tasoon 1 sisältyvät noteeratut hinnat, jotka kyseiselle omaisuuserälle tai velalle on todettavissa joko suoraan (ts. hintana) tai epäsuorasti (ts. hinnoista johdettuna) Taso 3: Omaisuuserää tai velkaa koskevat syöttötiedot, jotka eivät perustu todettavissa olevaan markkinatietoon (ei todettavissa olevat syöttötiedot) Täsmäytyslaskelma tason 3 mukaan käypään arvoon arvostetuista rahoitusveloista Milj. eur Tasearvo ,7 Kirjaukset rahoituskuluihin 0,5 Muuntoerot 0,3 17\n18 Tasearvo ,5 Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattaviin rahoitusvelkoihin (taso 3) on kirjattu Medstop-yrityskaupan ehdollisen vastikkeen arvioitu diskontattu nykyarvo. Vuoden 2016 ensimmäisellä vuosineljänneksellä maksettava ehdollinen vastike perustuu johdon arvioon vuoden 2015 Oriola-KD:n Ruotsin vähittäiskaupan käyttökatteen mukaan maksettavasta määrästä. Ehdollisen vastikkeen käypä arvo on laskettu käyttäen diskontatun kassavirran menetelmää. Laskennassa käytetty diskonttokorko perustuu konsernin painotettuun keskimääräiseen pääomakustannukseen. Vakuudet ja vastuusitoumukset Milj. eur Annetut vakuudet Annetut takaukset konserniyhtiöiden puolesta 8,3 17,2 8,1 Annetut takaukset muiden yhtiöiden puolesta 14,7-22,0 Annetut yrityskiinnitykset 2,3 2,3 2,2 Muut takaukset ja vastuut 1,0 0,9 1,1 Hybridilainan maksamattomat korot - 1,0 2,4 Yhteensä 26,2 21,4 35,8 Leasing-vastuut 0,8 1,0 0,8 Ei purettavissa olevat vuokrasopimukset 40,5 70,4 44,3 Annetut takaukset muiden yhtiöiden puolesta ovat myytyjen Venäjän yhtiöiden kaupallisten sitoumusten ja toimitilojen vuokrasopimusten vakuudeksi kolmannelle osapuolelle annettuja takauksia. Kauppasopimuksen ehtojen mukaisesti ostaja on sitoutunut hyvittämään Oriola-KD:n antamista takauksista Yhtiölle esitetyt vaatimukset. Lisäksi Oriola-KD Oyj on saanut ostajan pankilta yhteensä 17,6 miljoonan euron vastatakaukset. Annetut takaukset muiden yhtiöiden puolesta erääntyvät pääosin vuoden 2015 aikana. Merkittävimmät konserniyhtiöiden puolesta annetut takaukset liittyvät Ruotsin tukkukauppayhtiön ostovelkojen vakuudeksi annettuun pankkitakaukseen. Oriola-KD Oyj on antanut lisäksi 2,8 (25,2) miljoonaa euroa emoyhtiötakauksia tytäryhtiöiden ostovelkojen vakuudeksi sekä 76,2 (147,9) miljoonaa euroa Oriola- KD Holding Sverige AB:n ulkoisen lainan vakuudeksi. Varaukset Oriola-KD:lla oli taseessa yhteensä 0,3 (0,7) miljoonaa euroa varauksia. Konsernihallinto- ja muut toiminnot sisältävät Venäjän liiketoimintojen myyntiin liittyvän 0,3 (-) miljoonan euron tilikauden tulokseen lopetetuista toiminnoista sisältyvän kuluvarauksen. Vertailukauden uudelleenjärjestelyvaraus liittyi Ruotsin lääkkeiden vähittäis- ja tukkukaupan Medstop-yrityskaupan integraation. Lähipiiritapahtumat Lähipiiriin Oriola-KD-konsernissa katsotaan kuuluvan Oriola-KD Oyj:n hallituksen jäsenet ja toimitusjohtaja, Oriola-KD-konsernin johtoryhmän muut jäsenet, edellä mainittujen henkilöiden läheiset perheenjäsenet, edellä mainittujen henkilöiden määräysvaltayhteisöt sekä Oriolan Eläkesäätiö. Konsernilla ei ole merkittäviä liiketapahtumia lähipiirin kanssa lukuun ottamatta etuuspohjaisia eläkekuluja Oriolan Eläkesäätiön kanssa. Segmentti-informaatio Liikevaihto, Milj. eur Ruotsin lääkkeiden vähittäis- ja tukkukauppa 616,5 597, ,4 18\n19 Suomen ja Baltian lääkkeiden vähittäis- ja tukkukauppa 211,9 207,8 435,9 Segmenttien välinen liikevaihto -0,0-0,0-0,0 Yhteensä 828,4 804, , Liikevoitto, Milj. eur Ruotsin lääkkeiden vähittäis- ja tukkukauppa 21,5 20,4 50,5 Suomen ja Baltian lääkkeiden vähittäis- ja tukkukauppa 8,8 9,2 19,2 Konsernihallinto ja muut -3,5-2,9-4,6 Yhteensä 26,9 26,7 65,0 Liikevoitto ilman kertaluonteisia eriä Milj. eur Ruotsin lääkkeiden vähittäis- ja tukkukauppa 21,5 21,3 44,0 Suomen ja Baltian lääkkeiden vähittäis- ja tukkukauppa 9,7 9,2 19,6 Konsernihallinto ja muut -3,1-2,9-4,5 Liikevoitto ilman kertaluonteisia eriä yhteensä 28,1 27,6 59,1 Kertaluonteiset erät -1,2-1,0 5,9 Yhteensä 26,9 26,7 65,0 Liikevaihto vuosineljänneksittäin, Milj. eur Ruotsin lääkkeiden vähittäis- ja tukkukauppa 309,9 306,6 298,1 281,3 298,5 298,5 Suomen ja Baltian lääkkeiden vähittäis- ja tukkukauppa 107,2 104,7 119,6 108,5 107,0 100,8 Segmenttien välinen liikevaihto -0,0-0,0 0,0-0,0-0,0-0,0 Yhteensä 417,1 411,3 417,7 389,8 405,5 399,3 Liikevoitto vuosineljänneksittäin, Milj. eur Ruotsin lääkkeiden vähittäis- ja tukkukauppa 11,5 10,0 17,7 12,3 11,0 9,4 Suomen ja Baltian lääkkeiden vähittäis- ja tukkukauppa 5,1 3,7 4,4 5,5 4,4 4,8 Konsernihallinto ja muut -1,4-2,0-0,1-1,6-1,5-1,3 Yhteensä 15,2 11,7 22,1 16,3 13,8 12,8 Liikevoitto vuosineljänneksittäin 19\n20 ilman kertaluonteisia eriä, Milj. eur Ruotsin lääkkeiden vähittäis- ja tukkukauppa 11,5 10,0 10,2 12,4 11,3 10,0 Suomen ja Baltian lääkkeiden vähittäis- ja tukkukauppa 5,0 4,6 4,9 5,5 4,4 4,8 Konsernihallinto ja muut -1,6-1,5-0,0-1,6-1,5-1,3 Liikevoitto ilman kertaluonteisia eriä yhteensä 14,9 13,1 15,1 16,3 14,2 13,5 Kertaluonteiset erät 0,2-1,4 6,9-0,1-0,3-0,6 Yhteensä 15,2 11,7 22,1 16,3 13,8 12, Liikevaihto markkina-alueittain, Milj. eur Ruotsi 585,4 568, ,8 Suomi 186,6 185,1 388,3 Baltian maat 22,4 20,7 43,5 Muut maat 33,9 30,9 65,7 Yhteensä 828,4 804, ,3 Liikevaihto markkina-alueittain vuosineljänneksittäin, Milj. eur Ruotsi 294,4 291,0 280,9 265,8 283,7 284,4 Suomi 95,5 91,1 106,1 97,1 95,9 89,2 Baltian maat 10,7 11,7 11,8 11,1 9,8 10,9 Muut maat 16,4 17,5 19,0 15,9 16,1 14,8 Yhteensä 417,1 411,3 417,7 389,8 405,5 399,3 1) Vuoden 2014 ensimmäisen vuosipuoliskon luvut on oikaistu Venäjän liiketoimintojen joulukuussa 2014 tapahtuneen myynnin johdosta. Venäjän liiketoiminnot on luokiteltu lopetetuiksi toiminnoiksi. Espoossa Oriola-KD Oyj:n hallitus Lisätietoja: Eero Hautaniemi toimitusjohtaja puh sähköposti: Jakelu NASDAQ OMX Helsinki Oy 20


Hallitushaku 2018 | Dumppi ry\n10.10.2017 Kategoria: Yleinen\nHakuprosessiin kuuluu kaksi virallista vaihetta; sähköinen lomake Dumpin sivuilla ja sääntömääräinen syyskokous 8. marraskuuta Club Escapessa. Sähköisen lomakkeen kautta hakemuksen voi jättää 10.10.-31.10.2017 välisenä aikana. Lomakkeen tietoja ei voi käydä muokkaamassa vastaamisen jälkeen. Hakuajan päättymisen jälkeen jäsenistölle ilmoitetaan salasana, jolla hakemuksia pääsee tarkastelemaan.\nHakijoihin pääsee tutustumaan 6.11. Opinkivellä järjestettävällä vaalisaunalla. Tapahtumaan ovat tervetulleita kaikki Dumpparit ja erityisesti hallitushakijoiden olisi suotavaa saapua paikalle. Tapahtuman ohjelmaan kuuluu lyhyt kyselyosuus, jossa jäsenistö pääsee tutustumaan hakijoihin, jonka jälkeen sauna lämpiää ja hakijoita voi käydä jututtamassa rennommissa merkeissä.\nVuoden 2018 hallitus valitaan sääntömääräisessä syyskokouksessa Club Escapessa 8.11. Kokouksessa äänivaltaisia ovat kaikki Dumpin jäsenet. Ehdolle voi asettua vielä syyskokouksessa, vaikka ei olisikaan jättänyt hakemusta Dumpin nettisivujen kautta. Sähköisen hakemuksen jättäminen on kuitenkin erittäin suotavaa.\nMikäli et pysty rekisteröitymään verkkosivuille. Ota yhteys webmaster Markus Mulariin (webmaster(a)dumppi.fi / +358 44 040 1770)\nKaikkiin hallitushakuun liittyviin kysymyksiin vastaavat puheenjohtaja Eveliina Mali ja varapuheenjohtaja Satu Häkkinen.


Luontaishoitoja suun hiivatulehdukseen - Askel Terveyteen\nSuun hiivatulehdus on seurausta Candida albicans -sienen liiallisesta kasvusta suussa. Tällä kertaa jaamme joitakin luontaishoitoja sen oireiden hillitsemiseksi.\nSuun hiivatulehdukseen voi valmistaa monia erilaisia luontaishoitoja. Vaikka monissa tapauksissa tarvitaan lääkehoitoa, lievät hiivatulehduksen muodot saadaan lievittymään kotitekoisilla valmisteillakin.\nTällainen hiivatulehdus johtuu yleensä Candida albicans -sienen liiallisesta kasvusta. Tämä organismi elää luontaisesti suussa pieninä määrinä aiheuttamatta siellä mitään haittaa. Ongelmia syntyy silloin, kun se jostain syystä alkaa lisääntyä hallitsemattomasti. Suun hiivatulehduksen oireisiin kuuluu muun muassa vaalea peite kielessä ja poskien sisäpinnoilla, nielemisvaikeudet ja paha maku suussa.\nAlta löydät luontaishoitoja suun hiivatulehdukseen.\nLuontaishoitoja suun hiivatulehdukseen: 5 vaihtoehtoa\nSuun hiivatulehdus on infektio, joka johtuu Candida albicans -sienen kertymisestä suun limakalvoille. Vaikka se voi syntyä missä iässä tahansa, useimmiten se koskettaa lapsia ja vanhuksia. Onneksi tätä vaivaa voi torjua luonnonmukaisestikin.\nVaikka nämä hoidot eivät korvaa lääkärin suosittelemia sienilääkkeitä, ne ovat hyvä lisä infektion oireiden vähentämiseen. Lievissä tapauksissa ne voivat jo yksinään olla riittävä hoitomuoto. Kokeile!\nKannattaa lukea myös: Millainen on hiivatulehdustesti?\nRuokasooda luo hiivan selviytymisen kannalta haitallisen elinympäristön.\nRuokasoodasta valmistettu suuvesi on yksi parhaista kotikonsteista suun hiivatulehdukseen. Tällä liuoksella on desinfioivia ja sientä tappavia ominaisuuksia, jotka auttavat neutralisoimaan Candida albicans -sienen vaikutusta.\nLaimenna ensin puoli teelusikallista ruokasoodaa kupilliseen lämmintä vettä.\nKurlaa tällä nesteellä kaksi minuuttia.\nHuuhtele suu ja toista tämä kaksi kertaa päivässä, kunnes huomaat parannusta.\n2. Luontaishoitoja suun hiivatulehdukseen: luonnonjogurtti\nYksi parhaista luontaishoidoista suun hiivatulehdukseen on probiootteja sisältävä luonnonjogurtti. Tämä hyvien bakteerien viljelmä saattaa auttaa hillitsemään Candidan kasvua ja palauttamaan terveellisten bakteerien tasapainon suussa.\nSyö kaksi annosta maustamatonta luonnonjogurttia päivittäin heti suun hiivasienen tehdessä tuloaan.\nVarmista, että jogurtti on sokeritonta, sillä sokeri “ruokkii” hiivaa.\nMonien muiden ominaisuuksiensa lisäksi sitruunamehu on myös antisepti, joka voi olla tehokas hiivasientä vastaan.\nSitruunamehulla on monia lääkitseviä ominaisuuksia, joista tulisi mainita ainakin sen ainesosien antiseptiset ja sientä tappavat vaikutukset. Se on näin ollen hyvä apu suun hiivatulehdukseen.\nTähän on kaksi vaihtoehtoa. Ensimmäinen on se, että voit sekoittaa sitruunasta puristettua mehua lämpimään veteen ja kurlata tällä liuoksella kolme kertaa päivässä.\nVoit myös valmistaa mehusta teen ja juoda sen mieluiten tyhjään vatsaan.\n4. Kurkumaa suun hiivatulehdukseen\nKurkuma ei koskaan lakkaa hämmästyttämästä monilla luonnonmukaisilla käyttötarkoituksillaan. Tässä tapauksessa nostamme sen esiin ratkaisuna suun hiivatulehduksen paranemisen nopeuttamiseen. Tutkimusten mukaan kurkumiinilla, kurkuman vaikuttavalla aineella, on sientä tuhoava vaikutus.\nLämmitä ensin kupillinen vettä.\nKun se kiehuu, lisää puoli teelusikallista kurkumaa.\nVoit halutessasi lisätä vielä ripauksen mustapippuria.\nSiemaile tätä luontaishoitoa kaksi kertaa päivässä, kunnes huomaat parannusta.\nKannattaa lukea myös: Luontaishoitoja emättimen hiivatulehdukseen\n5. Luontaishoitoja suun hiivatulehdukseen: eteerinen oreganoöljy\nÖljyt tunnetaan sieniä tappavista ja antimikrobisista ominaisuuksistaan.\nOreganoöljy on tuote, jossa on antimikrobisia ja sieniä tappavia ainesosia. Moni on hyödyntänyt näitä ominaisuuksia vaihtoehtoisissa hoidoissa. Oreganoöljy onkin yksi mahdollinen suun hiivatulehduksen luontaishoito, joka voi vähentää sen oireita.\nPudota kaksi tippaa oreganoöljyä lasilliseen lämmintä vettä. Varmista ensin, että öljy sopii kulutukseen.\nKurlaa sitten tällä liuoksella kahden minuutin ajan.\nSylkäise liuos pois suusta ja toista kahdesti päivässä.\nVaroitus: Eteerisiä öljyjä ei koskaan tulisi niellä. Ne kannattaa mieluiten myös laimentaa veteen, koska ne voivat olla syövyttäviä. Noudata aina käyttöohjeita.\nMilloin tulisi mennä lääkäriin, jos kärsii suun hiivatulehduksesta?\nUseimmiten suun hiivatulehdus ei ole vakava ja katoaa itsestään ilman hoitoakin. Jos sen sijaan immuunijärjestelmäsi on heikentynyt, on parasta kääntyä lääkärin puoleen, sillä hoitamaton infektio leviää tällaisissa potilaissa yleensä helpommin.\nJos oireesi eivät lievity muutamassa päivässä, on tärkeää saada ammattilaisen diagnoosi. Muutkin vaivat voivat nimittäin ilmetä samankaltaisin oireisin kuin suun hiivatulehdus, jolloin saatetaan tarvita toisenlaista hoitoa.\nJotkut luontaishoidot eivät sovi vauvoille, lapsille tai raskaana oleville naisille. Ennen niiden kokeilemista onkin kysyttävä lääkärin mielipidettä. Ei pidä sivuuttaa myöskään sitä, että niillä voi olla haitallinen yhteisvaikutus joidenkin lääkkeiden kanssa.\nOnko sinulla tyypillisiä suun hiivatulehduksen oireita? Jos on, kokeile joitakin tässä artikkelissa jakamiamme kotikonsteja. Älä kuitenkaan unohda kysyä lääkärin neuvoa saadaksesi varmasti hyviä tuloksia.\nJos olet terve ja pidät huolta hyvästä intiimihygieniasta, pystyt estämään Candidaa lisääntymästä, ja siten voit torjua emättimen hiivatulehdusten ...


Maanpuolustuskurssilla - Lenita Toivakka\nKaksi viikkoa olen innokkaasti saanut käydä valtakunnallista maanpuolustuskurssia 191. Kurssin anti ja täsmällísyys ovat tehneet minuun syvän vaikutuksen. Aina voimakas isänmaallisuuteeni on vain voimistunut kurssin aikana. Ohjelma on tiivis ja kattava katsaus niin puolustusvoimiin kuin sisäisen turvallisuuteemme ja huoltovarmuuteemme. Kurssiin on jännittävää sisältöä tuonut soveltava harjoituksemme, jossa pääsemme ratkomaan kuvitteellista kriisitilannetta. Olen saanut johtaa operaatiota pääministerinä ja välillä eläytyminen oli niin rajua, että vastuu todella painoi hartioita. Onneksi tukena on loistava joukko kurssilaisia, jotka edustavat monen alan asiantuntemusta.\nKurssin aikana on kuunneltu huippuasiantuntijoiden luentoja, kyselty ja keskusteltu. Vierailuja olemme saaneet jo nyt kurssin puoliväliin mennessä tehdä mm.Upinniemeen ja siellä tutustuimme Miinalaiva Pohjanmaahan. Saimme seurata Merivartioston valmiusjoukkojen vaikuttavaa toimintanäytöstä. Olemme käyneet Supossa, Helsingin väestösuojissa ja tutustuneet poliisin Karhu-ryhmän toimintaan. Päivä päivältä ammattilaisten toiminta on vakuuttanut enemmän ja myös turvallisuuden tunteeni vain kasvaa.\nKurssi on nyt puolivälissä ja ensi viikon vietämmekin internaattijaksolla tutustuen maamme puolustamiseen konkreettisesti. Käymme vierailemassa Satakunnan Lennostossa, Utissa ja pariksi vuorokaudeksi asetumme Karjalan Prikaatiin Vekarajärvelle. Naiselle, joka ei armeijaa ole käynyt, on jo nukkuminen kasarmeissa kokemus! Ohjelma tulee varmasti olemaan vähintään yhtä hektinen kuin tähänkin asti. Mihinkään muuhun ei ehdi keskittyä päivät alkavat aamuvarhaisella ja päättyvät iltamyöhällä. Olen suunnattomasti nauttinut tästä kurssista, joka on meille kansanedustajille "pakollinen" työtehtävä. Odotan innolla tulevia kurssipäiviä ja sotilaallisen täsmällistä ja ryhdikästä tunnelmaa.


Marian ilmestyskirjan ja uusimman romaanini Häpeämättömän nimi on ollut tiedossa jo aivan idean saamisesta lähtien niin, että se on ollut oikeastaan olennainen osa koko kirjan konseptia. Marian ilmestyskirjaa edeltävän Elinkelpoinen-kässärin ja Makuuhaavojan kanssa taas tilanne oli se, että minulla oli alusta lähtien “työnimi”, mutta tiesin, ettei se oikein soveltunut kirjan nimeksi.\nMakuuhaavojan työnimi oli Laid down -komiikkaa, joka englanniksi olisi oiva, mutta suomeksi ei niinkään. Lopullinen nimi syntyi vasta aika myöhään editointivaiheessa ja sitä piti miettiä pitkään. Elinkelpoisen työnimi oli toisaalta Inarin seitsemän elämää, joka olisi ollut pliisu, toisaalta Alagebrium, josta pidin hurjasti, mutta se ei olisi soveltunut nimeksi kahdestakaan syystä. Lopullinen, mielestäni oivallinen ja kirjaa hyvin kuvaava, nimi tuli jostain vasta aivan loppumetreillä.\nNäitäkin aiemman Atlaskehrääjän nimi oli aluksi niin typerä, etten edes viitsi mainita sitä tässä. Nimi syntyi vasta, kun kaivoin kässärin naftaliinista kuuden vuoden jälkeen vuonna 2008. Yleensäkin aikaisemmin romaanikässäreideni nimet olivat varsin typeriä ja mitäänsanomattomia. Sitä jonka saat oli tosin ehkä ihan hyvä, itse kirja tosin (loppua lukuunottamatta) aika kauhea.\nKaikkien näiden romaanien kanssa hämmentävää on ollut se, että nimivalinnat eivät ole olleet vielä käytössä. The Atlas Moth -nimellä löytyi jotain levyjä, mutta ei kirjoja.\nYleensä novellin nimen päättäminen on vaikeaa ja jätän sen useimmiten viimeiseksi. Harvoin olen nimeen täysin tyytyväinen. Työnimenä on tyypillisesti jotain, joka vain kuvaa novellin aihetta (esim. Starstruckin työnimi oli Horoscopes). Aikaisemmille novelleilleni tällaiset sopivat hyvin myös lopullisiksi nimiksi, kuten The lady with blue shoes and God lives in a glass orb. Ainakin ensimmäinen lähti kokonaan nimestä, samoin raapaaleeni The mechanical dragonfly.\nOnnistunein nimivalintani novellilleni on mielestäni melko tuore The conditional wolf, toiseksi paras vanhempi The hole of Craig. Guardian on sikäli hyvä, että se kuvaa kyseenomaista novellia useilla eri tavoilla.\nMitä mieltä olette näistä nimistä?\nTuesday, November 29th, 2011, by Maija Haavisto and is filed under "Kirjoittaminen, Omat kirjat, atlaskehrääjä, elinkelpoinen, häpeämätön, ideat, kirjoittamisen vaikeus, kirjoitusprosessi, makuuhaavoja, marian ilmestyskirja, nimeäminen, novellit, romaanin kirjoittaminen, työnimet, vanhat kässärit". You can leave a response here, or send a Trackback from your own site.\n« Dekkareiden ja jännäreiden kirjoittamisen salat || Ilmestymisiä »


Sexsiä Hieronta Ei Seksi / Tilaa\nSexsiä hieronta ei seksi\nhuhtikuu Kokkola thai hieronta ei seksiä - Amatöri nainen masturboi. Jos nainen oikeasti saa orgasmin, hän haluaa seksiä jatkuvasti, uskoo Satu. 4. kesäkuu minu porno hierontaa ei seksiä Aistillinen lesbohieronta ja seksi ulkona. The content will not offend me. Alastongalleria suomi 24 chat Suomi Kasvatus ei saa olla kapea-alaistaa tottumuksiin. Nauti spektaakkeli, rehellinen alusta Beste Hekte Omradet Lempaala aikataulut kiireinen elämäsi rakkautta.\nSexsiä hieronta ei seksi -\nHaluaako aloittaja ottaa riskin siitä, että hän hyötyy thainaisen huonosta asemasta ja syyllistyy mahdollisesti seksikaupan kohteena olevan henkilön hyväksikäyttörikokseen? Prostituoitu tarjoaa sitten näyteltyä seksuaalista halua maksavalle asiakkaalle - joka voi olla melkolailla kuka tahansa erityisesti thaihieronnoissa. Tykkään x 1 List.\nTietenkään ammattimaiseen seksityöhön suojaamaton seksi ei kuulu koskaan, mutta thaihieronnoissa työskentelee naisia ja miehiä hyvin eri lähtökohdista. Lopulta hierojista jokainen kysyi, haluaako asiakas lisäpalvelua. Viestiketju alueella ' Mitäs nyt? Testimme perusteella on aivan ilmiselvää, että seksipalvelujen tarjoaminen on sääntö, eikä poikkeus. Eri asia jäävätkö nämä rahat tytölle itselleen. 4. kesäkuu minu porno hierontaa ei seksiä Aistillinen lesbohieronta ja seksi ulkona. The content will not offend me. Alastongalleria suomi 24 chat Suomi hierontaa ei seksiä girl on girl sex. Masturboivat kotirouvat panevat teinihuora kokkolan isotissiset fat japanilaista sexi naiset masturdoivat tytöt seksi teinit leikkii . huhtikuu Kokkola thai hieronta ei seksiä - Amatöri nainen masturboi. Jos nainen oikeasti saa orgasmin, hän haluaa seksiä jatkuvasti, uskoo Satu.\nCm cock suomih keskustelu\nbig tiss escorts vaasa\npuma moore horoskoopit elisa


Mansikoita ja vaahtokarkkeja: byRailin ihonhoito tuotteet\nOlen somessa ihastellut byRailin tuotteita ja kuullut lukuisia suosituksia tuotteita, ja sain mahdollisuuden tutustua tuotteisiin itsekin. Mulla on muutamia sarjan tuotteita jo ollutkin ja niistä tykännyt, joten lähtökohtaisesti odotin näiltä paljon.\nTässä postauksessa byRailin:\n💛Tehokkaasti kosteuttava hoitovesi\n💛 Tehokosteuttava suihke\n💛Hyaluron Filler seerumi\n💛 Pro Lift Night Mask\nTehokkaasti kosteuttava hoitovesi 150ml\nIhastuttava geelimäinen kosteuttava hoitoneste. Taikoja tekemässä todella kosteuttava hyaluronihappo ja kotimainen puolukkauute, joka sisältää paljon antioksidantteja.\nHoitovettä painellaan puhtaalle iholle ja sitä voi halutessaan kerrostaa vaikka kuinka monta kertaa. Itse kerrostan yleensä 2-3 kertaa.\nYksi tämänkaltainen todella kosteuttava ja paksu hoitovesi kuuluisi joka naisen kauneuspakkiin. Suihkutettavat kasvovedet ovat paljon ohuempi, joten tällä saa runsaasti pitkäaikaista kosteutusta iholle ja itse ainakin tykkään tämänkaltaisesta tuotteesta valtavasti, eikä tämä byRailin hoitovesi ole poikkeus.\nPro Glow Perfecting Face mist//Tehokosteuttava suihke\nHyvin kosteuttava kasvosuihke, joka sopii kasvojen kosteutukseen, raikastukseen tai meikin kiinnitykseen. Kasvosuihkeessa ruusuvettä ja hyaluronihappoa, jotka yhdessä kosteuttavat ja freshaavat ihoa. Tämä on myös monikäyttäinen tuote sillä voit käyttää kasvosuihketta:\n💛kosteutukseen esim lentokoneessa\nTykkään kasvoveden tasaisesta suihkeesta ja freshistä tunteesta iholla.\nUnelman kevyt mutta tehokas kosteuttaja iholle, jossa puolukkauutetta ja reilusti hyaluronihappoa, aikuisen ihon tarpeisiin. Loistotuote erityisesti pintajuonteiden päälle, jolloin hyaluronihappo toimii ihoa täyteläistävänä ja tasoittaa juonteita.\nKoska hyaluronihappo sitoo runsaasti kosteutta, saat parhaan lopputuloksen kun levität hyaluron filleriä hoitonesteestä vielä kostealle iholle.\nMä tykkään juuri tämänkaltaisista seerumeista, täyteläisistä ja siitä napakasta, ehkä kiinteyttävästäkin tunteesta iholla, jonka seerumi jättää.\nHemmotteleva yönaamio, joka tukee ihon uudistumista yön aikana. Voiteessa on vahvasti ihoa elvyttävää ubikinononia (Q10), hyaluronihappoa ja anti-age vaikutteista argitiini PCA:a.\nYönaamiossa on ihastuttava geelimäinen, lähes silkkinen koostumus joka imeytyy iholle hyvin, vaikuttaen läpi yön. Voide ei myöskään tahmaa.\nJos voide on yhtään tahmaava tai se jää pyörimään iholle, se jää mulla käyttämättä mutta tämä suorastaan hujahtaa iholle ja iho tuntuu aamulla jo valmiiksi kosteutulta.\nKaikki byRailin tuotteet, joita olen käyttänyt - ovat olleet aivan huippuja ja voin niitä täydellä sydämelläni suositella meille aikuisille naisille. Ne sisältävät laadukkaita ainesosia kuten hyaluronihappoa, joka on nykyään monella yksi hyvin hoidetun ja kosteutetun ihon salaisuus.\nKäytätkö muuten yönaamioita-tai voiteita?\nTunnisteet: aikuisennaisenihonhoito, byraili, ihonhoito, kosmetiikka, maikkutestaa\nOuti Krimou/Outi's life 9. marraskuuta 2021 klo 17.05\nKyllä käytän välillä yönnaamioita, yleensä sellaisia syväkosteuttavia!


Esimerkkitapaus: Creative Commons -aineiston hyödyntäminen | Operight\nEsimerkkitapaus: Creative Commons -aineiston hyödyntäminen\nMika opettaa pienessä lukiossa, jossa on siirrytty vanhoista piirtoheittimistä käyttämään digitaalitekniikkaa. Koulun rehtori on antanut ohjeet olla käyttämättä mitään tekijänoikeutta loukkaavaa materiaalia Power Point -esityksissä. Rehtori on lukenut Katariina Sorvarin kirjasta "Opetustoimen tekijänoikeudet", että koulu voi joutua korvaamaan työntekijänsä tekijänoikeusloukkauksesta aiheutuneen vahingon oikeudenomistajalle.\nMika hyödyntää opetuksessaan paljon Creative Commons –lisensoitua aineistoa, joka on yleensä tekstiä ja kuvia. Tutustu Creative Commons –lisenssiin. Minkälaisia oikeuksia tekijä voi Creative Commonsilla antaa teostensa käyttöön ja mistä oikeudet tunnistaa?\nEtsi internetistä Creative Commons -lisenssillä lisensoitu valokuva tai piirros ja liitä se omaan vastaukseesi ehtoja noudattaen. Kerro kuvan yhteydessä, mistä löysit kuvan ja mistä päättelet sen olevan Creative Commonsilla lisensoitu.\nPohdi myös, olisitko itse halukas lisensoimaan omia teoksiasi tai valokuviasi Creative Commons -lisenssillä. Entä olisiko Creative Commonsin tuntemisesta hyötyä oppilaillesi?\nTeoksen tekijä ei aina halua pitää kaikkia tekijänoikeuden antamia oikeuksia, ja hän voi oikeuksien pidättämisen sijaan antaa teokset muiden käyttöön. Tietoverkoissa olevien teosten, tekijöiden ja käyttäjien määrä on huikea, ja monenkirjavat lupakäytännöt aiheuttavat sekaannusta ja oikeudellista epävarmuutta siitä, miten teoksia voi käyttää.\nCreative Commons -lisenssi (CC) on yksinkertainen ja helposti lähestyttävä tapa tekijän ja käyttäjän väliseen kommunikointiin. Lisenssin avulla tekijä voi valita, minkälaajuisen luvan hän haluaa antaa teoksen hyödyntämiseen, ja yleisö voi helposti hakea käyttötarpeeseensa sopivia lisensoituja teoksia. CC-lisenssi koostuu paloista, joita yhdistelemällä tekijä saa lisenssin laajuuden haluamakseen. Lisenssin sisältö ilmoitetaan yleensä pienin kuvin, jotka symboloivat kuvan taustalla olevaa tekijän myöntämää lupaa.\nCreative Commons -lisenssit on nähtävissä CC:n suomenkielisellä sivustolla (http://creativecommons.fi/lisenssit ). Kaikkia CC:llä lisensoituja teoksia voi esittää epäkaupallisen opetuksen yhteydessä vapaasti. Niitä voi myös digitoida ja kopioida osaksi Power Point -esitystä ilman Kopioston digitointilupaa. Useimmat CC-lisenssit sallivat myös muunnelmien tekemisen, joten opettaja voi muokata teoksia opetuksen tarpeisiin, jos muunnelmien (tai jälkiperäisteosten) tekeminen ei ole erikseen rajattu lisenssin ulkopuolelle. Kaupallisen käytön osalta lisenssi on aina syytä tarkistaa erikseen. Jos on mahdollista, että oppimateriaalista kootaan myöhemmin julkaistava kokoelma, on syytä jo alussa kiinnittää huomiota lisenssin kantaan kaupallista käyttöä kohtaan.\nCreative Commons -lisenssi on jokaisen käytettävissä. Sen liittämistä teokseen kannattaa pohtia ainakin silloin, kun teosta ei ole tarkoitus hyödyntää perinteisin tavoin oikeuksia myymällä. Teoksen yhteyteen liitettävän lisenssin voi valita helposti CC:n sivuilla. Sivuilla on myös oma hakupalvelunsa, jolla voi hakea Creative Commonsilla lisensoituja kuvia.\nTietoa Creative Commons -lisensseistä\nMikä on Creative Commons -lisenssi?\nLuvan hankkiminen tekijältä\nMitä ovat opetuksen sopimuslisenssit?\nKäännös- ja muunnelmaharjoitukset osana opetusta\nKuntalupa ja lupa äänitteiden kopiointiin\nTietokoneohjelmien tekijänoikeus ja lisenssit\nTV- ja radio-ohjelmien tallennus- ja esityslupa\nOpettajan luoman verkkomateriaalin käyttäminen ilman lupaa?\nSaako opiskelija tehdä seinämaalauksen luokan seinälle netistä löydetystä Disney-hahmon kuvasta?\nMillaisessa opetuksessa voin käyttää Creative Commons -aineistoa?\nMikä on tv- ja radio-ohjelmien esittämis- ja tallentamislupa?\nLaulujen sanoitukset äidinkielen opetuksessa\nSaako sanaa DISNEY käyttää tanssikurssin nimenä?


Tietokoneen käyttäjän Basic ECDL kortti -hybridikoulutus\nTavoitteet ja hyödytNykypäivänä erilaisissa toimistotöissä on välttämätöntä osata tekstinkäsittelyn, taulukkolaskennan, internetin ja sähköpostin käyttö sekä ymmärtää ICT:n perusteet. Kurssin tavoitteena on oppia toimisto-ohjelmien monipuolinen ja tehokas hallinta sekä suorittaa ECDL-ajokortti.\nVoit opiskella ajasta ja paikasta riippumatta silloin, kun sinulle sopii. Etenet omaa tahtiasi materiaalien ja tehtävien kanssa. Tehtävät tekemällä huomaat oppivasti nopeasti uusia asioita ja osaavasi käyttää ohjelmia paremmin. Jokaisessa osiossa on palautettava tehtävä, jolla voit testata osaamistasi.\nKouluttaja tarkistaa tehtäväsi ja antaa niistä palautetta. Kouluttajalle voi esittää kysymyksiä, joihin vastataan aina maanantaisin. Toisissa osioissa on myös tarkistustehtäviä, jotka suorittamalla saat heti itsellesi mallivastauksen, josta näet miten hyvin osaat. Opiskeltuasi osion voit tulla ajokorttikokeeseen. Suoritettuasi kaikki neljä osiota saat ECDL-kortti -todistuksen.KohderyhmäKoulutus on tarkoitettu sinulle, joka haluat laajan osaamisalueen tietotekniikasta ja tarvittaessa myös todistuksen osaamisestasi.\nToteutusKoulutus muodostuu neljästä aiheesta, joiden ajankäytön voit suunnitella itsellesi joustavaksi kokonaisuudeksi. Verkkokoulu on avoinna 24 tuntia vuorokaudessa sadan päivän ajan. Tarkemmat sisällöt jokaiseen moduuliin löydät linkistä: ECDL Verkkokoulun lisäksi koulutukseen kuuluu 8 lähikoulutuspäivää seuraavan aikataulun mukaisesti (koulutusaika klo 8.30-15.30, Office-versio 2016):\npe 17.3.2017 Taulukkolaskenta (Excel) 1. pv\nTarpeen tullen voimme henkilökohtaistaa – kysy lisää!SisältöVerkkoviestinnän perusteet (internet ja sähköposti)\nModuulin suoritettuasia ymmärrät internet selailun ja online-tietoturvan merkityksen sekä osaat käyttää selainta ja hallitset selaimen asetukset ja kirjanmerkit. Osaat hakea tehokkaasti verkosta tietoa ja arvioida kriittisesti verkkosisältöjä, ymmärrät tekijänoikeus- ja tietosuojaan liittyvät kysymykset.\nOsoitat, että hallitset tekstinkäsittelyohjelman peruskäytön itsenäisesti ja osaat kirjoittaa ja muokata jokapäiväisisä kirjeitä, asiakirjoja ja joukkokirjeitä noudattaen asiakirjastandardia.\nOsoitat, että hallitset taulukkolaskentaohjelman peruskäytön itsenäisesti ja lisätä dataa taulukoihin sekä luoda luetteloita ja lajitella niitä oikealla tavalla. Tunnet tietotyyppien eroavaisuudet ja osaat käyttää ja muotoilla tietoja oikein. Hallitset peruskaavojen ja -funktioiden käyttämisen oikealla eikä väärällä tavalla. Osaat laatia kaavioita, jotka selventävät taulukoiden tietoja, ja tunnet tulostuksen perusteet.\nModuulin suoritettuasi osoitat taitosi käyttää esitysgrafiikkaohjelmaa. Osaat käyttää ohjelman valmiita rakenteita ja syöttää niihin tietoja. Osaat muokata dioja ja tietoja. Tunnet taulukoiden, kuvien ja kuvioiden lisäämisen ja muokkaamisen. Viimeistelet esityksesi käyttäen hillittyjä animaatioita ja tehosteita sekä tarvittaessa tulostat tiivistelmät ja muistiinpanot.\nHintaKoulutuksen hinta on 620,00 € (sis. alv 24 %). Hinta sisältää yhden kokeen per osio (yhteensä 4 koetta).\nHintaan sisältyy materiaalit jokaiseen moduuliin.\nIlmoittautuminenTäytä lomake oikealla olevasta Ilmoittaudu-linkistä. Kutsut ja tarkemmat saapumisohjeet lähetetään sähköpostitse. Ilmoittauminen on sitova. Kysy lisätietojaElina Byckling


OnePlus Nord Panssarilasi Takakameralle (2kpl/paketti) – Unitec\nEtusivu / Panssarilasit ja kotelot / OnePlus / OnePlus Nord / OnePlus Nord Panssarilasi Takakameralle (2kpl/paketti)\nOnePlus Nord takakameran panssarilasi on tehokas tapa suojata puhelimesi kamera. Panssarilasi asettuu puhelimen takana olevien kameroiden suojaksi kuin itsestään.\nTuotetunnus (SKU): 181221966 Osastot: OnePlus Nord, Panssarilasit Avainsana tuotteelle panssarilasit\nOnePlus Nord takakameran panssarilasi\nOnePlus Nord takakameran panssarilasi on todella kestävä lasinen suojakalvo puhelimen takakameralle. Lasikalvo on tehty aidosta 9H lujuusluokkaisesta karkaistusta lasista ja suunniteltu istumaan täydellisesti kameran päälle. Kameran suojalasi ei vaikuta puhelimella otettavien kuvien laatuun millään tavalla ja on täysin läpinäkyvä! Kameran panssarilasi on vain 0,33 mm ohut ja suojaa kameran kauttaaltaan.\nLaadukas OnePlus Nord takakameran panssarilasi


Rustasi Tupla-J on sunnuntaina, toukokuuta 20, 2007\nVasemmistolaisuus on virheellinen tapa ajatella ja toimia. Se pyrkii tuhoamaan tarjoamatta mitään tilalle. Sen perimmäinen järkeily on yksinkertainen: kaikkien elämän pitäisi olla parempaa, kenenkään ei pitäisi sotia eikä ketään kohtaan tulisi tehdä vääryyttä. Tämän luullakseni jokseenkin kaikki maailman ihmiset allekirjoittavat.\nTämä "filosofia" kaatuu siihen, että se ei tarjoa mitään keinoa jolla tavoitetta lähestyä. Sen sijaan se pyrkii tuhoamaan ja turmelemaan kaikki siittämänsä kulttuurin käsitykset siitä, mikä on oikeaa ja hyvää, vain osoittaakseen moraalisen ylemmyytensä ja pesäeronsa "aiempaan rappioon".\nJos oikeistolainen sanoo, että kulttuuri, jossa homot tapetaan, raiskatut kivitetään hengiltä, "kunnia"murhataan perheenjäseniä, harjoitetaan uskonnon nimissä terrorismia, riistetään naisilta käytännössä kaikki ihmisoikeudet ja tunnustetaan avoimesti ainoaksi oikeaksi kaikkien muiden alistamista tai tappamista julistavaa (käskevää) uskontoa, on perseestä eikä kuulu tänne, alkaa pikkuhiljaa herätä vasemmistolaisessakin moraalinen närkästys.\nHämmentävää, käsittämätöntä ja perverssiä on se, että vasemmistolaisen närkästys herää oikeistolaista kohtaan. Vasemmistolaisen mielestä oikeistolaisen oikeustaju ja kyky erottaa oikea väärästä on ylimielistä eikä ota kaikkia tosiasioita huomioon. Viime kädessä kaikki kritiikki, mitä vasemmistolainen voi tällöin oikeistolaiseen kohdistaa, tähtää yksinomaan hyviksi ja oikeiksi miellettyjen asioiden osoittamiseen negatiivisemmiksi kuin mitä ne ovat ja pahojen ja haitallisten asioiden värittämiseksi positiivisemmaksi kuin ne ovat.\nVasemmistolaisen mielestä vähempiosaisia pitää auttaa. Oikeistolaisen silmissä ensisijainen velvollisuus varmistaa ihmisten hyvinvointi on ihmisellä itsellään. Jos yhteiskunnasta on syrjäydytty eikä siinä kyetä pärjäämään, on jotain tehty helvetin väärin. Harvempi oikeistolainenkaan on sitä mieltä, että vähempiosaisten pitäisi kuolla pois - sen sijaan he ovat sitä mieltä, että vähempiosaisista huolehtimisen tulisi olla jollakin tavoin vastikkeellista ja edellyttävän pyrkimystä siihen, että he lakkaavat olemasta vähempiosaisia ja nettokustannus yhteiskunnalle. Vasemmistolaisen mielestä tämä on väärä ja paha mielipide, koska se antaa ymmärtää, että vähempiosainen on huonompi ihminen vain koska ei pärjää. Siksi oikeistolainen on vasemmistolaisen mielestä paha.\nSiinä, että oikeistolainen sanoo, että vähempiosaisen pitäisi tehdä jotain siirtyäkseen yhteiskunnan nettomaksajien joukkoon yhteisten rahojen kuluttamisen sijaan, ei ole lausunto vähempiosaisen ihmisarvosta. Se ei pidä sisällään väitettä siitä, etteikö tämä olisi kykenevä rakastamaan ja lahjakas jollain tavoin. Se on julki lausuttu tosiasia: jos ihminen ei pysty elättämään itseään, muiden täytyy elättää hänet. Se, että muiden täytyy elättää terve ihminen, ei ole yhteiskunnallisesti kestävää. Kyseessä on sen tosiasian myöntäminen, että asiantilan on muututtava.\nJos vasemmistolaisen mielestä terveellä aikuisella ihmisellä tulisi olla oikeus elää toisten kustannuksella, on vasemmistolainen tekopyhä edellyttäessään toisten maksavan tämän yksilönrikkomisen ja pitävän siitä.\nYksilönrikkominen voidaan määritellä toiminnaksi, joka tuhoaa yhteiskunnan muodostuessaan säännöksi. Yksinkertaistaen: jos kaikki rupeavat sossun eläteiksi, kaikki kuolevat. Se on yksilön oikeuksien ja edun asettamista yhteiskuntaa eli useampia yksilöitä ja heidän oikeuksiaan ja etuja vastaan.\nToiminta, joka on yhteiskunnallisesti kestämätöntä, on väärin. Oikean ja väärän erottaminen toisistaan ei ole järin vaikeaa. Väite "et sä voi sanoa noin" on siksi kestämätön, että sitä ei voi puolustaa.\nYhden terroristi on toisen vapaustaistelija, sanoo vasemmistolainen. Oikeistolainen sanoo: paitsi jos terroristi ei taistele vapauden puolesta. Terroristi myös kohdistaa hyökkäyksensä nimenomaan siviiliväestöä kohtaan ja pyrkii saavuttamaan tavoitteensa pelon (terror) avulla. Vapaus- tai kahlitsemistaistelija on kapinallinen, ei terroristi.\nToinen pyrkii sumentamaan hyvän ja pahan määritelmää voidakseen sanoa kaikkeen "mitä sitten?" Toinen pyrkii selkeyttämään hyvän ja pahan määritelmää saadakseen jotain konkreettista aikaan.\n"Sen perimmäinen järkeily on yksinkertainen: kaikkien elämän pitäisi olla parempaa, kenenkään ei pitäisi sotia eikä ketään kohtaan tulisi tehdä vääryyttä."\nTätä olen miettinyt Heisenbergin epätarkkuusperiaatteen kautta.\nYksi asia kasvaa, toinen vähenee. Mitä paremmin minulla menee, sitä huonommin jollain muulla.\nMitä on vapaus? Se on ainakin subjektiivinen asia. Minun vapaus on jonkun muun vankila? Minun hyvä on toisen paha?\nSiitä huolimatta, on järkevää pyrkiä omaan hyväänsä. Viiteryhmänsä hyvään. Vasemmistolainen pyrkii kaikkien hyvään ymmärtämättä että sellaista ei ole, paitsi hänen kustannuksellaan. Selkeyttämällä hyvää ja pahaa ei välttämättä saada aikaan kuin pahaa. Sotiminen ei lopu koskaan, ei ole voittajia eikä häviäjiä. On vain tulitaukoja, neuvotteluja ja sanoja paperilla, joita sitten rikotaan heti kun päästään.\nJos esim. Suomessa alkaisi sisällissota nykyään, miten luulet että siinä kävisi? Jotenkin minusta tuntuu että ei ainakaan niinkuin siinä kävi ennen talvisotaa. He valitsivat puolensa, tappelivat ja toinen voitti. Ei tulitaukoja, ei neuvotteluja, ei sanoja paperilla.\nsunnuntaina, toukokuuta 20, 2007 5:03:00 ip.\nVaan mitäpä arvellaan meikäläisen tyylisistä yhteiskunnan superloisista, jotka saamme sossupummeja huomattavasti enemmän veronmaksajien rahoja vastineeksi hilipatipippaa-tutkimuksista joista ei kenellekään koskaan tule olemaan mitään iloa? Onko hyväksyttävämpää kupata yhteiskunnan rahoja leikkimällä tiedettä kuin esim. tehdä vapaaehtoistyötä työttömänä? Tai olla tekemättä mitään?\nperjantaina, kesäkuuta 01, 2007 5:38:00 ip.\n"Yksinkertaistaen: jos kaikki rupeavat sossun eläteiksi, kaikki kuolevat. Se on yksilön oikeuksien ja edun asettamista yhteiskuntaa eli useampia yksilöitä ja heidän oikeuksiaan ja etuja vastaan."\nTähän tekee mieli muistuttaa, että ravinnontuotanto, kuljetus ja jakelu sitoo hyvin pienen määrän väestöstä. Suurin osa siitä rihkamasta, mikä viedään ulkomaille vaihdetaan muuhun rihkamaan, jolla ei ole mitään tekemistä sen kanssa eletäänkö vai kuollaanko.\nTässä mielessä "sossuelätti" on sama kuin kännykänkuorien valmistaja tai medianomi tai parturi (joiden panoksella ei ole mitään merkitystä eloonjäämisen kannalta). Voi olla, että suuri osa työtä tekevistä tekee haitallista työtä ja on pahempia kuin sossuelätit konsanaan. Sossuelätti taas hyvinkin voi sulostuttaa lähiympäristöään, auttaa ihmisiä ja aiheuttaa hyvää mieltä vaikka ei maksakaan veroja.\nperjantaina, kesäkuuta 01, 2007 5:50:00 ip.\nDubbel Jei kirjoitti...\nVaan mitäpä arvellaan meikäläisen tyylisistä yhteiskunnan superloisista, jotka saamme sossupummeja huomattavasti enemmän veronmaksajien rahoja vastineeksi hilipatipippaa-tutkimuksista joista ei kenellekään koskaan tule olemaan mitään iloa?\nNähdäkseni humanistisistakin aloista on ollut hyötyä, ja toimivassa yhteiskunnassa kaikkien ei ole pakko olla taloudellisesti kehittävässä ammatissa - talous ei ole kaiken a ja o. Sille, että tekee täysin merkityksetöntä nollatutkimusta, en näe mitään yhteiskunnallista enkä henkilökohtaista tilausta.\nOnko hyväksyttävämpää kupata yhteiskunnan rahoja leikkimällä tiedettä kuin esim. tehdä vapaaehtoistyötä työttömänä? Tai olla tekemättä mitään?\nEsimerkkisi "vapaaehtoistyötä tekevästä työttömästä" on tosiaan niin yleinen ilmiö, että minun todella on syytä tarkastaa kantaani työttömien nauttimasta aliarvostuksesta suhteessa tutkijoihin ja taloudelliseen hyötyyn tähtäävään palkkatyöhön.\nNot. Kuten aiemmin ilmaisin, kyvyttömyys elättää itsensä on yhteiskunnallisesti kestämätöntä.\nlauantaina, kesäkuuta 02, 2007 4:21:00 ip.\nJos oikeistolainen sanoo, että kulttuuri, jossa homot tapetaan, raiskatut kivitetään hengiltä, "kunnia"murhataan perheenjäseniä, harjoitetaan uskonnon nimissä terrorismia, riistetään naisilta käytännössä kaikki ihmisoikeudet ja tunnustetaan avoimesti ainoaksi oikeaksi kaikkien muiden alistamista tai tappamista julistavaa (käskevää) uskontoa, alkaa pikkuhiljaa herätä vasemmistolaisessakin moraalinen närkästys.\nÖö...puuttuuko tästä giganttisesta lauseesta jokin verbi tai jotain?\nperjantaina, elokuuta 31, 2007 2:28:00 ip.\nJo vain puuttui, hyvä huomio. "on perseestä" jäi mainitsematta. Vaahtosuisessa vimmassani vain luettelin "kulttuurin" huonoja piirteitä ja unohdin, että oikeistolainen sanookin jotain.\nperjantaina, elokuuta 31, 2007 3:27:00 ip.


Kruunuvuorenranta Silta | Venezuela Uutiset\nRaippaluodon silta on reilun kilometrin mittainen ennätyssilta. Etsitkö kotimaanmatkoillasi hauskaa nippelitietoa kohteista? Ennätyksiä seuraavat matkailijat tuntevatkin ehkä Suomen pisimmän sillan. Titteli on hallussa pohjanmaalaisessa Mustasaaren kunnassa sijaitsevalla Raippaluodon sillalla, joka on.\nTällä hetkellä on vallalla käsitys, että jos hanke toteutuu niin ratikan reittilinjaus on Hakaniemi-Nihti-Korkeasaari-Kruunuvuorenranta päättyen sitten joskus Reposalmen rantaan josta mahdollinen jatko Vartiosaareen jos Vartiosaaren rakentaminen joskus alkaa. Niin, että HASO-Gunillaan kohta muuttavat saavat vielä sitä sporaa venailla.\nKun silta rakennetaan samaan aikaan kuin Kruunuvuorenranta rakennetaan, kaupunki voi ohjata omistamansa maan osalta sekä rakennuslain kehittämispykälän perusteella myös muiden omistamalta maalta arvonnousua itselleen. Kaupungille ei siten aiheudu sillan rakentamisesta kuluja lainkaan.\nSuomen pisin silta rakenteille 2018 – Helsingin.\n– Suomen pisin silta rakenteille 2018 – Helsingin valtuusto hyväksyi Kruunusillat. Helsingin kaupunginvaltuuston syyskauden ensimmäisessä kokouksessa käytiin yli kolmen tunnin maratonkeskustelu Kruunusillat-hankkeesta. Siltahanke meni lopulta läpi kirkkain luvuin. Tässä valtuutettujen suosituimmat argumentit siltojen puolesta ja niitä.\nKatso videolta miten raitiovaunu kulkee Suomen.\n– Silta pyhitetään raitiovaunujen lisäksi kevyen liikenteen käyttöön.Hankkeeseen kuuluu myös kaksi lyhyempää siltaa. Siltojen rakentaminen alkaa 2018-2019 ja ne valmistuvat noin vuonna 2025. Siltojen myötä rakennetaan myös uusi, kymmenen kilometriä pitkä raitiotieyhteys Kruunuvuorenrannan uuden kaupunginosan kautta Laajasaloon.\nKruunuvuorenranta kuitenkin kasvaa jo ennen kiskojen kulkemista Laajasaloon. Sen vuoksi myös joukkoliikenteeseen on luvassa muutoksia ennen siltayhteyden avautumista. Jotta joukkoliikenne palvelisi asukkaita mahdollisimman hyvin, palvelu seuraa asukasmäärän kasvua. Bussilinjasto laajenee uusille alueille sitä mukaa kuin rakentaminen etenee.\nNyt Kruunuvuorenranta saa uuden elämän uutena kotikeitaana, kun alue avautuu kaupunkilaisten uudeksi kotipaikaksi. Kruunuvuorenrannan kotikortteli sijaitsee merellisessä miljöössä saaren lounaisosassa.\nHelsingin keskustan ja Laajasalon Kruunuvuorenrannan välille rakennetaan Suomen pisin silta Lue lis.\nKruunuvuorenranta – uusi, merellinen kaupunginosa. Helsingin kantakaupungin itäpuolelle nousee korkeatasoinen, moni-ilmeinen,\nSilta lyhentää matkaa keskustaan kaikkialta Laajasalosta ja parantaa huomattavasti alueen saavutettavuutta. Jatkossa asuinalue liittyy paremmin Helsingin keskustaan ja Kalasatamaan. Video.\nKruunusillat-hanke yhdistää kolmella sillalla ja 10 kilometrin raitiotieyhteydellä Laajasalon, Korkeasaaren ja Kalasataman keskustaan.\nHelsingin Laajasalon Kruunuvuorenrannassa yhdistyvät luonto sekä erinomaiset ulkoilu- ja virkistysmahdollisuudet. Merimaisemien ja saaristoluonnon syleilyssä nautitaan myös valotaiteilijoiden suunnittelemien valoteosten tuomasta tunnelmasta. Kruunuvuorenranta tunnetaankin valon kaupunginosana, minne rakennetaan vuoteen 2030 mennessä uusia koteja noin 13 000 asukkaalle.\n20.1.2016 · Vielä valmisteluvaiheessa oleva Kruunusillat-hanke yhdistäisi toteutuessaan raitiotieyhteydellä Laajasalon, Kruunuvuorenrannan ja Kalasataman osaksi kantakaupunkia. Samalla luotaisiin uusi.\n9.10.2012 · Katso tulevaa Kruunuvuorenrantaa.\nkartanomiljöö, hopeakaivoskuopat ja vanhat öljysatamarakenteet säilyvät tulevien asukkaiden ilona. www.kruunuvuorenranta.fi\nKruunuvuorenranta – Asunnot ja asuminen. Kruunuvuorenranta on rauhallista ja vehreää asuinaluetta, jonka rakentamisessa on huomioitu kaikenlaisten asukkaiden tarpeet. Alueella on runsaasti metsää, puistoja ja rantaa. Tarkoitus on myös jättää runsaasti tilaa asukkaiden virkistyskäyttöön, eikä rakentaa koko aluetta täyteen asuintaloja.\nKruunuvuorenranta (ruots. Kronbergsstranden) on Helsingin Laajasalon läntisin osa-alue. Suuri osa siitä oli pitkään öljysataman aluetta, mutta nykyisin sen paikalle suunnitellaan uutta laajaa merellistä asuntoaluetta. Kaavan kerrosala on 550 000 kerrosneliömetriä, josta 500 000 asuntoja.\nRaippaluodon silta (ruots. Replotbron) on vinoköysisilta, joka yhdistää Raippaluodon saaren mantereeseen Mustasaaren kunnassa. Silta on Suomen pisin, 1 045 metriä. Se rakennettiin korvaamaan lauttayhteys. Sillan rakentaminen maksoi noin 150 miljoonaa markkaa (noin 25 miljoonaa euroa).Silta on osa seututietä 724.Sillan on suunnitellut oululainen suunnittelutoimisto SuunnitteluKortes.


Astronauteissa heräsi toivon kipinä | Tieteen Kuvalehti\nTestaa ÄO:si laajalla ilmaisella ÄO-testillä, saat oman ÄO-raportin.\tAstronauteissa heräsi toivon kipinä\n15.10.2009 Nasa on menettänyt kolme hyvää miestä. Näin ajattelivat jo monet asiantuntijat, jotka olivat myöhäisinä iltatunteina kokoontuneet Houstonin valvontakeskukseen. Kukaan heistä ei kuitenkaan lausunut ääneen pahoja aavistuksiaan. Sen sijaan he työskentelivät kuumeisesti löytääkseen ratkaisun, jonka avulla Apollo 13 saataisiin Maahan. Laskelmissa selvisi, että astronautit voisivat uskaliaalla rakettimanööverillä päästä kiertoradalle, jossa Kuun painovoimakenttä sieppaisi aluksen vaikutuspiiriinsä, sinkoaisi sen kiertämään Kuun takakautta ja lähettäisi sen takaisin Maata kohti. Päästäkseen aiotulle radalle ja sieltä taas pois Apollo 13:n täytyi korjata kurssiaan useita kertoja matkan varrella. Se tapahtuisi käynnistämällä kuumoduulin laskeutumismoottorit. Valvontakeskuksen ohjeiden mukaan astronauttien piti tehdä ensimmäinen manööveri kello 2.40 tiistaiaamuna ja seuraava kello 20.40 saman päivän iltana. Houstonista jätettiin kertomatta vaihtoehto: jos manööveri ei onnistu, alus ohittaa Maan tuhansien kilometrien päästä ja jää kiertämään ikuisesti avaruuteen. Lovell, Haise ja Swigert uskalsivat tuskin hengittää ensimmäistä kurssin korjausta edeltävinä minuutteina. Kun he kuulivat rakettimoottorin jylisevän ja kun tietokone 21 sekuntia myöhemmin taas sammutti sen niin kuin pitikin, heissä heräsi ensimmäisen kerran räjähdyksen jälkeen toivon kipinä. Apollo 13 oli päässyt oikealle radalle. Elämä pienestä kiinni\nPuoli seitsemältä illalla alus kaarsi Kuun takapuolelle ja astronauttien ajatukset kääntyivät hetkeksi pois vaaratilanteesta. He katselivat ikkunoiden läpi kraatterien peittämää aurinkoista maisemaa, jonka yli he lipuivat 250 kilometrin korkeudessa. Swigert ja Haise ottivat innokkaasti valokuvia.\n”Jos emme saa moottoria käynnistymään, ette saa kuviannekaan kehitetyksi”, Lovell muistutti kollegoitaan. ”Ota iisisti, Jim. Sinä olet sentään ollut täällä aiemminkin, mutta me emme”, vastasi Haise. Lovell katui huomautustaan ja alkoi osoitella paikkoja, jotka hän oli nähnyt vuonna 1968, kun hän oli osallistunut Apollo 8:lla tehtyyn ensimmäiseen Kuun kiertäneeseen miehitettyyn lentoon. Kun Kuu jäi taakse, miehet valmistautuivat käynnistämään Aquariuksen rakettimoottorin uudestaan korjatakseen rataa ja lisätäkseen vauhtia. Houstonin laskelmien mukaan kotimatkaa voitiin siten lyhentää neljästä päivästä kahteen ja puoleen. Ero oli merkittävä, kun kyse oli elämästä ja kuolemasta. Kello 20.40 Lovell painoi rakettimoottorin käynnistysnappia ja ilmoitti radioon, että moottori toimi. Miesten mieliala kohosi jälleen, sillä alus oli nyt oikeassa kurssissa. Se ei enää lentänyt Maasta poispäin vaan läheni sitä sekunti sekunnilta. Hengitysilma oli pahin vihollinen\nHaisea alkoi kalvaa epäilys siitä, että hän oli sittenkin unohtanut jotain. Kuumoduulin ohjaajana hän tunsi Aquariuksen perin pohjin. Hän osasi luetella nimeltä sen jokaisen osan ja tiesi tarkoin, paljonko happea, vettä ja sähkövirtaa heillä oli käytössään. Hän oli laskenut, että kolmikolla olisi happea 8–10 päiväksi, toisin sanoen se riittäisi mainiosti kotimatkaa varten. Sähkövirrankin Haise uskoi riittävän. Täyteen ladattuina Aquariuksen akut kestivät kaksi vuorokautta, mutta kun katkaistiin kaikki toiminnot, jotka eivät olleet elintärkeitä, virrankulutus voitiin minimoida niin, että sähköä riitti neljäksi tai viideksi vuorokaudeksi.\nVeden riittävyyttä pitää valvoa tarkasti, Haise ajatteli ja suunnitteli veden säännöstelyä. Äkkiä hänelle valkeni, että hengitysilma saattoi osoittautua heidän pahimmaksi vihollisekseen. Kemialliset suodattimet, jotka puhdistivat ilmaa hiilidioksidista, riittivät vain kahdelle ihmiselle kahdeksi vuorokaudeksi eli ajaksi, joka heidän oli pitänyt olla Kuussa. Kolme miestä ei pysyisi hengissä niiden turvin yli kaksi vuorokautta kestävää matkaa Maahan. Ilman uusia suodattimia astronautit tukehtuisivat omaan uloshengitysilmaansa. Vaikka komentomoduulissa oli runsaasti suodattimia, niiden muoto ei sopinut Aquariuksen pyöreisiin liittimiin.\nJättidino heräsi henkiin Philae heräsi unestaan Sitkeä olio heräsi 30 vuoden jälkeen philae heräsi komeetan kolosta Pernarutto vaatii uusia kuolonuhreja Kauhufilmi voi tappaa sinut