Julkaisin juuri uusimman sähköisen kirjani. Sen aiheena on yksinäisyys, sen muodostuminen sekä siltä suojautuminen. Kirja pohjautuu psykologiopintojeni aikana kirjoittamaani opinnäytetyöhön ja on ensimmäinen täysin tieteeseen perustuva kirjani (olen tosin jättänyt siitä tieteellisen kielenkäytön pois, jotta kirjaa olisi kevyt ja mukava lukea).\nTaustatutkimusta tehdessäni huomasin, että yksinäisyyteen liittyy kiinnostava kysymys: missä määrin yksinäisyys on ihmisen “omaa syytään”? Missä määrin ihminen itse aiheuttaa sen, että hänestä tulee yksinäinen?\nKysymys on pohjimmiltaan sama kuin esimerkiksi alkoholismiinkin liittyvä klassikkokysymys: onko alkoholismi sairaus vai onko se vain seuraamus ihmisen omista valinnoista? Voiko ihminen itse rajoittaa juomistaan, vai onko hän voimaton vaikuttamaan tilanteeseensa?\nKuten alkoholisminkin tapauksessa, ei yksinäisyydenkään kohdalla voida täysin sanoa, missä määrin se on ihmisen omaa syytä ja missä määrin kyse on vain sellaisten ympäristön ja elämäntilanteiden vaikutuksesta, joihin ihmisellä itsellään ei ole osaa eikä arpaa.\nAihe on kuitenkin mielenkiintoinen, joten haluan tässä tekstissä tuoda esiin muuttujia, jotka toisaalta puoltavat ihmisen omaa vastuuta ja toisaalta vapauttavat hänet siitä.\n(Seuraavat väitteet perustuvat tutkittuun tietoon, mutta lähdeluettelo on seitsemän sivun mittainen, joten en sisällytä lähteitä tähän blogikirjoitukseen. Jos lähteet jotakuta kiinnostavat, voin lähettää lähdeluettelon sähköpostitse. Sitä voi kysyä osoitteesta jevgeni@rohkeuskoulu.fi).\nYksinäisyydelle altistavia ja siltä suojaavia muuttujia ovat ainakin alla listatut asiat. Jokainen näistä muuttujista on vaikutuksiltaan monimutkainen, mutta esittelen ne tässä yksinkertaistetussa muodossaan, jotta blogitekstistä ei tule liian pitkää ja kuivaa.\nTärkeää on ymmärtää se, että mainitut muuttujat vahvistavat toisiaan. Mitä useampi yksinäisyydelle altistava muuttuja ihmiseen vaikuttaa samanaikaisesti, sitä vaikeampaa yksinäisyyden vähentäminen on. Mitä useampi yksinäisyydeltä suojaava muuttuja taas löytyy, sitä todennäköisemmin ihmisestä ei tule yksinäistä. Kyseessä on siten jonkinlainen “köyhät köyhtyy, rikkaat rikastuu” -tyyppinen asetelma.\nSosiaaliset taidot ja itsevarmuus\nHyvät sosiaaliset taidot ja riittävä itsevarmuus suojaavat yksinäisyydeltä. Mitä enemmän taitoja ja itsevarmuutta, sitä todennäköisemmin ihminen pystyy ylläpitämään elämänsä ihmissuhteita sekä muodostamaan uusia suhteita. Sekä sosiaalisia taitoja, että itsevarmuuttaan voi kehittää. Tältä osin ihminen on ainakin osittain itse vastuussa tilanteestaan.\nVastuu on tässä vain osittaista, sillä erilaiset ihmisen vaikutuskyvyn ulkopuolelle jäävät syyt voivat myös häiritä sosiaalisten taitojen opettelua. Minkäänlaisesta täydestä vastuusta ei tässä voida puhua.\nHyvästä ulkonäöstä on apua ihmissuhteiden muodostamisessa. Hyvännäköinen ihminen saa tutkitusti helpommin seuraa, hänestä pidetään enemmän ja häntä autetaan enemmän. Voimme vaikuttaa omaan ulkonäköömme, mutta vain jossain määrin. Tältä osin yksinäisyydelle altistuminen ei siten ole täysin ihmisen omalla vastuullaan.\nVammat, kuten erilaiset kehitysvammat tai vaikkapa liikuntarajoitteet altistavat yksinäisyydelle. Esimerkiksi pyötätuolissa istuvan henkilön on vaikeampaa hakeutua aktiivisesti sosiaalisiin tilanteisiin, minkä vuoksi hän voi altistua yksinäisyydelle.\nMyös erilaiset havainnointiin liittyvät rajoitteet kuten näön ja kuulon sairaudet altistavat yksinäisyydelle. Jos näkeminen, kuuleminen tai vaikkapa puhuminen ovat vaikeutuneet, on ihmisen vaikeampi pärjätä sosiaalisissa tilanteissa ja siten ylläpitää tai muodostaa uusia ihmissuhteita.\nMuistisairaudet ja erilaiset muut kognitiiviset haasteet taas korostuvat erityisesti iäkkäämpien henkilöiden kohdalla. Kun muistin toiminta häiriintyy, häiriintyy myös toimintakykymme. Arkinen toiminta ja erityisesti sosiaalinen kommunikaatio vaikeutuvat, mikä häiritsee ihmissuhteiden ylläpitämistä ja niiden muodostumista.\nMyös muut sairaudet voivat vaikuttaa yksinäisyyden muodostumiseen. Sairaalla ihmisellä on käytössään vähemmän voimavaroja sosiaalisiin tilanteisiin hakeutumista varten, mikä altistaa häntä yksin jäämiselle. Näiltä osin ihmisen ei voida sanoa olevansa täysin vastuussa yksinäisyydestään.\nYhteiskuntaluokka ja varallisuus\nSosiaalisten ongelmien tiedetään kasautuvan samoille ihmisille. Vähävaraisesta tai jollain tavoin “rikkinäisestä” perheestä ponnistava ihminen on paljon alttiimpi myös yksinäisyyden kehittymiselle. Varakkuus, koulutustaso ja käytettävissä olevan sosiaalisen tuen määrä voivat joko suojata yksinäisyydeltä tai altistaa sille. Tältä osin ihminen ei ole täysin vastuussa yksinäisyydestään.\nSosiaalinen aktiivisuus ja oma-aloitteisuus\nOlemme merkittävissä määrin itse vastuussa siitä, kuinka aktiivisesti ylläpidämme ja muodostamme uusia ihmissuhteita. Oma-aloitteisuus ja aktiivisuus sosiaalisissa suhteissa suojaavat yksinäisyydeltä, kun taas passiivinen toimintatapa altistaa sille. Tässäkin ihmisen vaikutuskyvyn ulkopuolelle jäävät syyt voivat tosin toimia esteenä sosiaaliselle aktiivisuudelle, joten täydestä vastuusta ei tässäkään voida puhua.\nYksinäisyys tiedetään melko pysyväksi ominaisuudeksi. Tämä tarkoittaa sitä, että kun ihmisestä tulee yksinäinen, on olemassa varsin korkea todennäköisyys sille, että yksinäiseksi hän myös jää.\nTämä ei tarkoita, etteikä yksinäisyys olisi hoidettavissa, kunhan sitä vain hoidetaan. Yksinäisyys on hyvin hoidettavissa oleva ilmiö, mutta hoitamattomana ihmiselle muodostuu erilaisia “suljettuja kehiä”, jotka ylläpitävät yksinäisyyttä. Niitä ovat esimerkiksi seuraavat:\nMielenterveyden haasteiden yhteisesiintyvyys: Yksinäisyyden tiedetään altistavan masennukselle ja ahdistuneisuushäiriöille. Masennuksen ja ahdistuneisuuden taas tiedetään altistavan yksinäisyydelle. Kun masentaa ja/tai ahdistaa, on sosiaalisten suhteiden ylläpitäminen vaikeaa. Kun taas tuntuu yksinäiseltä, voi se lisätä ihmisen ahdistuneisuutta ja masentuneisuutta. Kyseessä on itseään ylläpitävä kierre, josta voi olla vaikeaa päästä irti.\nHeikot sosiaaliset taidot ja/tai itsevarmuus, sekä niistä seuraava sosiaalisten tilanteiden välttely: Ihminen tarvitsee riittävät sosiaaliset taidot, jotta hän voi ylläpitää ja muodostaa uusia ihmissuhteita. Jos sosiaaliset taidot ovat heikot, tämä ei välttämättä onnistu. Sosiaalisesti taitamaton ihminen altistuu herkemmin esimerkiksi torjutuksi tulemiselle, itsensä nolaamiselle ja muille sosiaalisille “virheille”, minkä vuoksi hänen on vaikeampi saada seuraa. Tämä taas johtaa usein sosiaalisten tilanteiden välttelyyn, minkä vuoksi sosiaaliset taidot eivät myöskään pääse kehittymään. Tässäkin syntyy itseään ylläpitävä kierre, joka voi olla vaikeaa katkaista.\nPäihdeongelmat: Yksinäisyyden tiedetään altistavan päihdeongelmien kehittymiselle. Kun elämässä ei ole paljoa iloa tai sisältöä, saattaa syntyä halu itselääkintään esimerkiksi alkoholin avulla. Yksinäisen ihmisen elämästä taas puuttuu usein muiden ihmisten tuoma sosiaalinen kontrolli, eli hänellä ei esimerkiksi ole läheisiä ihmisiä tai kavereita, jotka osaltaan huolehtisivat siitä, ettei juominen lähde lapasesta. Neljän seinän sisällä ja vailla muiden tarkkailua juominen saattaa muuttua liialliseksi. Päihdeongelmainen henkilö taas ei useinkaan ole haluttua seuraa esimerkiksi pariutumisen näkökulmasta, vaan hän jää todennäköisemmin yksin, mikä vuorostaan ylläpitää päihdeongelmaa.\nKielteinen ihmiskuva: Mitä myönteisempi kuva meillä on muista ihmisistä, sitä todennäköisemmin haluamme hakeutua heidän seuraansa ja sitä todennäköisemmin nautimme siitä. Kielteinen ihmiskuva taas vähentää haluamme olla muiden kanssa tekemisissä. Kielteinen ihmiskuva myös altistaa ikäville sosiaalisille kokemuksille, sillä saatamme sen vuoksi käyttäytyä ikävämmin muita ihmisiä kohtaan tai kokea vaikeutta luottaa muihin ihmisiin. Nämä taas johtavat siihen, että koemme todennäköisemmin myös jatkossa kielteisiä sosiaalisia kohtaamisia, jotka vahvistavat jo ennestään kielteistä ihmiskuvaamme.\nTällaisia suljettuja kehiä löytyy yksinäisyyden taustalta useita erilaisia. Joihinkin niistä voimme itse vaikuttaa, joihinkin vaikuttaminen taas on hyvin vaikeaa. Tältä osin yksinäisyys sekä on, että ei ole ihmisen omalla vastuulla.\nErilaiset fysiologiset muuttujat, kuten kehon kyky itsesäätelyyn voivat suojata yksinäisyydeltä tai altistaa sille. Esimerkiksi kehon kyky säädellä aggressiotasojaan on tällainen muuttuja. Ihminen, joka suuttuu helposti tai käyttäytyy usein aggressiivisesti, saattaa olla muiden mielestä raskasta tai jopa pelottavaa seuraa. Tämän vuoksi hän saattaa jäädä helpommin yksin. Tältä osin yksinäisyydelle altistuminen ei ole täysin ihmisen omalla vastuullaan.\nHaluttomuus hakea apua\nYksinäisyyteen on saatavilla paljon apua, sekä maksullista, että ilmaista. Moni yksinäinen on kuitenkin haluton hakemaan ja vastaanottamaan apua. Syitä tähän on useita (esim. edellä mainittu kielteinen ihmiskuva), mutta toistuvin vaikuttaa olevan häpeä. Yksinäinen ihminen saattaa hävetä tilannettaan, eikä halua tuoda sitä muiden tietoisuuteen. Omaa yksinäisyyttään saatetaan piilotella ja siksi avun hakeminen viivästyy tai jää kokonaan tekemättä.\nLuonteenpiirteet kuten ulospäinsuuntautuneisuus tai avoimuus uusille kokemuksille voivat suojata yksinäisyydeltä. Esimerkiksi neuroottisuus (tarkoittaa reaktioherkkyyttä, tasapainottomuutta tai “huolestuneisuutta”) taas saattaa altistaa sille. Huolestuneen ihmisen on vaikeampaa hakeutua sosiaalisiin tilanteisiin ja nauttia niistä. Hänen saattaa olla vaikeampaa myöskään luottaa muihin ihmisiin. Nämä taas vaikeuttavat sosiaalisten suhteiden ylläpitämistä ja uusian suhteiden muodostamista.\nLuonteenpiirteidensä kanssa voi oppia tulemaan toimeen (esimerkiksi liiallisia huoliaan voi oppia olemaan kuuntelematta), mutta niiden muuttaminen on joko todella vaikeaa tai mahdotonta. Tältä osin ihminen ei itse ole täysin vastuussa yksinäisyydestään.\nMonella yksinäisellä on taustallaan erilaisia vaikeita elämänkokemuksia, kuten koulukiusaamista tai toistuvaa joukosta ulossulkemista. Vaikeat kokemukset taas altistavat esimerkiksi kielteisen ihmiskuvan kehittymiselle. Kun on tullut muiden ihmisten taholta kaltoinkohdelluksi, voi olla hyvin vaikeaa oppia nauttimaan muiden ihmisten seurasta tai luottamaan heihin. Tällöin sosiaalinen elämä vaikeutuu. Olemme itse toki vastuussa omasta ihmis- ja maailmankuvastamme, mutta sen korjaaminen voi olla hyvin vaikeaa. Tältä osin ihminen sekä on, että ei ole vastuussa omasta yksinäisyydestään.\nYksinäisyys syntyy usein läheisen ihmisen menettämisestä esimerkiksi kuolemantapauksen vuoksi. Vaikka voimme itse vaikuttaa merkittävästi tunteisiimme, on vaikutuskykymme silti rajallinen. Tärkeän ihmisen menettäminen on usein niin suuri tapahtuma, että voi olla käytännössä mahdotonta olla kokematta siihen liittyviä ikäviä tunteita, kuten yksinäisyyttä. Tältä osin ihminen ei ole itse vastuussa yksinäisyydestään.\nYksinäisyyteen vaikuttavia muuttujia on paljon. Yllä mainitut ovat niistä vain muutamia esimerkkejä. Tässäkin vaiheessa on kuitenkin selvää, että yksinäisyys muodostuu aina sekä ihmisen oman toiminnan, että sen ulkopuolelle jäävien vaikuttimien seuraamuksena. Ihmisen ei täten voida väittää olevan suoraan itse vastuussa yksinäisyydestään, mutta samalla ei voida kiistää sitä, etteikö omalla toiminnallamme olisi paljonkin merkitystä yksinäisyyden vähentämisessä.\nLisää yksinäisyyden syistä ja niiltä suojautumisesta voi lukea sähköisestä Ymmärrä yksinäisyyttä -kirjastani.\nKiitos blogin lukemisesta. Toivottavasti juttu oli kiinnostava tai hyödyllinen.\nPrevAiempi“Mää nyt vaan oon tämmönen” – Älä lankea huonon käytöksesi selittelyyn\nSeuraavaKuinka vältän elämässä loppuunpalamisen (milleniaali-edition)Next


Ilettäwät nurkkatanssit (Murphy 2004-09-10 13:04)\nIlettäwät nurkkatanssit (Josef 2004-09-10 13:31)\nMahtaako Murphy lukea 100 vuotta vanhoja lehtiä, vai muisteleeko hän nuoruutensa lukuhetkiä. Miten vain, mutta mielenkiintoinen on aihe. Lisätietoja löytyy: http://www.aunosusi.org/artikkelit-3.html\nTässä osa Markku Ryynäsen päättötyön johdannosta.\nNurkkatanssit 1600-luvulta 1900-luvun alkuun Oulun konservatorio kansantanssinopettajalinja\nHe tahtovat kohdata yöjuoksijoita, jotka usiammassa paikassa maalla tekevät niin sanomattoman paljon häiriöta. Ensinnäkin he valvottavat talon työväkeä ja puhuvat äärettömän törkeitä sanoja ja myöskin äärettömän törkeitä tapoja käyttävät. Noiden matkassa kulkevat tyttäret sitten pyhäiltoina paikasta toiseen, missä saisivat tanssia ja kaikellaista "vissakkaa" lyödä.\nMatti Sarmela käyttää tutkimuksissaan yleisnimitystä kylätanssit, joka pitää sisällään lähes kaikki nuorison itsensä järjestämät tanssitilaisuudet; tupa-, riihi-, talkoo-, nimipäivä-, lotteri- eli arpajaistanssit sekä pennihäät. Sarmela (1995, 111) kirjoittaa: "--- kylätanssit, joista on käytetty nimitystä nurkkatanssit, ---" . Osassa SKS:n lähteissä puhutaan nurkkatansseista, kun tarkoitetaan silloilla, kallioilla tai muilla vastaavilla paikoilla pidettyjä leikki- ja tanssitilaisuuksia. Petri Hoppu (1999a) taas käyttää nurkkatanssit nimityksen ohella myös tanssitupa-nimitystä.\nKansa kutsui tansseja hyvin moninaisilla nimillä: Hyppöökset, hypyt, tanssit, kalenat, pessakat, tupakaiset, köyrtanssit, rekitanssit (tapanin aikaan), öitsit, piirut, ryntyt, nurkkajumpit, synkiäiset, rymytanssit, kissanristiäiset...\nEnnen nurkkatanssien aikakautta, saatettiin illanistujaisiin kutsua sekä vanhat että nuoret, jopa lapsetkin (SKS 474, 1960). Aikaa kulutettiin tupakoimalla, juttelemalla, leikkimällä, syömällä ja juomalla (SKS Norkko E 72, 1889). Myöhemmin, kun leikit tai tanssit pidettiin asumattomassa talossa, mukaan tuli aina vanhempaa kylänväkeä, vanhempia miehiä tai naimisissa oleva nainen, esiliinaksi pitämään silmällä nuorten seurustelua. (SKS Marjamaa 400, 1965; Pukonen 1736 (10-12),1965; Pukonen 1737, 1965)\nAluksi nurkkatansseja järjestettiin sunnuntaisin, kirkonmenojen jälkeen. Myöhemmin, kun pyhän viettoa koskevat määräykset menettivät merkityksensä (Sarmela 1995 111), alettiin tanssia myös lauantai-iltaisin, ja nurkkatanssien kukoistusaikaan myös arkisin. (SKS Aitamäki 260,1965) Nuoret olivat valppaita huomaamaan, milloin jostain talosta lähti vanhempi väki sukuloimaan naapuripitäjään, jolloin usein oltiin matkalla yön yli. Silloin kokoonnuttiin tähän taloon tanssimaan ja seurustelemaan. (SKS Arvela 314, 1966) Tansseihin tultiin ja sieltä myös lähdettiin aina tytöt ja pojat eri joukossa. Jos pojalla oli hevonen, niin mielitietty otettiin kyytiin, mutta ei muita. (SKS Paulaharju E 123, 1930)\nKestitystä tavallisissa tansseissa ei ollut, öitseissä tarjottiin teetä tai kahvia, joskus ruokaakin (SKS Mähönen KT 370:46,1966). Ellei tuvan vuokraan kerätty kolehtia, tulivat tytöt seuraavana päivänä pesemään tuvan lattian. Myöhemmin kolehti tuli tavaksi. (SKS Marjamaa 400, 1965)\nLänsi- ja Etelä-Suomessa tanssien järjestämisestä huolehtivat yleensä pojat. Paikalle yritettiin saada myös soittaja. Tanssituvan vuokra, pelimannin palkkio ja muut kustannukset koottiin pojilta keräämällä kolehti. (Sarmela 1995, 111) Toisin paikoin vuokrasta huolehtivat pelkästään pojat, toisaalla myös tytöt olivat osallistuneet kuluihin, maksaen kuitenkin vain puolet pojilta vaaditusta summasta.


Ihan oikea blogi?: AURINKOVÄRJÄTYT VERHOT JA JUNAKEULA -66\nLähettänyt Johanna N / Ihan Oikea Blogi? klo 19.44\nThilda 22. elokuuta 2021 klo 22.15\nHyvän näköiset verhot hyvän näköisissä ajopeleissä! Vankkurimännikkö on meillekin tuttu. Enemmän ollaan kuitenkin hengattu Maisansalossa, silloin kun vaunua vielä käytettiin. Jokunen vuosi sitten siirryttiin asuntoautoon ja huomattiin se tosi käteväksi. :)\nJohanna N / Ihan Oikea Blogi? 26. elokuuta 2021 klo 14.33\nKiitos paljon <3 Harmikseni emme ehtineet reissaan enempää tänä kesänä, kun mieheni loma alkoi vasta heinäkuun puolivälissä ja itselläni on nyt joka viikonloppu töitä. Toivottavasti ensi kesänä ehdimme tutustua myös Maisansaloon =)\nTarja K/Ruusu-unelmia ja villasukkia 25. elokuuta 2021 klo 5.34\nVerhot ovat super hienot ja sopivat upeaan kokonaisuuteen. Teillä on unelmien retkeilyauto ja vaunu. Kohti uusia seikkailuja <3\nJohanna N / Ihan Oikea Blogi? 26. elokuuta 2021 klo 14.35\nTuhannet kiitokset <3 Harmi, kun tämä kesä jäi näin lyhyeksi. Odotan jo ensi kesää ja seikkailuita!\nKirppisrakkautta Eeva 27. elokuuta 2021 klo 20.08\nVautsi! Ihanat menopelit <3 Ja nuo verhot istuvat enemmän kuin hyvin kokonaisuuteen.\nJohanna N / Ihan Oikea Blogi? 29. elokuuta 2021 klo 11.08\nKiitos Eeva <3 Niin sopii munkin mielestä! Tein ensin liian tumman sävyn, kun käytin mariinin sinistä. Tämä toinen versio on osui nappiin. Siinä on ihan "tavallista" sinistä, johon on sekoitettu mustaa =)\nLeenaK 30. elokuuta 2021 klo 10.45\nIhana ajoneuvoyhdistelmä ❤ vilkutan jos ajelette vastaan, ei varmaan kovin monia samanlaisia liiku Suomen teillä. Verhotkin ovat aivan ihkut!


Perusopetusta täydentävän saamen kielen opetuksen tavoitteet, sisällöt ja oppilaan oppimisen arviointi - PDF Ilmainen lataus\nDownload "Perusopetusta täydentävän saamen kielen opetuksen tavoitteet, sisällöt ja oppilaan oppimisen arviointi"\n1 Perusopetusta täydentävän saamen kielen opetuksen tavoitteet, sisällöt ja oppilaan oppimisen arviointi Perusopetusta täydentävän saamen kielen opetuksen tavoitteet, sisällöt ja oppilaan oppimisen arviointi vuosiluokilla 1-2 Kielikasvatus Kielitaidon kehittyminen alkaa varhaislapsuudessa ja jatkuu elinikäisenä prosessina. Monikielinen kompetenssi kehittyy kotona, koulussa ja vapaa-ajalla. Se koostuu äidinkielten ja muiden kielten sekä niiden murteiden eritasoisista taidoista. Koulun kieltenopetuksen lähtökohtana on kielen käyttö eri tilanteissa. Se vahvistaa oppilaiden kielitietoisuutta ja eri kielten rinnakkaista käyttöä sekä monilukutaidon kehittymistä. Oppilaat oppivat tekemään havaintoja erikielisistä teksteistä ja vuorovaikutuksen käytänteistä, käyttämään kielitiedon käsitteitä tekstien tulkinnassa ja hyödyntämään erilaisia tapoja oppia kieliä. Oppilaat käyttävät eri kielten taitoaan kaiken oppimisen tukena eri oppiaineissa. Oppilaita ohjataan lukemaan kielitaidolleen sopivia tekstejä ja hankkimaan opiskelussa tarvittavaa tietoa eri kielillä. Oppilaita ohjataan tiedostamaan sekä omaa että muiden kielellisten ja kulttuuristen identiteettien monikerroksisuutta. Myös vähemmistökielten ja uhanalaisten kielten merkitys tuodaan esiin opetuksessa. Opetus tukee oppilaiden monikielisyyttä hyödyntämällä kaikkia, myös oppilaiden vapaaajalla käyttämiä kieliä. Opetus vahvistaa oppilaiden luottamusta omiin kykyihinsä oppia kieliä ja käyttää vähäistäkin kielitaitoa rohkeasti. Kielikasvatus edellyttää eri oppiaineiden yhteistyötä. Oppiaineen tehtävä Perusopetusta täydentävänä opetuksena saamen kieltä voivat opiskella kaikki ne oppilaat, joiden äidinkieli tai jokin perheen kielistä on saame. Saamen kielen opetuksen tarkoituksena on tukea oppilaan aktiivisen monikielisyyden kehittymistä sekä herättää kiinnostus kielitaidon elinikäiseen kehittämiseen. Saamen kielen opetuksessa tehdään yhteistyötä muiden kieliaineiden sekä muiden oppiaineiden opetuksen kanssa. Yhteisen kielikasvatuksen tehtävänä on lisätä oppilaiden ymmärrystä kieli- ja kulttuuritaustan merkityksestä yksilölle, yhteisölle ja yhteiskunnalle sekä ohjata heitä arvostamaan saamen kieltä ja muita kieliä. Lähtökohtana on oppilas aktiivisena toimijana, jolloin oppilaiden kielitaitoa ja muuta osaamista hyödynnetään opetuksessa. Lisäksi koko koulun toiminnassa hyödynnetään koulun kielellistä ja kulttuurista monimuotoisuutta. Saamen kielen opetuksen tavoitteet, sisällöt ja oppilaan oppimisen arviointi on määritelty koko perusopetuksen ajan annettavaa kahden vuosiviikkotunnin laajuista saamen kielen opetusta varten. Oppiaineen erityinen tehtävä vuosiluokilla 1 2 Vuosiluokilla 1 2 saamen kielen opetuksen erityisenä tehtävänä on rohkaista oppilaita käy ämään saamen kieltä erilaisissa vuorovaikutustilanteissa. Oppilaat oppivat kuuntelemaan, kysymään, vastaamaan ja kertomaan. Sana- ja käsitevarantoa laajennetaan systemaattisesti kattamaan elämän eri osa-alueita. Opetuksen avulla kehitetään oppilaiden ajattelu- ja itseilmaisutaitoja yhteistyössä kotien kanssa. Oppilaat omaksuvat lukemisen ja kirjoittamisen perustaitoja sekä tutustuvat ikätasoaan vastaavaan lastenkirjallisuuteen sekä kertomus- ja kulttuuriperinteeseen. Tavoitteena on oppia käyttämään kieltä erilaisissa oppimisympäristöissä ja hankkimaan tietoa saamen kielen avulla. Tavoitteena on oppia tiedostamaan äidinkielen merkitys ja luoda positiivinen suhde saamen kieleen.\n2 Saamen kielen opetuksen oppimisympäristöihin ja työtapoihin liittyvät tavoitteet vuosiluokalla 1 2 Opetuksessa hyödynnetään oppilaiden mahdollisuutta kehittää kielitaitoaan koulun ulkopuolella. Opetus tukee ja rohkaisee oppilaita käyttämään omaa kieltään monipuolisesti eri oppiaineiden tunneilla ja muussa koulun toiminnassa. Näin saamen kielen oppiminen ja käyttö tukevat eri oppiaineiden sisällön omaksumista ja oppilaat oppivat viestimään koulun oppiainesisällöistä myös saamen kielellä. Oppilaiden omat valinnat, osallisuuden kokemukset sekä opittavien asioiden merkityksellisyys ovat keskeisiä motivaatiotekijöitä. Kielen opetuksessa painotetaan vuorovaikutusta ja viestinnällisyyttä. Ohjaus, eriyttäminen ja tuki saamen kielen opetuksessa vuosiluokilla 1 2 Oppilaita ohjataan käyttämään kielitaitoaan rohkeasti. Runsas viestinnällinen harjoittelu tukee oppilaiden kielitaidon kehittymistä. Oppilaille, joilla on kieliin liittyviä oppimisvaikeuksia, tarjotaan tukea. Opetus suunnitellaan niin, että se tarjoaa haasteita myös muita nopeammin edistyville. Oppilaan oppimisen arviointi saamen kielen opetuksessa vuosiluokilla 1 2 Oppilaalle annetaan lukuvuoden päättyessä osallistumistodistus oppilaan perusopetusta täydentävän saamen kielen opiskelusta. Todistukseen merkitään opetuksen laajuus ja sanallinen arvio. Vuosiluokilla 1-2 oppimisen arvioinnin lähtökohtana ja tavoitteena on saada kokonaiskuva kunkin oppilaan kielellisen kehityksen edistymisestä. Arviointiin perustuvan palautteen kautta oppilaat saavat tietoa kielitaitonsa vahvuuksista sekä edistymisestään saamen kielen oppijoina. Oppilaat saavat myös monipuolisesti palautetta siitä, miten ymmärtävät ja käyttävät kieltä, ilmaisevat itseään, osallistuvat yhteiseen keskusteluun sekä tuottavat ja tulkitsevat tekstejä. Kannustava palaute osaamisen eri alueilta on tärkeää. Oppimisprosessin kannalta keskeisiä arvioinnin ja palautteen antamisen kohteita saamen kielessä ovat edistyminen itsensä ilmaisemisessa ja vuorovaikutustaidoissa, sana- ja käsitevarannon karttuminen edistyminen lukutaidossa sekä tekstien ymmärtämisessä, lukemisharrastuneisuuden vahvistuminen edistyminen tekstien tuottamisessa edistyminen kielen ja kulttuurin ymmärtämisessä, erityisesti havaintojen tekeminen sanojen merkityksestä ja arjen kielenkäyttötilanteista Ilmiöoppiminen ja saamen kielen opetus Helsingissä ilmiöpohjaisilla oppimiskokonaisuuksilla tarkoitetaan kokonaisvaltaista, tietojen ja taitojen eheytettyä opiskelua, jossa tarkastellaan todellisen maailman ilmiötä oppiainerajat ylittäen. Jokainen oppilas opiskelee vähintään kaksi tällaista oppiainerajat ylittävää, pitkäkestoista monialaista oppimiskokonaisuutta lukuvuoden aikana. Ilmiöpohjaiset oppimiskokonaisuudet koskevat kaikkia perusopetuksen oppiaineita ja ne toteutetaan yhteistyössä eri oppiaineiden opettajien ja muun henkilöstön sekä yhteistyötahojen kanssa. Mahdollisuuksien mukaan myös perusopetusta täydentävän saamen kielen opetus on mukana ilmiöpohjaisen oppimiskokonaisuuden toteutuksessa. Ilmiöpohjainen oppinen on yhteisöllinen prosessi, jossa rakennetaan yhdessä ymmärrystä tarkastelun kohteena olevasta ilmiöstä, opiskeltavista käsitteistä sekä tavoiteltavista taidoista. Oppimisprosessi sisältää suunnittelua, erilaisia oppimistehtäviä, arviointia ja ohjausta. Opiskelussa käytetään erilaisia joustavia opetusjärjestelyitä, ja siinä mahdollistetaan myös eri-ikäisten oppilaiden työskentelyn yhdessä. Jokainen oppilas voi edetä omien kykyjensä mukaisesti, hän saa merkittäviä tehtäviä yhteisessä oppimisprosessissa, kokee oman osuutensa tärkeäksi ja sitoutuu tavoitteelliseen oppimisprosessiin. Arvioinnissa painotetaan oppimisprosessia. Oppilasta ohjataan tunnistamaan omaa oppimistaan ja arvioimaan edistymistään. Opettajan tehtävä on luoda oppimiselle edellytykset ja ohjata menetelmällisesti oppilaan oppimisprosessia sekä varmistaa, että oppilas ymmärtää opiskeltavan ilmiön liittyvät keskeiset käsitteet ja käsitehierarkiat.\n3 Vuosiluokan 1. saamen kielen opetuksen tavoitteet, laaja-alaisen osaamisen tavoitteet sekä sisältöalueet OPETUKSEN TAVOITTEET LAAJA-ALAINEN OSAAMINEN SISÄLLÖT Vuorovaikutustilanteissa toimiminen T1 auttaa oppilasta kehittämään kuuntelemisen taitoja sekä rohkaista oppilasta kysymään ja esittämään ajatuksiaan ja kokemuksiaan ilman virheiden pelkoa T2 virittää oppilaan uteliaisuutta ja kiinnostusta erilaisten ilmaisukeinojen käyttöä kohtaan T3 kannustaa oppilasta kielen ja mielikuvituksen sekä yhteistyö- ja vuorovaikutustaitojen kehittämiseen Tekstien tulkitseminen T4 ohjata oppilasta luomaan myönteistä ja uteliasta suhtautumista lukemiseen sekä kannustaa omaehtoiseen lukemiseen kielitaidon mukaan T5 innostaa oppilasta peruslukutaidon sekä tekstien ymmärtämistaidon oppimiseen T6 ohjata oppilasta erilaisiin teksteihin tutustumisessa sekä niistä keskustelemisessa ajatusten ja kokemusten jakamiseksi Tekstien tuottaminen T7 auttaa oppilasta luomaan positiivista suhtautumista kirjoittamiseen kielitaidon mukaan T8 ohjata oppilasta tutustumaan saamenkieliseen kirjoitusjärjestelmään sekä edistämään kirjoittamisen perustaitoja T9 ohjata oppilasta harjoittelemaan tekstin tuottamista sekä rohkaista häntä ilmaisemaan kirjallisesti ajatuksiaan ja havaintojaan kielitaidon mukaan S1 Harjoitellaan ympäristön kielellistä jäsentämistä ja nimeämistä, kuuntelemista, kysymistä, vastaamista ja kertomista. S1 Tutustutaan erilaisiin vuorovaikutustilanteisiin ja ilmaisukeinoihin muun muassa leikkejä, pelejä ja draamaa hyödyntäen. S1 Harjoitellaan ympäristön kielellistä jäsentämistä ja nimeämistä, kuuntelemista, kysymistä, vastaamista ja kertomista. S2 Tutustutaan erilaisiin teksteihin, kuten satuihin, kertomuksiin, runoihin, yksinkertaisiin tieto- ja mediateksteihin sekä kuviin. S2 Harjoitellaan lukemista sekä kysymysten tekemistä ja niihin vastaamista erityisesti kertovien ja kuvaavien tekstien pohjalta. S2 Keskustellaan teksteistä ja jaetaan kokemuksia Kartutetaan sana- ja ilmaisuvarantoa teksteihin tutustumalla. S3 Tutustutaan kirjoitusjärjestelmän ominaispiirteisiin ja harjoitellaan kirjoittamista yksin ja yhdessä sekä leikitellään kielellä. S3 Tutustutaan kirjoitusjärjestelmän ominaispiirteisiin ja harjoitellaan kirjoittamista yksin ja yhdessä sekä leikitellään kielellä. S3 Tutustutaan kirjoitusjärjestelmän ominaispiirteisiin ja harjoitellaan kirjoittamista yksin ja yhdessä sekä leikitellään kielellä. Kielen, kirjallisuuden ja kulttuurin ymmärtäminen T10 rohkaista oppilasta käyttämään saamen kieltä koulussa, kotona ja lähiympäristössä sekä ohjata häntä S4 Havainnoidaan saamen kielen käyttöä kotona, koulussa ja lähiympäristössä sekä rohkaistaan käyttämään saamen kieltä yhteistyössä muun alkuopetuksen kanssa.\n4 havainnoimaan omaa kielenkäyttöään ja tutustumaan kielen perusrakenteisiin T11 kannustaa oppilasta tutustumaan oman kieli- ja kulttuuriyhteisön tapa- ja juhlaperinteisiin sekä ohjata käyttämään ja arvostamaan saamenkielistä kulttuuritarjontaa Kielen käyttö kaiken oppimisen tukena T12 kannustaa oppilasta käyttämään saamen kieltä erilaisissa opiskelutilanteissa T13 rakentaa hyvä yhteistyö saamen kielen opetuksen ja muun alkuopetuksen välille L3 Itsestä huolehtiminen ja arjen taidot S4 Havainnoidaan saamen kielen käyttöä kotona, koulussa ja lähiympäristössä sekä rohkaistaan käyttämään saamen kieltä yhteistyössä muun alkuopetuksen kanssa. S5 Tutustutaan opiskelun kieleen ja harjoitellaan tiedonalojen kielen perusteita yhteistyössä muun alkuopetuksen kanssa. S5 Tutustutaan opiskelun kieleen ja harjoitellaan tiedonalojen kielen perusteita yhteistyössä muun alkuopetuksen kanssa. Vuosiluokan 2. saamen kielen opetuksen tavoitteet, laaja-alaisen osaamisen tavoitteet sekä sisältöalueet OPETUKSEN TAVOITTEET LAAJA-ALAINEN OSAAMINEN SISÄLLÖT Vuorovaikutustilanteissa toimiminen T1 auttaa oppilasta kehittämään kuuntelemisen taitoja sekä rohkaista oppilasta kysymään ja esittämään ajatuksiaan ja kokemuksiaan ilman virheiden pelkoa T2 virittää oppilaan uteliaisuutta ja kiinnostusta erilaisten ilmaisukeinojen käyttöä kohtaan T3 kannustaa oppilasta kielen ja mielikuvituksen sekä yhteistyö- ja vuorovaikutustaitojen kehittämiseen Tekstien tulkitseminen T4 ohjata oppilasta luomaan myönteistä ja uteliasta suhtautumista lukemiseen sekä kannustaa omaehtoiseen lukemiseen kielitaidon mukaan T5 innostaa oppilasta peruslukutaidon sekä tekstien ymmärtämistaidon oppimiseen T6 ohjata oppilasta erilaisiin teksteihin tutustumisessa sekä niistä keskustelemisessa ajatusten ja kokemusten jakamiseksi S1 Harjoitellaan ympäristön kielellistä jäsentämistä ja nimeämistä, kuuntelemista, kysymistä, vastaamista ja kertomista. S1 Tutustutaan erilaisiin vuorovaikutustilanteisiin ja ilmaisukeinoihin muun muassa leikkejä, pelejä ja draamaa hyödyntäen. S1 Harjoitellaan ympäristön kielellistä jäsentämistä ja nimeämistä, kuuntelemista, kysymistä, vastaamista ja kertomista. S2 Tutustutaan erilaisiin teksteihin, kuten satuihin, kertomuksiin, runoihin, yksinkertaisiin tieto- ja mediateksteihin sekä kuviin. S2 Harjoitellaan lukemista sekä kysymysten tekemistä ja niihin vastaamista erityisesti kertovien ja kuvaavien tekstien pohjalta. S2 Keskustellaan teksteistä ja jaetaan kokemuksia Kartutetaan sana- ja ilmaisuvarantoa teksteihin tutustumalla.\n5 Tekstien tuottaminen T7 auttaa oppilasta luomaan positiivista suhtautumista kirjoittamiseen kielitaidon mukaan T8 ohjata oppilasta tutustumaan saamenkieliseen kirjoitusjärjestelmään sekä edistämään kirjoittamisen perustaitoja T9 ohjata oppilasta harjoittelemaan tekstin tuottamista sekä rohkaista häntä ilmaisemaan kirjallisesti ajatuksiaan ja havaintojaan kielitaidon mukaan S3 Tutustutaan kirjoitusjärjestelmän ominaispiirteisiin ja harjoitellaan kirjoittamista yksin ja yhdessä sekä leikitellään kielellä. S3 Tutustutaan kirjoitusjärjestelmän ominaispiirteisiin ja harjoitellaan kirjoittamista yksin ja yhdessä sekä leikitellään kielellä. S3 Tutustutaan kirjoitusjärjestelmän ominaispiirteisiin ja harjoitellaan kirjoittamista yksin ja yhdessä sekä leikitellään kielellä. Kielen, kirjallisuuden ja kulttuurin ymmärtäminen T10 rohkaista oppilasta käyttämään saamen kieltä koulussa, kotona ja lähiympäristössä sekä ohjata häntä havainnoimaan omaa kielenkäyttöään ja tutustumaan kielen perusrakenteisiin T11 kannustaa oppilasta tutustumaan oman kieli- ja kulttuuriyhteisön tapa- ja juhlaperinteisiin sekä ohjata käyttämään ja arvostamaan saamenkielistä kulttuuritarjontaa Kielen käyttö kaiken oppimisen tukena T12 kannustaa oppilasta käyttämään saamen kieltä erilaisissa opiskelutilanteissa T13 rakentaa hyvä yhteistyö saamen kielen opetuksen ja muun alkuopetuksen välille L3 Itsestä huolehtiminen ja arjen taidot S4 Havainnoidaan saamen kielen käyttöä kotona, koulussa ja lähiympäristössä sekä rohkaistaan käyttämään saamen kieltä yhteistyössä muun alkuopetuksen kanssa. S4 Havainnoidaan saamen kielen käyttöä kotona, koulussa ja lähiympäristössä sekä rohkaistaan käyttämään saamen kieltä yhteistyössä muun alkuopetuksen kanssa. S5 Tutustutaan opiskelun kieleen ja harjoitellaan tiedonalojen kielen perusteita yhteistyössä muun alkuopetuksen kanssa. S5 Tutustutaan opiskelun kieleen ja harjoitellaan tiedonalojen kielen perusteita yhteistyössä muun alkuopetuksen kanssa.\n6 Perusopetusta täydentävän saamen kielen opetuksen tavoitteet, sisällöt ja oppilaan oppimisen arviointi vuosiluokilla 3-6 Kielikasvatus Kielitaidon kehittyminen alkaa varhaislapsuudessa ja jatkuu elinikäisenä prosessina. Monikielinen kompetenssi kehittyy kotona, koulussa ja vapaa-ajalla. Se koostuu äidinkielten ja muiden kielten sekä niiden murteiden eritasoisista taidoista. Koulun kieltenopetuksen lähtökohtana on kielen käyttö eri tilanteissa. Se vahvistaa oppilaiden kielitietoisuutta ja eri kielten rinnakkaista käyttöä sekä monilukutaidon kehittymistä. Oppilaat oppivat tekemään havaintoja erikielisistä teksteistä ja vuorovaikutuksen käytänteistä, käyttämään kielitiedon käsitteitä tekstien tulkinnassa ja hyödyntämään erilaisia tapoja oppia kieliä. Oppilaat käyttävät eri kielten taitoaan kaiken oppimisen tukena eri oppiaineissa. Oppilaita ohjataan lukemaan kielitaidolleen sopivia tekstejä ja hankkimaan opiskelussa tarvittavaa tietoa eri kielillä. Oppilaita ohjataan tiedostamaan sekä omaa että muiden kielellisten ja kulttuuristen identiteettien monikerroksisuutta. Myös vähemmistökielten ja uhanalaisten kielten merkitys tuodaan esiin opetuksessa. Opetus tukee oppilaiden monikielisyyttä hyödyntämällä kaikkia, myös oppilaiden vapaaajalla käyttämiä kieliä. Opetus vahvistaa oppilaiden luottamusta omiin kykyihinsä oppia kieliä ja käyttää vähäistäkin kielitaitoa rohkeasti. Kielikasvatus edellyttää eri oppiaineiden yhteistyötä. Oppiaineen tehtävä Perusopetusta täydentävänä opetuksena saamen kieltä voivat opiskella kaikki ne oppilaat, joiden äidinkieli tai jokin perheen kielistä on saame. Saamen kielen opetuksen tarkoituksena on tukea oppilaan aktiivisen monikielisyyden kehittymistä sekä herättää kiinnostus kielitaidon elinikäiseen kehittämiseen. Saamen kielen opetuksessa tehdään yhteistyötä muiden kieliaineiden sekä muiden oppiaineiden opetuksen kanssa. Yhteisen kielikasvatuksen tehtävänä on lisätä oppilaiden ymmärrystä kieli- ja kulttuuritaustan merkityksestä yksilölle, yhteisölle ja yhteiskunnalle sekä ohjata heitä arvostamaan saamen kieltä ja muita kieliä. Lähtökohtana on oppilas aktiivisena toimijana, jolloin oppilaiden kielitaitoa ja muuta osaamista hyödynnetään opetuksessa. Lisäksi koko koulun toiminnassa hyödynnetään koulun kielellistä ja kulttuurista monimuotoisuutta. Saamen kielen opetuksen tavoitteet, sisällöt ja oppilaan oppimisen arviointi on määritelty koko perusopetuksen ajan annettavaa kahden vuosiviikkotunnin laajuista saamen kielen opetusta varten. Oppiaineen erityinen tehtävä vuosiluokilla 3-6 Vuosiluokilla 3 6 opetuksen erityisenä tehtävänä on kannustaa oppilaita toimimaan aktiivisesti saamen kielellä erilaisissa vuorovaikutustilanteissa. Oppilaat oppivat lukemaan erilaisia lukemistapoja käyttäen, jäsentämään lukemaansa ja jakamaan lukukokemuksiaan sekä vahvistavat kirjoitetun kielen ja oikeinkirjoituksen hallintaa. Oppilaat tutustuvat kielen keskeisimpiin ominaispiirteisiin. Oppilaat oppivat vertailemaan kieliä ja hyödyntämään kielitaitoa erilaisissa oppimisympäristöissä hankkimalla saamen kielen avulla tietoa eri oppiaineissa. Tavoitteena on syventää suhdetta omaan kieleen ja oppia arvostamaan eri kielten taitoa. Tavoitteena on myös oppia arvioimaan ja ohjaamaan omaa oppimista. Oppilaan opiskelumotivaatiota vahvistetaan yhteistyössä kotien ja kieliyhteisön kanssa. Saamen kielen opetuksen oppimisympäristöihin ja työtapoihin liittyvät tavoitteet vuosiluokalla 3-6 Saamen kielen kieli-, vuorovaikutus- ja tekstitaitojen oppiminen tapahtuu kielenkäyttötilanteissa sekä monipuolisessa työskentelyssä kielen avulla. Sisällöt valitaan siten, että oppilaat voivat laajentaa omaan kieleen, kirjallisuuteen ja muuhun kulttuuriin liittyvää osaamistaan monipuolisesti. Sisällöt tukevat tavoitteiden saavuttamista ja hyödyntävät sekä oppilaiden kokemuksia että paikallisia mahdollisuuksia. Sisältöalueista muodostetaan kokonaisuuksia eri vuosiluokille.\n7 Opetuksessa hyödynnetään oppilaiden mahdollisuutta kehittää kielitaitoaan koulun ulkopuolella. Opetus tukee ja rohkaisee oppilaita käyttämään omaa kieltään monipuolisesti eri oppiaineiden tunneilla ja muussa koulun toiminnassa. Näin saamen kielen oppiminen ja käyttö tukevat eri oppiaineiden sisällön omaksumista ja oppilaat oppivat viestimään koulun oppiainesisällöistä myös saamen kielellä. Oppilaiden omat valinnat, osallisuuden kokemukset sekä opittavien asioiden merkityksellisyys ovat keskeisiä motivaatiotekijöitä. Kielen opetuksessa painotetaan vuorovaikutusta ja viestinnällisyyttä. Ohjaus, eriyttäminen ja tuki saamen kielen opetuksessa vuosiluokilla 3-6 Oppilaita ohjataan käyttämään kielitaitoaan rohkeasti. Runsas viestinnällinen harjoittelu tukee oppilaiden kielitaidon kehittymistä. Oppilaille, joilla on kieliin liittyviä oppimisvaikeuksia, tarjotaan tukea. Opetus suunnitellaan niin, että se tarjoaa haasteita myös muita nopeammin edistyville. Oppilaan oppimisen arviointi saamen kielen opetuksessa vuosiluokilla 3-6 Oppilaalle annetaan lukuvuoden päättyessä osallistumistodistus oppilaan perusopetusta täydentävän saamen kielen opiskelusta. Todistukseen merkitään opetuksen laajuus ja sanallinen arvio. Oppimisen arvioinnin tehtävänä on tuottaa tietoa oppilaan oppimisen edistymisestä sekä ohjata ja kannustaa oppilasta. Oppilas saa monipuolista palautetta siitä, miten hänen taitonsa ymmärtää ja käyttää kieltä suullisesti ja kirjallisesti on sujuvoitunut ja miten hänen ilmaisuvarantonsa on monipuolistunut. Arviointi tuottaa tietoa myös opetuksen suunnittelulle. Palautteen avulla oppilas saa tietoa kielitaitonsa vahvuuksista ja edistymisestä sekä itsestään saamen kielen oppijana ja taidostaan hyödyntää kielitaitoaan oppimisen tukena. Saamen kielen sanallista arviota antaessaan opettaja arvioi oppilaan osaamista suhteessa paikallisessa opetussuunnitelmassa asetettuihin tavoitteisiin. Määritellessään osaamisen tasoa 6. vuosiluokan päättyessä opettaja käyttää valtakunnallista hyvän osaamisen kuvausta (liite 1). Oppimisen edistymisen kannalta keskeisiä ovat saamen kielen eri tavoitealueiden perustaidot ja niihin johtavat työskentelyprosessit ja oppimisstrategiat. Ilmiöoppiminen ja saamen kielen opetus Helsingissä ilmiöpohjaisilla oppimiskokonaisuuksilla tarkoitetaan kokonaisvaltaista, tietojen ja taitojen eheytettyä opiskelua, jossa tarkastellaan todellisen maailman ilmiötä oppiainerajat ylittäen. Jokainen oppilas opiskelee vähintään kaksi tällaista oppiainerajat ylittävää, pitkäkestoista monialaista oppimiskokonaisuutta lukuvuoden aikana. Ilmiöpohjaiset oppimiskokonaisuudet koskevat kaikkia perusopetuksen oppiaineita ja ne toteutetaan yhteistyössä eri oppiaineiden opettajien ja muun henkilöstön sekä yhteistyötahojen kanssa. Mahdollisuuksien mukaan myös perusopetusta täydentävän saamen kielen opetus on mukana ilmiöpohjaisen oppimiskokonaisuuden toteutuksessa. Ilmiöpohjainen oppinen on yhteisöllinen prosessi, jossa rakennetaan yhdessä ymmärrystä tarkastelun kohteena olevasta ilmiöstä, opiskeltavista käsitteistä sekä tavoiteltavista taidoista. Oppimisprosessi sisältää suunnittelua, erilaisia oppimistehtäviä, arviointia ja ohjausta. Opiskelussa käytetään erilaisia joustavia opetusjärjestelyitä, ja siinä mahdollistetaan myös eri-ikäisten oppilaiden työskentelyn yhdessä. Jokainen oppilas voi edetä omien kykyjensä mukaisesti, hän saa merkittäviä tehtäviä yhteisessä oppimisprosessissa, kokee oman osuutensa tärkeäksi ja sitoutuu tavoitteelliseen oppimisprosessiin. Arvioinnissa painotetaan oppimisprosessia. Oppilasta ohjataan tunnistamaan omaa oppimistaan ja arvioimaan edistymistään. Opettajan tehtävä on luoda oppimiselle edellytykset ja ohjata menetelmällisesti oppilaan oppimisprosessia sekä varmistaa, että oppilas ymmärtää opiskeltavan ilmiön liittyvät keskeiset käsitteet ja käsitehierarkiat.\n8 Vuosiluokan 3. saamen kielen opetuksen tavoitteet, laaja-alaisen osaamisen tavoitteet sekä sisältöalueet OPETUKSEN TAVOITTEET LAAJA-ALAINEN OSAAMINEN SISÄLLÖT Vuorovaikutustilanteissa toimiminen T1 kannustaa oppilasta toimimaan erilaisissa vuorovaikutustilanteissa T2 kannustaa oppilasta erilaisten ilmaisukeinojen käyttöön ryhmä- ja vuorovaikutustilanteissa T3 ohjata oppilasta arvioimaan omaa toimintaansa sekä vastaanottamaan ja antamaan palautetta S1 Harjoitellaan yhteistyötaitoja, kuten kuuntelemista ja aloitteiden tekemistä sekä tehdään esityksiä hyödyntämällä omakielisen lähiympäristön ja median mahdollisuuksia. S1 Harjoitellaan yhteistyötaitoja, kuten kuuntelemista ja aloitteiden tekemistä sekä tehdään esityksiä hyödyntämällä omakielisen lähiympäristön ja median mahdollisuuksia. S1 Harjoitellaan oman toiminnan arviointia ja palautteen antamista ja vastaanottamista. Tekstien tulkitseminen T4 innostaa oppilasta omaehtoiseen lukemiseen ja omakielisten tekstien käyttöön kielitaidon mukaan T5 ohjata oppilasta edistämään peruslukutaidon sujuvoitumista, kehittämään tekstien ymmärtämisen taitoja sekä kartuttamaan sana- ja käsitevarantoa T6 ohjata oppilasta käyttämään lukutaitoaan ja tekstejä elämysten saamiseksi, tiedon hankkimiseksi ja arvioimiseksi sekä keskustelemaan teksteistä Tekstien tuottaminen T7 auttaa oppilasta kehittämään ilmaisuaan sekä positiivista suhtautumista kirjoittamiseen kielitaidon mukaan T8 kannustaa oppilasta harjoittelemaan ja sujuvoittamaan kirjoittamisen perustaitoja sekä tekstien tuottamisen taitoa T9 innostaa oppilasta edistämään ajatusten ja kokemusten ilmaisemista asiateksteissä ja kaunokirjallisissa teksteissä S2 Työskennellään monipuolisesti erilaisten tekstien kanssa niin, että suhde saamenkieliseen tekstimaailmaan vahvistuu. Kartutetaan sana- ja ilmaisuvarantoa. S2 Syvennetään lukemisen ja tekstien tulkinnan taitoa tutustumalla erilaisiin suullisiin ja kirjallisiin teksteihin, erityisesti kertoviin, kuvaaviin ja yksinkertaisiin kantaa ottaviin teksteihin. Harjoitellaan tekstin ymmärtämisen strategioita, muun muassa kysymistä, silmäilyä ja tiivistämistä. Kartutetaan sana- ja ilmaisuvarantoa. S2 Syvennetään lukemisen ja tekstien tulkinnan taitoa tutustumalla erilaisiin suullisiin ja kirjallisiin teksteihin, erityisesti kertoviin, kuvaaviin ja yksinkertaisiin kantaa ottaviin teksteihin. Keskustellaan teksteistä, jaetaan lukukokemuksia ja syvennetään tuntemusta siitä, miten erilaiset tekstit rakentuvat. Kirjoitetaan yksin ja yhdessä tekstejä sekä Harjoitellaan käsinkirjoittamista ja näppäintaitoja sekä saamen kielen oikeinkirjoituksen erityispiirteitä ja niiden käyttöä omassa tekstissä. Kirjoitetaan yksin ja yhdessä tekstejä sekä\n9 Kielen, kirjallisuuden ja kulttuurin ymmärtäminen T10 auttaa oppilasta pohtimaan kielellistä ja kulttuurista identiteettiä sekä äidinkielen merkitystä T11 ohjata oppilasta tutustumaan saamen kielen keskeisimpiin rakenteisiin Kielen käyttö kaiken oppimisen tukena T12 ohjata oppilasta hyödyntämään saamen kielen taitoa kaikessa oppimisessa ja kehittämään eri tiedonalojen kieltä T13 tarjota oppilaalle välineitä saamenkielisen tiedon etsimiseen, pohtimiseen ja arviointiin sekä tukea oppilasta omaksumaan itseohjautuva tapa opiskella saamen kieltä S4 Pohditaan kulttuurisen identiteetin muodostumista sekä saamen kielen käyttöä kotona, koulussa ja lähiympäristössä. S4 Tutustutaan saamen kielen keskeisimpiin rakenteisiin. S5 Tutustutaan eri oppiaineiden käsitteisiin ja tekstikäytänteisiin sekä vertaillaan tiedonalojen tekstejä. S5 Harjoitellaan saamenkielisen tiedon hakua ja median käyttöä. Esitellään ja harjoitellaan erilaisia kielenoppimisen strategioita. Vuosiluokan 4. saamen kielen opetuksen tavoitteet, laaja-alaisen osaamisen tavoitteet sekä sisältöalueet OPETUKSEN TAVOITTEET LAAJA-ALAINEN OSAAMINEN SISÄLLÖT Vuorovaikutustilanteissa toimiminen T1 kannustaa oppilasta toimimaan erilaisissa vuorovaikutustilanteissa T2 kannustaa oppilasta erilaisten ilmaisukeinojen käyttöön ryhmä- ja vuorovaikutustilanteissa T3 ohjata oppilasta arvioimaan omaa toimintaansa sekä vastaanottamaan ja antamaan palautetta Tekstien tulkitseminen T4 innostaa oppilasta omaehtoiseen lukemiseen ja omakielisten tekstien käyttöön kielitaidon mukaan T5 ohjata oppilasta edistämään peruslukutaidon sujuvoitumista, kehittämään tekstien ymmärtämisen taitoja sekä kartuttamaan sana- ja käsitevarantoa T6 ohjata oppilasta käyttämään lukutaitoaan ja tekstejä elämysten saamiseksi, tiedon hankkimiseksi ja arvioimiseksi sekä keskustelemaan teksteistä S1 Harjoitellaan yhteistyötaitoja, kuten kuuntelemista ja aloitteiden tekemistä sekä tehdään esityksiä hyödyntämällä omakielisen lähiympäristön ja median mahdollisuuksia. S1 Harjoitellaan yhteistyötaitoja, kuten kuuntelemista ja aloitteiden tekemistä sekä tehdään esityksiä hyödyntämällä omakielisen lähiympäristön ja median mahdollisuuksia. S1 Harjoitellaan oman toiminnan arviointia ja palautteen antamista ja vastaanottamista. S2 Työskennellään monipuolisesti erilaisten tekstien kanssa niin, että suhde saamenkieliseen tekstimaailmaan vahvistuu. Kartutetaan sana- ja ilmaisuvarantoa. S2 Syvennetään lukemisen ja tekstien tulkinnan taitoa tutustumalla erilaisiin suullisiin ja kirjallisiin teksteihin, erityisesti kertoviin, kuvaaviin ja yksinkertaisiin kantaa ottaviin teksteihin. Harjoitellaan tekstin ymmärtämisen strategioita, muun muassa kysymistä, silmäilyä ja tiivistämistä. Kartutetaan sana- ja ilmaisuvarantoa. S2 Syvennetään lukemisen ja tekstien tulkinnan taitoa tutustumalla erilaisiin suullisiin ja kirjallisiin teksteihin, erityisesti kertoviin, kuvaaviin ja yksinkertaisiin kantaa ottaviin teksteihin. Keskustellaan teksteistä, jaetaan lukukokemuksia ja syvennetään tuntemusta siitä, miten erilaiset tekstit rakentuvat.\n10 Tekstien tuottaminen T7 auttaa oppilasta kehittämään ilmaisuaan sekä positiivista suhtautumista kirjoittamiseen kielitaidon mukaan T8 kannustaa oppilasta harjoittelemaan ja sujuvoittamaan kirjoittamisen perustaitoja sekä tekstien tuottamisen taitoa T9 innostaa oppilasta edistämään ajatusten ja kokemusten ilmaisemista asiateksteissä ja kaunokirjallisissa teksteissä Kielen, kirjallisuuden ja kulttuurin ymmärtäminen T10 auttaa oppilasta pohtimaan kielellistä ja kulttuurista identiteettiä sekä äidinkielen merkitystä T11 ohjata oppilasta tutustumaan saamen kielen keskeisimpiin rakenteisiin Kielen käyttö kaiken oppimisen tukena T12 ohjata oppilasta hyödyntämään saamen kielen taitoa kaikessa oppimisessa ja kehittämään eri tiedonalojen kieltä T13 tarjota oppilaalle välineitä saamenkielisen tiedon etsimiseen, pohtimiseen ja arviointiin sekä tukea oppilasta omaksumaan itseohjautuva tapa opiskella saamen kieltä Kirjoitetaan yksin ja yhdessä tekstejä sekä Harjoitellaan käsinkirjoittamista ja näppäintaitoja sekä saamen kielen oikeinkirjoituksen erityispiirteitä ja niiden käyttöä omassa tekstissä. Kirjoitetaan yksin ja yhdessä tekstejä sekä S4 Pohditaan kulttuurisen identiteetin muodostumista sekä saamen kielen käyttöä kotona, koulussa ja lähiympäristössä. S4 Tutustutaan saamen kielen keskeisimpiin rakenteisiin. S5 Tutustutaan eri oppiaineiden käsitteisiin ja tekstikäytänteisiin sekä vertaillaan tiedonalojen tekstejä. S5 Harjoitellaan saamenkielisen tiedon hakua ja median käyttöä. Esitellään ja harjoitellaan erilaisia kielenoppimisen strategioita. Vuosiluokan 5. saamen kielen opetuksen tavoitteet, laaja-alaisen osaamisen tavoitteet sekä sisältöalueet OPETUKSEN TAVOITTEET LAAJA-ALAINEN OSAAMINEN SISÄLLÖT Vuorovaikutustilanteissa toimiminen T1 kannustaa oppilasta toimimaan erilaisissa vuorovaikutustilanteissa T2 kannustaa oppilasta erilaisten ilmaisukeinojen käyttöön ryhmä- ja vuorovaikutustilanteissa T3 ohjata oppilasta arvioimaan omaa toimintaansa sekä vastaanottamaan ja antamaan palautetta Tekstien tulkitseminen T4 innostaa oppilasta omaehtoiseen lukemiseen ja omakielisten tekstien käyttöön kielitaidon mukaan S1 Harjoitellaan yhteistyötaitoja, kuten kuuntelemista ja aloitteiden tekemistä sekä tehdään esityksiä hyödyntämällä omakielisen lähiympäristön ja median mahdollisuuksia. S1 Harjoitellaan yhteistyötaitoja, kuten kuuntelemista ja aloitteiden tekemistä sekä tehdään esityksiä hyödyntämällä omakielisen lähiympäristön ja median mahdollisuuksia. S1 Harjoitellaan oman toiminnan arviointia ja palautteen antamista ja vastaanottamista. S2 Työskennellään monipuolisesti erilaisten tekstien kanssa niin, että suhde saamenkieliseen tekstimaailmaan\n11 T5 ohjata oppilasta edistämään peruslukutaidon sujuvoitumista, kehittämään tekstien ymmärtämisen taitoja sekä kartuttamaan sana- ja käsitevarantoa T6 ohjata oppilasta käyttämään lukutaitoaan ja tekstejä elämysten saamiseksi, tiedon hankkimiseksi ja arvioimiseksi sekä keskustelemaan teksteistä Tekstien tuottaminen T7 auttaa oppilasta kehittämään ilmaisuaan sekä positiivista suhtautumista kirjoittamiseen kielitaidon mukaan T8 kannustaa oppilasta harjoittelemaan ja sujuvoittamaan kirjoittamisen perustaitoja sekä tekstien tuottamisen taitoa T9 innostaa oppilasta edistämään ajatusten ja kokemusten ilmaisemista asiateksteissä ja kaunokirjallisissa teksteissä Kielen, kirjallisuuden ja kulttuurin ymmärtäminen T10 auttaa oppilasta pohtimaan kielellistä ja kulttuurista identiteettiä sekä äidinkielen merkitystä T11 ohjata oppilasta tutustumaan saamen kielen keskeisimpiin rakenteisiin Kielen käyttö kaiken oppimisen tukena T12 ohjata oppilasta hyödyntämään saamen kielen taitoa kaikessa oppimisessa ja kehittämään eri tiedonalojen kieltä T13 tarjota oppilaalle välineitä saamenkielisen tiedon etsimiseen, pohtimiseen ja arviointiin sekä tukea oppilasta omaksumaan itseohjautuva tapa opiskella saamen kieltä vahvistuu. Kartutetaan sana- ja ilmaisuvarantoa. S2 Syvennetään lukemisen ja tekstien tulkinnan taitoa tutustumalla erilaisiin suullisiin ja kirjallisiin teksteihin, erityisesti kertoviin, kuvaaviin ja yksinkertaisiin kantaa ottaviin teksteihin. Harjoitellaan tekstin ymmärtämisen strategioita, muun muassa kysymistä, silmäilyä ja tiivistämistä. Kartutetaan sana- ja ilmaisuvarantoa. S2 Syvennetään lukemisen ja tekstien tulkinnan taitoa tutustumalla erilaisiin suullisiin ja kirjallisiin teksteihin, erityisesti kertoviin, kuvaaviin ja yksinkertaisiin kantaa ottaviin teksteihin. Keskustellaan teksteistä, jaetaan lukukokemuksia ja syvennetään tuntemusta siitä, miten erilaiset tekstit rakentuvat. Kirjoitetaan yksin ja yhdessä tekstejä sekä Harjoitellaan käsinkirjoittamista ja näppäintaitoja sekä saamen kielen oikeinkirjoituksen erityispiirteitä ja niiden käyttöä omassa tekstissä. Kirjoitetaan yksin ja yhdessä tekstejä sekä S4 Pohditaan kulttuurisen identiteetin muodostumista sekä saamen kielen käyttöä kotona, koulussa ja lähiympäristössä. S4 Tutustutaan saamen kielen keskeisimpiin rakenteisiin. S5 Tutustutaan eri oppiaineiden käsitteisiin ja tekstikäytänteisiin sekä vertaillaan tiedonalojen tekstejä. S5 Harjoitellaan saamenkielisen tiedon hakua ja median käyttöä. Esitellään ja harjoitellaan erilaisia kielenoppimisen strategioita.\n12 Vuosiluokan 6. saamen kielen opetuksen tavoitteet, laaja-alaisen osaamisen tavoitteet sekä sisältöalueet OPETUKSEN TAVOITTEET LAAJA-ALAINEN OSAAMINEN SISÄLLÖT Vuorovaikutustilanteissa toimiminen T1 kannustaa oppilasta toimimaan erilaisissa vuorovaikutustilanteissa T2 kannustaa oppilasta erilaisten ilmaisukeinojen käyttöön ryhmä- ja vuorovaikutustilanteissa T3 ohjata oppilasta arvioimaan omaa toimintaansa sekä vastaanottamaan ja antamaan palautetta S1 Harjoitellaan yhteistyötaitoja, kuten kuuntelemista ja aloitteiden tekemistä sekä tehdään esityksiä hyödyntämällä omakielisen lähiympäristön ja median mahdollisuuksia. S1 Harjoitellaan yhteistyötaitoja, kuten kuuntelemista ja aloitteiden tekemistä sekä tehdään esityksiä hyödyntämällä omakielisen lähiympäristön ja median mahdollisuuksia. S1 Harjoitellaan oman toiminnan arviointia ja palautteen antamista ja vastaanottamista. Tekstien tulkitseminen T4 innostaa oppilasta omaehtoiseen lukemiseen ja omakielisten tekstien käyttöön kielitaidon mukaan T5 ohjata oppilasta edistämään peruslukutaidon sujuvoitumista, kehittämään tekstien ymmärtämisen taitoja sekä kartuttamaan sana- ja käsitevarantoa T6 ohjata oppilasta käyttämään lukutaitoaan ja tekstejä elämysten saamiseksi, tiedon hankkimiseksi ja arvioimiseksi sekä keskustelemaan teksteistä Tekstien tuottaminen T7 auttaa oppilasta kehittämään ilmaisuaan sekä positiivista suhtautumista kirjoittamiseen kielitaidon mukaan T8 kannustaa oppilasta harjoittelemaan ja sujuvoittamaan kirjoittamisen perustaitoja sekä tekstien tuottamisen taitoa T9 innostaa oppilasta edistämään ajatusten ja kokemusten ilmaisemista asiateksteissä ja kaunokirjallisissa teksteissä S2 Työskennellään monipuolisesti erilaisten tekstien kanssa niin, että suhde saamenkieliseen tekstimaailmaan vahvistuu. Kartutetaan sana- ja ilmaisuvarantoa. S2 Syvennetään lukemisen ja tekstien tulkinnan taitoa tutustumalla erilaisiin suullisiin ja kirjallisiin teksteihin, erityisesti kertoviin, kuvaaviin ja yksinkertaisiin kantaa ottaviin teksteihin. Harjoitellaan tekstin ymmärtämisen strategioita, muun muassa kysymistä, silmäilyä ja tiivistämistä. Kartutetaan sana- ja ilmaisuvarantoa. S2 Syvennetään lukemisen ja tekstien tulkinnan taitoa tutustumalla erilaisiin suullisiin ja kirjallisiin teksteihin, erityisesti kertoviin, kuvaaviin ja yksinkertaisiin kantaa ottaviin teksteihin. Keskustellaan teksteistä, jaetaan lukukokemuksia ja syvennetään tuntemusta siitä, miten erilaiset tekstit rakentuvat. Kirjoitetaan yksin ja yhdessä tekstejä sekä Harjoitellaan käsinkirjoittamista ja näppäintaitoja sekä saamen kielen oikeinkirjoituksen erityispiirteitä ja niiden käyttöä omassa tekstissä. Kirjoitetaan yksin ja yhdessä tekstejä sekä\n13 Kielen, kirjallisuuden ja kulttuurin ymmärtäminen T10 auttaa oppilasta pohtimaan kielellistä ja kulttuurista identiteettiä sekä äidinkielen merkitystä T11 ohjata oppilasta tutustumaan saamen kielen keskeisimpiin rakenteisiin Kielen käyttö kaiken oppimisen tukena T12 ohjata oppilasta hyödyntämään saamen kielen taitoa kaikessa oppimisessa ja kehittämään eri tiedonalojen kieltä T13 tarjota oppilaalle välineitä saamenkielisen tiedon etsimiseen, pohtimiseen ja arviointiin sekä tukea oppilasta omaksumaan itseohjautuva tapa opiskella saamen kieltä S4 Pohditaan kulttuurisen identiteetin muodostumista sekä saamen kielen käyttöä kotona, koulussa ja lähiympäristössä. S4 Tutustutaan saamen kielen keskeisimpiin rakenteisiin. S5 Tutustutaan eri oppiaineiden käsitteisiin ja tekstikäytänteisiin sekä vertaillaan tiedonalojen tekstejä. S5 Harjoitellaan saamenkielisen tiedon hakua ja median käyttöä. Esitellään ja harjoitellaan erilaisia kielenoppimisen strategioita. Perusopetusta täydentävän saamen kielen opetuksen tavoitteet, sisällöt ja oppilaan oppimisen arviointi vuosiluokilla 7-9 Kielikasvatus Kielitaidon kehittyminen alkaa varhaislapsuudessa ja jatkuu elinikäisenä prosessina. Monikielinen kompetenssi kehittyy kotona, koulussa ja vapaa-ajalla. Se koostuu äidinkielten ja muiden kielten sekä niiden murteiden eritasoisista taidoista. Koulun kieltenopetuksen lähtökohtana on kielen käyttö eri tilanteissa. Se vahvistaa oppilaiden kielitietoisuutta ja eri kielten rinnakkaista käyttöä sekä monilukutaidon kehittymistä. Oppilaat oppivat tekemään havaintoja erikielisistä teksteistä ja vuorovaikutuksen käytänteistä, käyttämään kielitiedon käsitteitä tekstien tulkinnassa ja hyödyntämään erilaisia tapoja oppia kieliä. Oppilaat käyttävät eri kielten taitoaan kaiken oppimisen tukena eri oppiaineissa. Oppilaita ohjataan lukemaan kielitaidolleen sopivia tekstejä ja hankkimaan opiskelussa tarvittavaa tietoa eri kielillä. Oppilaita ohjataan tiedostamaan sekä omaa että muiden kielellisten ja kulttuuristen identiteettien monikerroksisuutta. Myös vähemmistökielten ja uhanalaisten kielten merkitys tuodaan esiin opetuksessa. Opetus tukee oppilaiden monikielisyyttä hyödyntämällä kaikkia, myös oppilaiden vapaaajalla käyttämiä kieliä. Opetus vahvistaa oppilaiden luottamusta omiin kykyihinsä oppia kieliä ja käyttää vähäistäkin kielitaitoa rohkeasti. Kielikasvatus edellyttää eri oppiaineiden yhteistyötä. Oppiaineen tehtävä Perusopetusta täydentävänä opetuksena saamen kieltä voivat opiskella kaikki ne oppilaat, joiden äidinkieli tai jokin perheen kielistä on saame. Saamen kielen opetuksen tarkoituksena on tukea oppilaan aktiivisen monikielisyyden kehittymistä sekä herättää kiinnostus kielitaidon elinikäiseen kehittämiseen. Saamen kielen opetuksessa tehdään yhteistyötä muiden kieliaineiden sekä muiden oppiaineiden opetuksen kanssa. Yhteisen kielikasvatuksen tehtävänä on lisätä oppilaiden ymmärrystä kieli- ja kulttuuritaustan merkityksestä yksilölle, yhteisölle ja yhteiskunnalle sekä ohjata heitä arvostamaan saamen kieltä ja muita kieliä. Lähtökohtana on oppilas aktiivisena toimijana, jolloin oppilaiden kielitaitoa ja muuta osaamista hyödynnetään opetuksessa. Lisäksi koko koulun toiminnassa hyödynnetään koulun kielellistä ja kulttuurista monimuotoisuutta.\n14 Saamen kielen opetuksen tavoitteet, sisällöt ja oppilaan oppimisen arviointi on määritelty koko perusopetuksen ajan annettavaa kahden vuosiviikkotunnin laajuista saamen kielen opetusta varten. Oppiaineen erityinen tehtävä vuosiluokilla 7-9 Vuosiluokilla 7 9 opetuksen erityisenä tehtävänä on syventää ja laajentaa oppilaiden saamen kielen taitoa kunkin kielitaidon mukaisesti. Oppilaat tutustuvat erilaisiin suullisiin ja kirjallisiin teksteihin sekä oppivat tulkitsemaan, analysoimaan ja tuottamaan niitä. Oppilaiden suhde saamenkieliseen kirjallisuuteen ja kertomus- ja kulttuuriperinteeseen sekä kieliyhteisöön syvenee ja monipuolistuu. Oppilaat syventävät kielen ominaispiirteiden osaamistaan sekä hyödyntävät kielitietoaan ja -taitoaan erilaisissa oppimisympäristöissä hankkimalla äidinkielen avulla tietoa eri oppiaineissa. Oppilaiden arvostus saamen kieltä kohtaan vahvistuu ja heidän kykynsä käyttää kieltä tietoisesti ja luovasti kasvaa. Oppilaat omaksuvat tiedonhaluisen ja itseohjautuvan tavan opiskella saamen kieltä ja syventävät taitoaan vertailla kieliä sekä hyödyntävät eri kielten taitoaan monipuolisesti. Oppilaat omaksuvat keinoja kehittää kielitaitoaan myös perusopetuksen päätyttyä. Oppilaat syventävät opiskelumotivaatiotaan yhteistyössä kotien ja saamenkielisen yhteisön kanssa. Saamen kielen opetuksen oppimisympäristöihin ja työtapoihin liittyvät tavoitteet vuosiluokalla 7-9 Saamen kielen kieli-, vuorovaikutus- ja tekstitaitojen oppiminen tapahtuu kielenkäyttötilanteissa sekä monipuolisessa työskentelyssä kielen avulla. Sisällöt valitaan siten, että oppilaat voivat laajentaa omaan kieleen, kirjallisuuteen ja muuhun kulttuuriin liittyvää osaamistaan monipuolisesti. Sisällöt tukevat tavoitteiden saavuttamista ja hyödyntävät sekä oppilaiden kokemuksia että paikallisia mahdollisuuksia. Sisältöalueista muodostetaan kokonaisuuksia eri vuosiluokille. Opetuksessa hyödynnetään oppilaiden mahdollisuutta kehittää kielitaitoaan koulun ulkopuolella. Opetus tukee ja rohkaisee oppilaita käyttämään omaa kieltään monipuolisesti eri oppiaineiden tunneilla ja muussa koulun toiminnassa. Näin saamen kielen oppiminen ja käyttö tukevat eri oppiaineiden sisällön omaksumista ja oppilaat oppivat viestimään koulun oppiainesisällöistä myös saamen kielellä. Oppilaiden omat valinnat, osallisuuden kokemukset sekä opittavien asioiden merkityksellisyys ovat keskeisiä motivaatiotekijöitä. Kielen opetuksessa painotetaan vuorovaikutusta ja viestinnällisyyttä. Ohjaus, eriyttäminen ja tuki saamen kielen opetuksessa vuosiluokilla 7-9 Oppilaita ohjataan käyttämään kielitaitoaan rohkeasti. Runsas viestinnällinen harjoittelu tukee oppilaiden kielitaidon kehittymistä. Oppilaille, joilla on kieliin liittyviä oppimisvaikeuksia, tarjotaan tukea. Opetus suunnitellaan niin, että se tarjoaa haasteita myös muita nopeammin edistyville. Oppilaan oppimisen arviointi saamen kielen opetuksessa vuosiluokilla 7-9 Oppilaalle annetaan lukuvuoden päättyessä osallistumistodistus oppilaan perusopetusta täydentävän saamen kielen opiskelusta. Todistukseen merkitään opetuksen laajuus ja sanallinen arvio. Arvioinnin tehtävänä on tuottaa tietoa oppilaan oppimisen edistymisestä sekä ohjata ja kannustaa oppilasta. Oppilas saa monipuolista palautetta siitä, miten hänen taitonsa ymmärtää ja käyttää kieltä suullisesti ja kirjallisesti on sujuvoitunut ja monipuolistunut. Oppilaan tekstilajituntemus on monipuolistunut ja hänen taitonsa tulkita ja tuottaa erilaisia tekstilajeja on syventynyt. Arviointipalaute tuottaa tietoa opetuksen suunnittelulle. Sen avulla oppilas saa tietoa kielitaitonsa vahvuuksista ja edistymisestä sekä itsestään saamen kielen oppijana ja taidostaan hyödyntää kielitaitoaan kaiken oppimisen ja lukuharrastuksen tukena. 9. vuosiluokan päätteeksi määritellään, miten oppilas on opiskelun päättyessä saavuttanut saamen kielen tavoitteet. Arviointi muodostetaan suhteuttamalla oppilaan osaamisen taso saamen kielen valtakunnalliseen hyvän osaamisen kuvaukseen 9. vuosiluokan päättyessä (liite 2). Osaaminen saamen kielessä kehittyy kumulatiivisesti. Arvioinnin muodostamisessa otetaan huomioon kaikki hyvän\n15 osaamisen kuvaukset. Arvioinnin ylittäminen joidenkin tavoitteiden osalta voi kompensoida tasoa heikomman suoriutumisen joidenkin muiden tavoitteiden osalta. Ilmiöoppiminen ja saamen kielen opetus Helsingissä ilmiöpohjaisilla oppimiskokonaisuuksilla tarkoitetaan kokonaisvaltaista, tietojen ja taitojen eheytettyä opiskelua, jossa tarkastellaan todellisen maailman ilmiötä oppiainerajat ylittäen. Jokainen oppilas opiskelee vähintään kaksi tällaista oppiainerajat ylittävää, pitkäkestoista monialaista oppimiskokonaisuutta lukuvuoden aikana. Ilmiöpohjaiset oppimiskokonaisuudet koskevat kaikkia perusopetuksen oppiaineita ja ne toteutetaan yhteistyössä eri oppiaineiden opettajien ja muun henkilöstön sekä yhteistyötahojen kanssa. Mahdollisuuksien mukaan myös perusopetusta täydentävä saamen kielen opetus on mukana ilmiöpohjaisen oppimiskokonaisuuden toteutuksessa. Ilmiöpohjainen oppinen on yhteisöllinen prosessi, jossa rakennetaan yhdessä ymmärrystä tarkastelun kohteena olevasta ilmiöstä, opiskeltavista käsitteistä sekä tavoiteltavista taidoista. Oppimisprosessi sisältää suunnittelua, erilaisia oppimistehtäviä, arviointia ja ohjausta. Opiskelussa käytetään erilaisia joustavia opetusjärjestelyitä, ja siinä mahdollistetaan myös eri-ikäisten oppilaiden työskentelyn yhdessä. Jokainen oppilas voi edetä omien kykyjensä mukaisesti, hän saa merkittäviä tehtäviä yhteisessä oppimisprosessissa, kokee oman osuutensa tärkeäksi ja sitoutuu tavoitteelliseen oppimisprosessiin. Arvioinnissa painotetaan oppimisprosessia. Oppilasta ohjataan tunnistamaan omaa oppimistaan ja arvioimaan edistymistään. Opettajan tehtävä on luoda oppimiselle edellytykset ja ohjata menetelmällisesti oppilaan oppimisprosessia sekä varmistaa, että oppilas ymmärtää opiskeltavan ilmiön liittyvät keskeiset käsitteet ja käsitehierarkiat. Vuosiluokan 7. saamen kielen opetuksen tavoitteet, laaja-alaisen osaamisen tavoitteet sekä sisältöalueet OPETUKSEN TAVOITTEET LAAJA-ALAINEN OSAAMINEN SISÄLLÖT Vuorovaikutustilanteissa toimiminen T1 ohjata oppilasta edistämään taitoaan toimia erilaisissa vuorovaikutustilanteissa ja arvioimaan omaa toimintaansa niissä Tekstien tulkitseminen T2 kannustaa oppilasta monipuolistamaan lukuharrastustaan kielitaidon mukaan sekä kartuttamaan sana- ja käsitevarantoaan T3 innostaa oppilasta kehittämään erittelevää ja kriittistä lukutaitoa sekä erilaisten tekstien ymmärtämistä ja tulkitsemista S1 Keskustellaan nuorten maailman, kotien ja kieliyhteisön tapahtumista, harjoitellaan keskustelua, väittelyä ja mielipiteiden ilmaisemista sekä vertaillaan eri kieliyhteisöjen vuorovaikutus- ja keskustelutapoja. Harjoitellaan erilaisia vuorovaikutustilanteita hyödyntämällä omakielisen ympäristön ja median mahdollisuuksia. Arvioidaan omaa toimintaa sekä harjoitellaan palautteen antamista ja vastaanottamista. S2 Vahvistetaan oppilaiden kiinnostusta saamenkielisiin teksteihin hyödyntämällä oppilaiden ehdottamia tekstejä. Kartutetaan sana- ja käsitevarantoa. S2 Syvennetään tekstin ymmärtämisen strategioita ja harjoitellaan lähteiden luotettavuuden arviointia. Tutustutaan myös pohtiviin ja ohjaaviin teksteihin. Kartutetaan sana- ja käsitevarantoa.\n16 T4 ohjata oppilasta vahvistamaan taitoaan käyttää tekstejä ja lukutaitoaan tiedon hankkimiseksi, elämysten saamiseksi sekä keskustelemaan teksteistä erilaisissa viestintäympäristöissä Tekstien tuottaminen T5 rohkaista oppilasta kehittämään teksteissään omaa ilmaisuaan sekä auttaa oppilasta vahvistamaan positiivista suhtautumistaan kirjoittamiseen T6 ohjata oppilasta sujuvoittamaan ja monipuolistamaan kirjoittamisen taitoa T7 kannustaa oppilasta tuottamaan kertovia, kuvaavia, ohjaavia, kantaa ottavia ja pohtivia tekstejä Kielen, kirjallisuuden ja kulttuurin ymmärtäminen T8 ohjata oppilasta pohtimaan kielellistä ja kulttuurista identiteettiä sekä saamen kielen käyttöä, merkitystä ja asemaa osana erilaisia kieliyhteisöjä sekä hyödyntämään erikielistä mediaa ja kulttuuritarjontaa T9 kannustaa oppilasta tunnistamaan kielen erilaisia rekistereitä, esimerkiksi puhutun ja kirjoitetun kielen eroja sekä kielen käyttöä eri tilanteissa T10 ohjata oppilasta syventämään tietojaan saamen kielen keskeisistä rakenteista ja analysoimaan niitä Kielen käyttö kaiken oppimisen tukena T11 auttaa oppilasta kehittämään taitoa käyttää saamen kieltä tiedonhaussa ja tiedonkäsittelyssä eri oppiaineissa ja ympäristöissä L6 Työelämätaidot ja yrittäjyys S2 Laajennetaan lukemisen kohteita ja ohjataan käyttämään erilaisia lähteitä saamenkielisten tekstien löytämiseksi. Jaetaan lukukokemuksia ja tulkintoja teksteistä erilaisissa viestintäympäristöissä. Kartutetaan sana- ja käsitevarantoa. S3 Harjoitellaan kertovien, kuvaavien, kantaa ottavien, pohtivien ja ohjaavien tekstien tuottamista erilaisia tarkoituksia varten sekä syvennetään kirjoittamisprosessin vaiheiden hallintaa. Kirjoitetaan tekstejä yksin ja yhdessä sekä S3 Sujuvoitetaan käsinkirjoittamista ja näppäintaitoja. Syvennetään saamen kielen oikeinkirjoituksen erityispiirteiden tuntemusta ja niiden hallintaa omassa tekstissä sekä pohditaan eri sanojen ja ilmaisujen merkitysten ja sävyjen vaikutusta tekstiin. Kirjoitetaan tekstejä yksin ja yhdessä ja annetaan palautetta S3 Harjoitellaan kertovien, kuvaavien, kantaa ottavien, pohtivien ja ohjaavien tekstien tuottamista erilaisia tarkoituksia varten sekä syvennetään kirjoittamisprosessin vaiheiden hallintaa. Kirjoitetaan tekstejä yksin ja yhdessä sekä S4 Tutustutaan saamenkieliseen mediaan ja kulttuuritarjontaan sekä harjoitellaan niiden kriittistä tarkastelua. Hankitaan tietoa myös Suomen kansalliskielistä ja muista vähemmistökielistä sekä niiden merkityksestä yksilölle ja yhteisölle. S4 Syvennetään saamen kielen keskeisten rakenteiden ja muiden piirteiden tuntemusta ja vertaillaan niitä suomen kieleen. Hankitaan tietoa myös Suomen kansalliskielistä ja muista vähemmistökielistä sekä niiden merkityksestä yksilölle ja yhteisölle. S4 Syvennetään saamen kielen keskeisten rakenteiden ja muiden piirteiden tuntemusta ja vertaillaan niitä suomen kieleen. S5 Syvennetään eri oppiaineiden käsitteiden ja tekstikäytänteiden tuntemusta. Laajennetaan saamenkielisen tiedonhaun käyttöä kaiken oppimisen tukena.\n17 Vuosiluokan 8. saamen kielen opetuksen tavoitteet, laaja-alaisen osaamisen tavoitteet sekä sisältöalueet OPETUKSEN TAVOITTEET LAAJA-ALAINEN OSAAMINEN SISÄLLÖT Vuorovaikutustilanteissa toimiminen T1 ohjata oppilasta edistämään taitoaan toimia erilaisissa vuorovaikutustilanteissa ja arvioimaan omaa toimintaansa niissä Tekstien tulkitseminen T2 kannustaa oppilasta monipuolistamaan lukuharrastustaan kielitaidon mukaan sekä kartuttamaan sana- ja käsitevarantoaan T3 innostaa oppilasta kehittämään erittelevää ja kriittistä lukutaitoa sekä erilaisten tekstien ymmärtämistä ja tulkitsemista T4 ohjata oppilasta vahvistamaan taitoaan käyttää tekstejä ja lukutaitoaan tiedon hankkimiseksi, elämysten saamiseksi sekä keskustelemaan teksteistä erilaisissa viestintäympäristöissä Tekstien tuottaminen T5 rohkaista oppilasta kehittämään teksteissään omaa ilmaisuaan sekä auttaa oppilasta vahvistamaan positiivista suhtautumistaan kirjoittamiseen T6 ohjata oppilasta sujuvoittamaan ja monipuolistamaan kirjoittamisen taitoa T7 kannustaa oppilasta tuottamaan kertovia, kuvaavia, ohjaavia, kantaa ottavia ja pohtivia tekstejä S1 Keskustellaan nuorten maailman, kotien ja kieliyhteisön tapahtumista, harjoitellaan keskustelua, väittelyä ja mielipiteiden ilmaisemista sekä vertaillaan eri kieliyhteisöjen vuorovaikutus- ja keskustelutapoja. Harjoitellaan erilaisia vuorovaikutustilanteita hyödyntämällä omakielisen ympäristön ja median mahdollisuuksia. Arvioidaan omaa toimintaa sekä harjoitellaan palautteen antamista ja vastaanottamista. S2 Vahvistetaan oppilaiden kiinnostusta saamenkielisiin teksteihin hyödyntämällä oppilaiden ehdottamia tekstejä. Kartutetaan sana- ja käsitevarantoa. S2 Syvennetään tekstin ymmärtämisen strategioita ja harjoitellaan lähteiden luotettavuuden arviointia. Tutustutaan myös pohtiviin ja ohjaaviin teksteihin. Kartutetaan sana- ja käsitevarantoa. S2 Laajennetaan lukemisen kohteita ja ohjataan käyttämään erilaisia lähteitä saamenkielisten tekstien löytämiseksi. Jaetaan lukukokemuksia ja tulkintoja teksteistä erilaisissa viestintäympäristöissä. Kartutetaan sana- ja käsitevarantoa. S3 Harjoitellaan kertovien, kuvaavien, kantaa ottavien, pohtivien ja ohjaavien tekstien tuottamista erilaisia tarkoituksia varten sekä syvennetään kirjoittamisprosessin vaiheiden hallintaa. Kirjoitetaan tekstejä yksin ja yhdessä sekä keskustellaan ja annetaan palautetta S3 Sujuvoitetaan käsinkirjoittamista ja näppäintaitoja. Syvennetään saamen kielen oikeinkirjoituksen erityispiirteiden tuntemusta ja niiden hallintaa omassa tekstissä sekä pohditaan eri sanojen ja ilmaisujen merkitysten ja sävyjen vaikutusta tekstiin. Kirjoitetaan tekstejä yksin ja yhdessä ja annetaan palautetta S3 Harjoitellaan kertovien, kuvaavien, kantaa ottavien, pohtivien ja ohjaavien tekstien tuottamista erilaisia tarkoituksia varten sekä syvennetään kirjoittamisprosessin vaiheiden hallintaa. Kirjoitetaan tekstejä yksin ja yhdessä sekä keskustellaan ja annetaan palautetta\n18 Kielen, kirjallisuuden ja kulttuurin ymmärtäminen T8 ohjata oppilasta pohtimaan kielellistä ja kulttuurista identiteettiä sekä saamen kielen käyttöä, merkitystä ja asemaa osana erilaisia kieliyhteisöjä sekä hyödyntämään erikielistä mediaa ja kulttuuritarjontaa T9 kannustaa oppilasta tunnistamaan kielen erilaisia rekistereitä, esimerkiksi puhutun ja kirjoitetun kielen eroja sekä kielen käyttöä eri tilanteissa T10 ohjata oppilasta syventämään tietojaan saamen kielen keskeisistä rakenteista ja analysoimaan niitä Kielen käyttö kaiken oppimisen tukena T11 auttaa oppilasta kehittämään taitoa käyttää saamen kieltä tiedonhaussa ja tiedonkäsittelyssä eri oppiaineissa ja ympäristöissä L6 Työelämätaidot ja yrittäjyys S4 Tutustutaan saamenkieliseen mediaan ja kulttuuritarjontaan sekä harjoitellaan niiden kriittistä tarkastelua. Hankitaan tietoa myös Suomen kansalliskielistä ja muista vähemmistökielistä sekä niiden merkityksestä yksilölle ja yhteisölle. S4 Syvennetään saamen kielen keskeisten rakenteiden ja muiden piirteiden tuntemusta ja vertaillaan niitä suomen kieleen. Hankitaan tietoa myös Suomen kansalliskielistä ja muista vähemmistökielistä sekä niiden merkityksestä yksilölle ja yhteisölle. S4 Syvennetään saamen kielen keskeisten rakenteiden ja muiden piirteiden tuntemusta ja vertaillaan niitä suomen kieleen. S5 Syvennetään eri oppiaineiden käsitteiden ja tekstikäytänteiden tuntemusta. Laajennetaan saamenkielisen tiedonhaun käyttöä kaiken oppimisen tukena. Vuosiluokan 9. saamen kielen opetuksen tavoitteet, laaja-alaisen osaamisen tavoitteet sekä sisältöalueet OPETUKSEN TAVOITTEET LAAJA-ALAINEN OSAAMINEN SISÄLLÖT Vuorovaikutustilanteissa toimiminen T1 ohjata oppilasta edistämään taitoaan toimia erilaisissa vuorovaikutustilanteissa ja arvioimaan omaa toimintaansa niissä Tekstien tulkitseminen T2 kannustaa oppilasta monipuolistamaan lukuharrastustaan kielitaidon mukaan sekä kartuttamaan sana- ja käsitevarantoaan T3 innostaa oppilasta kehittämään erittelevää ja kriittistä lukutaitoa sekä erilaisten tekstien ymmärtämistä ja tulkitsemista T4 ohjata oppilasta vahvistamaan taitoaan käyttää tekstejä ja lukutaitoaan tiedon S1 Keskustellaan nuorten maailman, kotien ja kieliyhteisön tapahtumista, harjoitellaan keskustelua, väittelyä ja mielipiteiden ilmaisemista sekä vertaillaan eri kieliyhteisöjen vuorovaikutus- ja keskustelutapoja. Harjoitellaan erilaisia vuorovaikutus-tilanteita hyödyntämällä omakielisen ympäristön ja median mahdollisuuk-sia. Arvioidaan omaa toimintaa sekä harjoitellaan palautteen antamista ja vastaanottamista. S2 Vahvistetaan oppilaiden kiinnostusta saamenkielisiin teksteihin hyödyntämällä oppilaiden ehdottamia tekstejä. Kartutetaan sana- ja käsitevarantoa. S2 Syvennetään tekstin ymmärtämisen strategioita ja harjoitellaan lähteiden luotettavuuden arviointia. Tutustutaan myös pohtiviin ja ohjaaviin teksteihin. Kartutetaan sana- ja käsitevarantoa. S2 Laajennetaan lukemisen kohteita ja ohjataan käyttämään erilaisia lähteitä\n19 hankkimiseksi, elämysten saamiseksi sekä keskustelemaan teksteistä erilaisissa viestintäympäristöissä Tekstien tuottaminen T5 rohkaista oppilasta kehittämään teksteissään omaa ilmaisuaan sekä auttaa oppilasta vahvistamaan positiivista suhtautumistaan kirjoittamiseen T6 ohjata oppilasta sujuvoittamaan ja monipuolistamaan kirjoittamisen taitoa T7 kannustaa oppilasta tuottamaan kertovia, kuvaavia, ohjaavia, kantaa ottavia ja pohtivia tekstejä Kielen, kirjallisuuden ja kulttuurin ymmärtäminen T8 ohjata oppilasta pohtimaan kielellistä ja kulttuurista identiteettiä sekä saamen kielen käyttöä, merkitystä ja asemaa osana erilaisia kieliyhteisöjä sekä hyödyntämään erikielistä mediaa ja kulttuuritarjontaa T9 kannustaa oppilasta tunnistamaan kielen erilaisia rekistereitä, esimerkiksi puhutun ja kirjoitetun kielen eroja sekä kielen käyttöä eri tilanteissa T10 ohjata oppilasta syventämään tietojaan saamen kielen keskeisistä rakenteista ja analysoimaan niitä Kielen käyttö kaiken oppimisen tukena T11 auttaa oppilasta kehittämään taitoa käyttää saamen kieltä tiedonhaussa ja tiedonkäsittelyssä eri oppiaineissa ja ympäristöissä L6 Työelämätaidot ja yrittäjyys saamenkielisten tekstien löytämiseksi. Jaetaan lukukokemuksia ja tulkintoja teksteistä erilaisissa viestintäympäristöissä. Kartutetaan sana- ja käsitevarantoa. S3 Harjoitellaan kertovien, kuvaavien, kantaa ottavien, pohtivien ja ohjaavien tekstien tuottamista erilaisia tarkoituksia varten sekä syvennetään kirjoittamisprosessin vaiheiden hallintaa. Kirjoitetaan tekstejä yksin ja yhdessä sekä keskustellaan ja annetaan palautetta S3 Sujuvoitetaan käsinkirjoittamista ja näppäintaitoja. Syvennetään saamen kielen oikeinkirjoituksen erityispiirteiden tuntemusta ja niiden hallintaa omassa tekstissä sekä pohditaan eri sanojen ja ilmaisujen merkitysten ja sävyjen vaikutusta tekstiin. Kirjoitetaan tekstejä yksin ja yhdessä ja annetaan palautetta S3 Harjoitellaan kertovien, kuvaavien, kantaa ottavien, pohtivien ja ohjaavien tekstien tuottamista erilaisia tarkoituksia varten sekä syvennetään kirjoittamisprosessin vaiheiden hallintaa. Kirjoitetaan tekstejä yksin ja yhdessä sekä keskustellaan ja annetaan palautetta S4 Tutustutaan saamenkieliseen mediaan ja kulttuuritarjontaan sekä harjoitellaan niiden kriittistä tarkastelua. Hankitaan tietoa myös Suomen kansalliskielistä ja muista vähemmistökielistä sekä niiden merkityksestä yksilölle ja yhteisölle. S4 Syvennetään saamen kielen keskeisten rakenteiden ja muiden piirteiden tuntemusta ja vertaillaan niitä suomen kieleen. Hankitaan tietoa myös Suomen kansalliskielistä ja muista vähemmistökielistä sekä niiden merkityksestä yksilölle ja yhteisölle. S4 Syvennetään saamen kielen keskeisten rakenteiden ja muiden piirteiden tuntemusta ja vertaillaan niitä suomen kieleen. S5 Syvennetään eri oppiaineiden käsitteiden ja tekstikäytänteiden tuntemusta. Laajennetaan saamenkielisen tiedonhaun käyttöä kaiken oppimisen tukena.


Sivuja: 1 ... 40 41  43 44 ... 71\nKirjoittaja Aihe: Isompaa ahventa Joensuun läheltä?? (Luettu 732355 kertaa)\n« Vastaus #1230 : Huhtikuu 17, 2013, 18:43:48 »\nTänään Viinijärvellä ja melko lailla samanlaista meininkiä kuin eilen. Isommat hetken syöntipiikistä ja muuten tirriä mielin määrin...\n« Vastaus #1231 : Huhtikuu 18, 2013, 09:33:36 »\nNyt on kala matalassa. Olin aamulla puol kuuden aikaan Ukonlahdella ja semmonen puol metrii oli jään alla vettä kun alko kala iskemään tasapainoon. Pientä tuli vaikka kuinka helevetisti ja yheltä kevään sulattamalta isommalta reiältä nappas muutama hyvänkokonen. Syönti loppu jo kaheksan aikoihin ja pintajää oli sen verran pehmee että ei huvittanu lähtee selän puolelle kävelemänä... puol ysiltä jo läksin pois jäältä. Huomenna aamulla vois mennä jo ihan hämärässä ennen auringon nousua jäälle ja ottaa kuustuumasen kairan mukaan, yhen kunnon kalan karkuutin avannon reunaan. Mormyskaan ei syöny kunnolla, tuntu että kalaa ei oo edes alla mutta kun laitto Ässän niin heti alko iskemään, ihan semmoset sormenmittasetkin sai karvapyrstön suuhunsa.\nIsoin ahven 472g.\n« Vastaus #1232 : Huhtikuu 18, 2013, 14:52:32 »\nHyvä homma jos kala alkanu siirtymään matalaan. Kohtapuoleen testailemaan Lautasuon iltasyöntiä.\n« Vastaus #1233 : Huhtikuu 18, 2013, 18:14:30 »\nEcillä paukkunut taas komeita kaloja!\nItse kävin myös tänään kaverin kanssa jäällä, kahden jäljestä oltiin jäällä ja muutaman tunnin ehti olla ennen kuin aloitti vesipaisteen. Taas mentiin Viinijärvelle. Reissusta tuli itselle fongaus-reissu, koska pohjoisen pojalle tuli ensimmäiset kosketukset ikinä pasureiden kanssa. Niitä tuli sitten läjäpäin ja suurimmt olivat jopa yli 100g Kaveri kertoi että alkavat olla jo hyvän kokoisia pasureiksi. Lisäksi tuli kamalat määrät isoja särkiä ja pieniä ahvenia. Kolme paistikasta ahventakin tuli, 300g ja kaksi vähän reilua 100 grammasta. Kuten Eci edellä sanoi, kalat olivat matalassa, 1 - 2 metrin vesissä. Syvemmällä ei minkään näköisiä tapahtumia...\n« Vastaus #1234 : Huhtikuu 18, 2013, 20:24:26 »\necillä komeeta kalaa jälleen onko kukaan käyny tällä viikolla onkamolla? ois tarkotus lauantaina lähtee sinne, lieköhän jää minkälaisessa kondiksessa?\n« Vastaus #1235 : Huhtikuu 19, 2013, 11:08:20 »\nTänään ihan hullu syönti matalassa. Aurinkoinen keli oli vaihtunu harmaaksi josta johtuen kalan syönti ei loppunu aamun jälkeen vaan kalaa olis saanu vetää vaikka koko päivän. Läksin jo ennen kymmentä pois kun kalaa alkoi olemaan tarpeeksi.\nYheltä reiältä yli 100 kpl punasella mosarilla, kuvassa sen läjän isoimmat. Tänään ei mitään huippuyksilöitä tullu, suurin vaatimattomasti 340g.\n« Vastaus #1236 : Huhtikuu 19, 2013, 13:39:17 »\n<-- Onpahan ollut syönti kohillaan!\nEci, oliko miten jäät mennet pehmeiksi vesisateiden jäljiltä? Varmaankin vielä vknloppuna uskaltaa jäillä pyörähdellä(?)\n« Vastaus #1237 : Huhtikuu 19, 2013, 15:01:54 »\nLainaus käyttäjältä: Pohjakosketus - Huhtikuu 19, 2013, 13:39:17\nKyllä ne jäät vielä kestää varmaan ens viikollakin mutta viimeöinen sade pehmitti pinnan niin että ei oo mukavaa enää pitkiä matkoja kävellä. Ja istuessa saattaa esim. reppujakkaran raudat upota yhtäkkiä jäähän\n« Vastaus #1238 : Huhtikuu 19, 2013, 19:46:34 »\nItekin kävin kaverin kanssa Pyhäselällä matalaa pommittamassa aamulla, Liperin puoleisia matalia lahtia. 27 ahventa ylitti 150g:n rajapyykin. Ei ollu vielä isommat siellä otillaan tai liekkö ees huudeilla, nipinnapin 300g pari isointa. Mutta hauskaa hommaa se on metrin vedessä, kun kunnolla paukuttelee. Puol ysin aikaan suu napsas kaloilla parhaiten.\n« Vastaus #1239 : Huhtikuu 22, 2013, 16:33:58 »\nOppi meni perille! Perjantaina kävin elämäni ensimmäistä kertaa varsinaisella siikapilkillä ilman, että reissu olisi mennyt jälleen ihan mututuntumalla ja mutuvälineillä. Ja tuuli niin maan perkeleesti! Tuulennopeus vastasi paikoittain hirmumyrskyä tai vähintään trooppista taifuunia, ja itse asiassa siinä v*tun tuiverruksessa iski jo melkoinen epätoivo kun kaloja ei vielä muutamaan tuntiinkaan näkynyt. Kävi jo mielessä että nyt ollaan viimeisellä reiällä, kun asetuin erään railon kupeeseen vanhaan 6-tuuman aukkoon. Ylläri olikin suuri kun ensin jäänpinnan alle ilmestyi varjo, ja hetkeä myöhemmin jäällä sätki poijaan ensimmäinen siika. Toisen vielä sain samasta avannosta, useampia näin, ja yhden karkuutin lähistöllä, mutta siihen se sitten siltä päivältä jäi. Pikku sinttejä kaikki, ja liikkuivat 0-0,5 metriä jäänpinnan alla.\nSunnuntai aamun auringossa oli ihan pakko päästä yrittämään uudelleen. Saman tien samoille paikoille, ja pientä vihertävää tasuria jään alle. Eihän se syönti mitenkään huikeaa ollut, mutta meikäläiselle ihan OK. Neljä tuppisiikaa nousi, yhden ahvenen nappasin syvempää, ja yksi tappajahain varjokin ilmestyi pilkkijakkaran jalkojen alle. Yllättäen sekin tuli ylös asti. Puntaria ei ollut mukana, mutta olisiko käsivaraisesti ollut tuollainen 600-700 grammanen, mahdollisesti isompikin. Puoliltapäivin piti lähteä jo muihin hommiin, ja siihen päättyi tämän kauden viimenen pilkkireissu omalta kohdalta. Ensi keväänä uudestaan, jos enää maisemissa (P-Karjalassa) olen... Nythän tämän homman jo melkein taitaa!\n« Vastaus #1240 : Huhtikuu 22, 2013, 17:35:31 »\nLa Onkamolla, jossa tirrit oli viime kerrasta (5v sitten) kasvaneet 3x isommiksi. Mitään isomuksia ei sattunut, mutta ruokakalaa ihan mukavasti:\nSu Lautasuolla josta muutama tirri, 1 paistoahven, särkiä ja kasa kiiskiä. Tänään puolestaan Heposelällä josta tirriä,särkeä,kiiskeä ja 450g ahven + hauet vei pari tapsia.\n« Vastaus #1241 : Huhtikuu 22, 2013, 18:29:16 »\nMinkäslainen on täällä päin jäätilanne? Uskaltaako vielä ke-to paikkeilla jäille kun ei ehkä aikasemmin pääse?\nIte olin pari päivää Ilomantsin korvessa retkeilemässä ja parantelin omaa pilkkiahvenenkkaa kun pikkusinttien seasta iski 680g körmy!\n« Vastaus #1242 : Huhtikuu 22, 2013, 19:30:52 »\nPerjantaina Reijolassa - muutamia sinttejä\nSunnuntaina Liperin suunnalla - yksi 470g assu ja muutama silppu\nTänään Ukonlahdella - pari kiloa silppua\nJäät heikkenee kyllä vauhdilla vaan on se vielä tämä viikko yritettävä jäille päästä.\n« Vastaus #1243 : Huhtikuu 22, 2013, 20:31:50 »\nLainaus käyttäjältä: Sotka - Huhtikuu 22, 2013, 19:30:52\nMitenkä oli jäätä Ukonlahdella? Rannat varmaan aika huonot jo?\nViikko siiten siellä kävin tasuria heiluttelemassa ja pari ahvenen näköstä osu, tekis vielä mieli käyvä... vaan vähän tuo jääkeli on jo arveluttava\n« Vastaus #1244 : Huhtikuu 22, 2013, 21:23:43 »\nLainaus käyttäjältä: jkv - Huhtikuu 22, 2013, 20:31:50\nKaislikon kohdilla heikompaa, ei kuitenkaan pettäny vielä alta. Ulompana olisko tuota jäätä ollu joku 30cm? En kyllä tarkemmin mittaillu.. Jäälle pääsyhän tuolla taitaa muodostua ongelmaksi kun kaislikon kohdalla jäät heikkenee nopeemmin..\n4 muuta pilkkijää oli meidän lisäksi, pilkkivät ihan kaislan vierestä, yks kehu eilen saaneensa 550g assun. Me oltiin vähän keskemmällä ja sieltä tosiaan silppu puri, kaislan vierestä ei mitään meille.\n« Vastaus #1245 : Huhtikuu 23, 2013, 15:46:13 »\nEn kyllä enää lähe, kun tänään tämmönen keli.\nJos kävis jigittelemässä kun jäät lähtee, vois ne isomukset olla vielä paikoilla sitten. Isoillahan se kutu on joskus juhannuksen aikoihin... syömässä ne sielä matalassa käy.\n« Vastaus #1246 : Huhtikuu 23, 2013, 21:00:57 »\nIte tein just päätöksen että enää en jäille mene. Semmosia päiviä kun pilkkiä vedessä liotin kertyi tälle kaudelle 47 kpl. Saa riittää. Niin kovaa hinkua ei oo että ahventen perässä menis itteesä hukuttamaan! Nopeesti ne vaan heikkenee kun pari viikkoa sitten oli höytiäisen jäällä ihan talvinen keli ja tuntu että vielä vappunakin pääsee jäälle. Raportoidaan sitten seuraavaks tänne vaikka niitä jigiahvenia.\n« Vastaus #1247 : Huhtikuu 24, 2013, 11:13:53 »\nTänään lautasuolla aamusta, tuloksena silppua sieltä täältä. Jäätä oli vielä yllättävän hyvin mielestäni mutta paikoin tietysti heikompaa.. Minnehän sitä huomenna? Pääsisköhän vielä ukonlahelle kuivin jaloin vai pitääkö ottaa kahluuhousut jalkaan\n« Vastaus #1248 : Huhtikuu 25, 2013, 20:42:13 »\nNoniin, eiköhän se liene kausi paketissa meikäläiseltäkin. Kävin tossa illasta vielä Lautasuolla ja aika haperoo alkaa jäät olemaan. Vielähän tuo kanto miestä, mutta varmasti päivän tai parin sisään ei enää kanna.. Tämä pilkkikausi oli kyllä pohjanoteeraus viime kevääseen verrattuna, jolloin tuli lähes joka reissulta paistoahvenet mukaan kun taas tänä vuonna niin ei tapahtunut kertaakaan. Yksi parempi ahven, 470g, ja muutama parisatanen, siinäpä ne kauden kohokohdat olivat. Silppuakaan ei tullut roppakaupalla, joitain kiloja kumminkin. Suurin pettymys oli kuitenkin tämä äkkiä tapahtunut, lämpimien kelien ja sateiden aikaansaama, jäiden heikkeneminen joka lyhensi pilkkikautta viikolla parilla..\nNyt ruveta terottelemaan jigikoukkuja kuhahommia varten, eiköhän tuota parin viikon päästä jo pääse isommillekin selille jigiä uittamaan.\n« Vastaus #1249 : Syyskuu 08, 2013, 10:56:14 »\nalkaa ahven näköjään mukavasti parveutua pielisellä. tiistaina saatiin kaverin kanssa jigeillä/tasureilla varmaankin lähemmäs 15kg ahventa joista 11kg tuotiin rantaan asti.. loppua kohden ei kehdannut enää "pieniä" ottaa.. suurin oli 760g ja top5 2620g\n« Vastaus #1250 : Marraskuu 27, 2013, 20:46:52 »\nJokos porukka on alkanut pilkkivermeitä virittelemään? Alkaapi kauden aloitus näilläkin korkeuksilla piakkoin olemaan ajankohtaista. Onko kukaan minkäänlaisen puturan rannalla käynyt kattelee jääkannen kehittymistä?\n« Vastaus #1251 : Marraskuu 27, 2013, 22:40:57 »\nLainaus käyttäjältä: PaNuCCi- - Marraskuu 27, 2013, 20:46:52\nJo on jonkun aikaa ollu jäitä vailla valmista. Alkuviikko näytti hyvältä kelin suhteen vaan nythän tuo on heittäny räntää & päivän ollu plussalla.. Mut huomenna taas alkaa olla asiallinen sääennuste illasta alkaen. Tosin lumenpaskaa uhkaa heittää vklp, saa nähä Mut jos pakkaspäiviä pitää putkeen niin eiks lie tuu käytyä joulukuun toisen viikonlopulla joku lutakko korkkaamassa.\n« Vastaus #1252 : Marraskuu 28, 2013, 14:58:44 »\nLa käydä jään paksuus mittaamassa ja useampi sentti niin su kauden avaus.\n« Vastaus #1253 : Marraskuu 28, 2013, 22:47:44 »\nSaattaa olla että menee itsenäisyyspäivän seutuville kauden alotus kun joutu töihin täksi talveksi eikä oo joka päivä aikaa juosta jäillä....\nMistähän sitä sitten jatkossa ostas kunnon syötit kun Väre-pilkkiä ei enää ole.\n« Vastaus #1254 : Marraskuu 30, 2013, 15:14:49 »\n« Vastaus #1255 : Marraskuu 30, 2013, 17:10:24 »\nMissäs jupezki kävi mittaukset tekemässä? Onko rannan tuntumasta mitattu vai kestääkö jo lammilla kauttaaltaan?\n« Vastaus #1256 : Marraskuu 30, 2013, 18:34:41 »\nKävin itekin kairailemassa parilla pikkulammella ja jäätä oli semmonen 7-8 cm. Vähän aikaa tasuria heilutin mutta oli helvetin kylmä niin en pitkään viihtyny. Viikon päästä sitten ihan tosissaan jos sais jostain syöttejä hommattuu.\n« Vastaus #1257 : Joulukuu 01, 2013, 16:30:42 »\nEnsimmäinen lampi petti ja pahasti kun ei nykyn nykyä kahteen pekkaan. Siitäpä sitten Pöllölammelle josta kymmenkunta sormenmittaista tirriä ja muutama kiiski + hauki kävi pari kertaa täkyonkea nykimässä. Sää pas... jännä ja jäätä 10cm.\n« Vastaus #1258 : Joulukuu 04, 2013, 20:46:59 »\nTulipahan avattua kausi Pohjalammella Vaiviossa. Ruhtinaalliset 950 g silppua ylös. Jäätä n. 8-10 cm. Jospa sitä ensi viikolla jo pääsisi jollekin järvelle, taitaa nimittäin tulla jo vähän pakkastakin.\n« Vastaus #1259 : Joulukuu 05, 2013, 13:35:43 »\nEi oikein syöny kala Valkealammella. Kolmisenkymmentä sinttiä ylös asti + yhden todella ison kalan karkuutus. Jäätä n. 7-8 cm paitsi jossain kohdissa oli tullu vettä jäälle ja niissä ei ollu kun muutama sentti. Kiva ritinä kuulu kun käveli