Epäonnistunut elämässä - Poikien Äidit\nArtikkelin kategoria:Naiseus / Poikien Äiti -blogi / Yhteiskunta\nMuistan kun ystäväni, silloin 35 vuotias mietti ääneen, että hän on epäonnistunut elämässä. Hänellä ei ollut kumppania, eikä lapsia. Hän teki pätkätöitä ja rahasta oli usein tiukkaa.\nEn ollut ikinä enkä koskaan ajatellut, että hän olisi epäonnistunut elämässään. Sanoin sen hänelle silloin heti ja sanon sen nyt uudestaan kaikille muillekin jotka ikinä niin miettivät.\nMikä on epäonnistumisen merkki?\nOliko ystäväni mielestä epäonnistumista se, että hän ei täyttänyt ulkopuolisten ja yhteiskunnan odotuksia, vai ehkä se, että ei täyttänyt omia tavoitteitaan?\nKumpi tahansa se olikaan, tai vaikka molemmat, on tunne turha. Aivan varmasti se on aito tunne, enkä sitä vähättele, mutta se on tunne mitä ei tarvitsisi kokea.\n1. Ulkopuolisten ja yhteiskunnan odotukset\nNimenomaan nämä ulkopuolisten ja yhteiskunnan odotukset tekivät myös minusta aikanaan surullisen ja jopa lähes masentuneen. Kun sain poikia, enkä yhtään tyttöä, suhtautui yhteiskunta ja ihmiset tilanteeseeni todella ikävästi.\nYstäväni oli varmasti kokenut samaa. ”Koskas tuot sulhasen näytille?” tai ”Eikö olisi jo aika perhe perustaa?” olivat varmasti kysymyksiä joihin hän joutui paljon vastailemaan.\nMeidän kaikkien pitäisi jotenkin pystyä olemaan kuulematta nuo typeryydet mitä meille sanotaan. Ei meidän tarvitse olla jotain sellaista mitä muut meiltä odottavat tai mitä muut omalta elämältään haluavat. Minä en esimerkiksi ole koskaan ollut titteleiden tai rahan perään, enkä halua tehdä työkseni mitään missä minulla on hurja vastuu. Jollekin toiselle ne ovat todella tärkeitä asioita.\nMitä sitä minulta kyselemään, että ”etkö haluaisi olla menestyneempi urallasi?”. Minulle on suurta menestymistä, että voin tehdä töitä kotoa (näen lapsia mahdollisimman paljon) ja tulen kivasti toimeen.\n2. Omat tavoitteet\nEi ihme, että monelle omien tavoitteiden ja unelmien saavuttamattomuus aiheuttaa ahdistusta. Meille jankataan lapsesta asti, että kun jaksaa vaan unelmoida ja kun jaksaa vaan uskoa. Ei se mene valitettavasti aina niin. Joskus unelmoinnista ja toivomisesta huolimatta asiat menevätkin toisenlailla.\nOlisiko siis sittenkin viisainta olla suunnittelematta ja toivomatta niin kovasti. Tai ehkä voisimme suunnitella muutaman varasuunnitelman jos alkuperäinen haave ei toteudukaan. Näin emme jäisi tyhjän päälle.\nHurjan tärkeää on myös erottaa, että onko kyseinen tavoite sellainen mikä on meidän käsissämme?\nElämä on täynnä asioita joihin emme voi vaikuttaa, mutta se mihin voimme vaikuttaa on, että miten suhtaudumme meille tapahtuneisiin asioihin. Voimme valita tien joka vie meitä eteenpäin, tai jämähtää ja uhriutua.\nHenkilön 💙Jonna-Emilia 🌍 (@poikienaitiblogi) jakama julkaisu\nIhminen on mielestäni menestynyt elämässä silloin kun…\nMiten sitten määritellään onnistuminen ja menestyminen elämässä?\nMinusta ihminen on onnistunut elämässä silloin, kun hän pystyy suhtautumaan itseensä ja muihin ihmisiin arvostavasti, sekä kunnioittaen. Silloinkin kun muut ihmiset eivät ole kaikesta samaa mieltä. Ihminen on onnistunut elämässä silloin, kun hän osaa kuunnella, välittää sekä myötäelää. Kun osaa antaa ja ottaa vastaan rakkautta.\nEräässä ohjelmassa sanottiin fiksusti: Ihminen on menestynyt silloin, jos muista tuntuu hyvältä olla hänen lähellään.\nTässä asiassa voi moni miettiä, että olenko minä ja oletko sinä sellainen ihminen, että sinun kanssa on mukava ja hyvä olla?!\nMiten sinä määrittelisit menestymisen?\nAvainsanat: elämä, elämässä, epäonnitunut, menestynyt\nEdellinenAikuiseksi yhdessä yössä – äidiltä ei kysytä, milloin jaksat


> Kopke 20 Years Old Tawny (0.38 l) | Portviinit | Portugali | Viinikartta.fi\n15.89 € (0.38 l)\nVaalean kuparinruskea, makea, pähkinäinen, kypsän hedelmäinen, viikunainen, hennon kaakaoinen\n15.89 € ( 42.11 €/l) Pantit\nTuotantoalue: Rypäleet tulevat Douron laatuviinialueelta. Valmistus: Rypäleet poimittiin käsin. Viini sai käydä kuorien kera avoimissa astioissa kunnes se käymisen loppuvaiheessa väkevöitiin rypäleviinalla. Kypsytys: Vaihtelevan ajan portugalilaisissa ja ranskalaisissa tammitynnyreissä. Muuta: Tawny-portviinit ovat sekoitteita eri ikäisistä portviineistä. Nimessä mainittu luku kertoo sekoitteessa käytettyjen viinien keski-iän. Tuottaja: Douron vanhimpiin portviinitaloihin kuuluva Kopke, jonka omistaa viiniyhtiö Sogevinus. Yhtiö on keskittynyt portviinien ja mietojen viinien valmistukseen Douron alueella.\nTawny käy rauhalliseen takkatulen äärellä vietettyyn hetkeen, lue juttu: Portviinivinkit erilaisiin tilanteisiin\n21.12.2013 klo 19:23 Muokkaa Poista\nKyllä tässä rusinat ja viikunat ovat täysin sulassa sovussa. Vieraillekin tarjottiin. Ja kaikki tykkäs. Ei voi valittaa. Hauska pikkupullo. Kokeilin itse hieman makean Linkosuon Oiva-perunalimppuviipaleen kanssa, jonka päällä oli puolen sentin suolainen Aura-siivu. Mainio yhdistelmä!\n10.07.2013 klo 20:24 Muokkaa Poista\nAlkossa (ainakin niissä, missä minä olen vieraillut) on valitettavan vähän tarjolla mitään parempia portteja. Tämä toki on varsin hyvää verrattuna vaikka yleisimpiin LVB-portteihin, joita löytyy usein hyllystä ja jotka toki nekin ovat hyviä (ai pidänkö porteista? No juu). Mitenkään mahdottoman muhkean tamminen tämä ei ole (verrattnua nyt vaikka suodattamattomaan Kopke vintage-porttiin). Ennemminkin luonnehtisin aika hienoksi. Väri yllättävän vaalea, tuoksu todella miellyttävä. Tuommoisen pikkupullon maistelee ihan huomaamattaan. :D\n09.01.2013 klo 09:57 Muokkaa Poista\nUseimmat asiantuntijat pitävät tällaista 20-vuotiasta tawny portia parhaana tyylinsä edustajana. Siinä on vielä hyvä hedelmäisyys ja muhkeat tammikypsytyksen aromit. (www.hs.fi, julkaistu 9.12.2010)\n27.07.2012 klo 11:49 Muokkaa Poista\nLuokka: Tawny Port\nViinin rypälekoostumus: Touriga Nacional, Tinta Roriz, Touriga Franca, Tinta Barroca


Ero sivun ”Pyhä Dominicus” versioiden välillä – Wikipedia\nEro sivun ”Pyhä Dominicus” versioiden välillä\nPyhä Dominicus (muokkaa)\nVersio 18. heinäkuuta 2013 kello 19.37\nVersio 8. maaliskuuta 2013 kello 19.14 (muokkaa)\np (Botti poisti 46 Wikidatan sivulle d:q44091 siirrettyä kielilinkkiä)\nVersio 18. heinäkuuta 2013 kello 19.37 (muokkaa) (kumoa)\n[[Kuva:San Domenico82.jpg|thumb|200px|Pyhä Dominicus. Vanhin tunnettu kuva, tuntematon tekijä, 14. vuosisata (Pyhän Dominicuksen basilika, Bologna, Italia)]]\n'''Dominicus''' (noin [] – [[6. elokuuta]] [] [[Bologna]]ssa) oli espanjalainen pappi joka perusti saarnaajaveljestön eli [[dominikaanit|dominikaanisääntökunnan]]. Dominicus kanonisoitiin [[13. heinäkuuta]] []. Dominicuksen juhlaa vietetään [[8. elokuuta]].\nDominicus syntyi ilmeisesti aatelissäätyiseen Guzmánin perheeseen. Hän opiskeli [[Palencia]]ssa ja [] tienoilla hän oli [[Osma]]n katedraalin kaniikki. [] hänestä tuli yhteisön subpriori.\n[] ja [] Dominicus seurasi Osman piispa Diegoa tämän diplomaattisella matkalla Tanskaan. [] Dominicus sai tehtäväkseen toimia Languedocin kerettiläisiä albigensseja vastaan. [] piispa Diego palasi takaisin Osmaan. Dominicus jatkoi kuitenkin toimintaansa alueella. []-[] Dominicus saarnasi Toulousessa harhaoppisia vastaan. Dominicus perusti saarnaajayhteisönsä [] [[Toulouse]]ssa. Yhteisö noudatti [[Augustinus|Pyhän Augustinuksen]] nimissä kulkevaa ns. augustiinolaissääntöä. 22. joulukuuta 1216 paavi Honorius III vahvisti Dominicuksen toiminnan. Viimeisinä elinvuosinaan Dominicus oli jo sairas. Dominicus kuoli keskipäivällä 6.elokuuta vuonna 1221 noin 50-51 vuoden iässä, Bolognassa jonne hän oli saapunut 21.joulukuuta vuonna 1218\nSaarnaajaveljestön (''ordo praedicatorum'') toiminnan keskipisteenä tuli olemaan toiminta harhaoppeja vastaan. Veljeskunta toimi suoraan paavin alaisuudessa. Jo pian sääntökunnasta muodostui myös yksi tärkeimmistä keskiaikaisista oppineiden yhteisöistä. Tärkein 1200-luvun dominikaanioppineista oli epäilemättä [[Tuomas Akvinolainen]].\n[[Kuva:SAN DOMENICO primo piano affresco.JPG|thumb|Left|Pyhä Dominicus ([[Cantarana]], Italia), Denise Schenardi, []]]\nNoudettu kohteesta ”https://fi.wikipedia.org/wiki/Toiminnot:MobileDiff/13399016”


Kokemäkeläinen: SPR käyttää ihmisten auttamisen halua hyväkseen - MV!!??MV!!??\nKokemäkeläinen: SPR käyttää ihmisten auttamisen halua hyväkseen\nJulkaistu 29.03.2018 17:33, 16233 lukukertaa\n"Artikkelin tarkoitus ei ole kritisoida SPR:n vapaaehtoisia, verenluovutustoimintaa yleensä tai verenluovuttajia, vaan järjestön johtoporrasta, heitä ketkä avustusrahat lopulta keräävät omiin taskuihinsa."\nKokemäkeläinen-lehden pääkirjoituksessa otetaan kantaa Suomen Punaiseen Ristiin:\nItsekin olen joskus luullut, että SPR:n toiminta on ainoastaan hyväntekeväisyyttä, mutta tässä olen ollut väärässä. Veripalvelu tekee vuositasolla yli 60 miljoonan euron liikevaihtoa, josta käteen jää puhdasta voittoakin 4,2 miljoonaa euroa.\nViimeisimmän tilikauden lopussa Veripalvelulla oli kasassa pääomaa yhteensä 69,3 miljoonaa euroa, jotka oli sjoitettu eri kohteisiin, kuten arvopapereihin.\nMihin nämä rahat sitten käytetään? Suuri osa niistä menee henkilöstökuluihin, vaikka merkittävä osa väestä on töissä vapaaehtoisina.\nSPR:n puheenjohtajan palkka on laupeudentyöstään lähemmäs 200 000 euroa. Ja muitakin kovapalkkaisia johtajia SPR:stä löytyy, heidän palkkojaan ei kuitenkaan ole julkisuuteen annettu.\nSPR:n hallituksen puheenjohtaja Pertti Torstila tienasi yli 156 000 euroa vuonna 2015, ja oletettavasti hänen palkkaansa on muutamassa vuodessa hilattu suuremmaksi.\nSPR kerää rahaa hyväuskoisten ihmisten lahjoituksina, joista vain murto-osa päätyy todelliseen hyötykäyttöön, samalla kun johto kerää kovat palkat itselleen luontaiseduista nyt puhumattakaan.\nHe keräävät myös meidän veremme, jonka myyvät eniten tarjoavalle, ilman että edes kysyvät meidän lupaamme. Eniten tarjoavat, eli siis todennäköisesti yksityiset sairaalat ovat siis etualalla. Jos verestä on pulaa, raha ratkaisee.\nPunainen Risti otti osaa myös pakolaisbisnekseen ja teki kovaa tiliä perustamalla vapaaehtoisten voimin vastaanottokeskuksia ympäri maata ja kampanjoimalla avointen rajojen politiikan puolesta. Tästä toiminnasta SPR laskutti valtiota jokaisesta turvapaikanhakijasta noin 400 euroa vuorokaudesta. […]\nLue koko pääkirjoitus täältä: Kokemäkeläinen\nPäivän kuva: SPR pyytää apua rasisminvastaisella viikolla! Auta!\nSPR käynnisti uuden vedätyksen? - älä mene lankaan!\nPäivän video - Vihan pitkät jäljet - 1400 vuotta islamia\n4. Onko Lieksassa somalien uusin hillotolppa? 20:44\n6. Toinen avoin kysymys kepulaiselle Oulun kaupunginjohtaja Päivi Laajalalle 15.1. 10:15\n7. Poliittinen silmänkääntötemppu saksalaisittain: vasemmisto tekee murhayrityksen, AfD tutkintaan 17:53\n8. 15-vuotias Nea kadonnut - oletko nähnyt? 19:56\n9. Keikauttavatko keltaliivit seuraavaksi Ranskan pankkijärjestelmän? 11.1. 16:15\n10. Oulun "soramonttumurhan" tutkinta edistyy - yksi epäilty vapautettu, ruumis vielä kateissa 20:14\n8. Hennalan vokissa uhkaava tilanne 1.4. 11:12\n9. Husu hyssyttelee 14.1. 20:11\n10. Elääkö Oulun rikosylikomisario Markus Kiiskinen rinnakkaistodellisuudessa? 15.1. 16:58\n20:44 Onko Lieksassa somalien uusin hillotolppa? 20:44


Viisi vinkkiä kesälomakätköilyyn\nViisi vinkkiä kesäloma-kätköilyyn\nKauan odotetut kesälomat alkavat. Nyt on monen kätköilyä harrastavan mahdollisuus syventyä paremmin rakkaan lajin pariin. - Ainakin enemmän kuin talvella.\nEsittelemme muutamia ideoita kesän kätköilyseikkailuihin.\n1 . Suositut kätköt\nKätköilemään lähtiessä kannattaa vilkaista, mitkä kätköt ovat saaneet paljon suosikkipisteitä. Suosikkipiste-mittari ei yleensä valehtele. Jos keskiarvoisesti muut pitävät kätköstä, on kätkössä tai kätköpaikassa varmaan jotain näkemisen arvoista!\nKätköilysovelluksessa on mahdollisuus laittaa kätköt järjestykseen suosikkipisteiden mukaan.\nJokaisesta maakunnasta löytyy mitä erikoisempia kätkötoteutuksia ja kätköreittejä, jotka ovat saaneet suuren suosion!\nGeocache.fi:n kätkölistaus suosikkipisteiden mukaan\nLuonnon vedet lämpenevät ja aurinko paistaa. Monet virkistäytyvät pulahtamalla uimaan. Uintihetkeen on tarjolla hieman ohjelmaa, jos taitoa, uskallusta ja varustetasoa löytyy.\nTällä hetkellä Suomessa on valittavana 42 aktiivista sukelluskätköä, joista pohjoisin löytyy Kuusamosta. Mitä etelämmäksi mennään sitä suurempi valikoima tällaisia kätköjä löytyy.\nSukelluskätkölle mennessä on aina hyvä varmistaa turvallisuus.\nLista suomalaisista sukelluskätköistä\nMikä yhteinen tekijä on seuraavilla välineillä: soutuvene, moottorivene, kumivene, kanootti, kajakki, sup-lauta, ilmapatja, uimarengas, märkäpuku, sukset tai lumikengät?\n- Oikein! Saarikätköily.\nVaan nyt kätkölle mennessä jätetään talviurheiluvälineet varastoon!\nSaarilla käyntiin on erittäin helppoa yhdistää jokin toinen mieluinen harrastus tai vesiliikuntamuoto. Mukavinta saarilla on tietenkin kesällä, lämpimän kelin aikaan. Suomessa on valittavana satoja saarikätköjä, sekä merellä että sisävesillä.\nMuistathan asianmukaiset varusteet vesillä liikkuessa!\n4. Earth-kätköt eli maakätköt\nKesä on maakätköjen etsimisen ja löytämisen parasta aikaa. Silloin lumi ja jää ei ole havainnoinnin esteenä ja liikkuminen pirunpeloilla, louhikoissa tai kallioilla on turvallisempaa, kun ei ole liukasta. Myös maaperä- ja vesinäytteiden ottaminen on helpompaa kesällä.\nSuomessa on 141 aktiivista Earth-kätköä, joista on helppo valita mieleisensä.\nMikä Earth-kätkö on?\nLista suomalaisista Earth-kätköistä\nKesä on tunnetusti koko perheen yhteistä aikaa!\nLuontopoluilla on helppo kulkea koko perheen voimin. Samalla kun polulla tepastelee, voi nauttia luonnon ihmeistä katsellen ja kuunnellen.\nEnnakkoon kannattaa valita oman perheen nuorimmillekin sopiva maasto ja reitin pituus, sellainen jossa juniori saa ja jaksaa liikkua itse mahdollisimman paljon!\nAamulla ennen retkelle lähtöä kun pakkaa reppuun hyvät eväät ja muistaa lähteä reitille ilman kiirettä, niin retkestä saa helpolla onnistuneen. Kun lapset saavat etsiä kätköjä, heilläkin pysyy mielenkiinto yllä ja ne tulee etsittyä siinä yhteisen retken lomassa!


solisti ja 26 muusikkoa:\n2212/1 alttosaksofoni/2110/01/0, jouset (2-2-3-4-2)\ntilannut Heikki Nikula\nomistettu Heikki Nikulalle\nAvanti! kamariorkesteri, joht. Susanna Mälkki\nHelsingin kaupunginorkesteri, joht. Dmitri Slobodeniouk\nKonserton nimi Kirjo viittaa erilaisten tekstuurien, harmonioiden, tempojen ja kokonaisten tyylien peräkkäisyyteen, samanaikaisuuteen tai yhteen-kietoutumiseen. Teoksessa on kolme osaa, ja ne soitetaan peräkkäin tauoitta. Osien erilaisuus suhteessa toisiinsa ja kolmannen osan spektralistiset harmoniat ovat osaltaan luomassa otsikon lupaamaa laajaa kirjoa. Konserton toisessa osassa solisti improvisoi kadenssin.\nTeoksen Kirjo säveltämisen aikaan opiskelin ensimmäistä lukuvuottani New Yorkissa, Manhattanilla. Sen on sanottu olevan pienoismaailma. New Yorkia voisikin kuvata pikemminkin adjektiiveilla monikulttuurinen ja kirjava kuin yksikulttuurinen ja yhtenäinen. Etniset kaupunginosat chinatowneineen, pikkuitalioineen, harlemeineen ja downtowneineen antavat rönsyilevyydessään fyysisen muodon kaupungin monisyiselle karaktäärille. Ajatus kaupungin muodosta poiki analogian kirjavaan teokseen. Konsertossa Kirjo on jotain ajatusleikin kaltaista, ja haastoinkin teoksessa oman käsitykseni rajoja kokonaismuodosta.\nKirjo on omistettu Heikki Nikulalle, joka on myös tilannut teoksen. Heikki on monipuolinen, kokenut ja loistava muusikko. Oli kunnia saada kirjoittaa ensimmäinen koskaan säveltämäni konsertto hänelle. Monet sessiot Heikin kanssa ennen sävellysprosessia ja sen aikana tutustuttivat minut bassoklarinetin mahdollisuuksiin, muun muassa yli neljän oktaavin äänialaan.


Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle - Jäsenvaltioiden ja komission vastuualueet rakennerahastojen ja koheesiorahaston yhteisessä hallinnoinnissa - Nykytilanne ja kehitysnäkymät vuoden 2006 jälkeen alkavalla uudella ohjelmakaudella\n/* KOM/2004/0580 lopull. */\nJäsenvaltioiden ja komission vastuualueet rakennerahastojen ja koheesiorahaston yhteisessä hallinnoinnissaNykytilanne ja kehitysnäkymät vuoden 2006 jälkeen alkavalla uudella ohjelmakaudella\nI . TIIVISTELMÄ\nTämä tiedonanto on vastaus komission ”Pääosastojen ja yksiköiden vuotta 2002 koskevien toimintakertomusten yhteenvetokertomuksessa” antamaan sitoumukseen laatia oikeudellinen selvitys komission ja jäsenvaltioiden välisistä Euroopan yhteisöjen talousarvion yhteisen hallinnoinnin vastuukysymyksistä ja selvittää menettelyjä, joilla komissio kantaa yhdessä jäsenvaltioiden kanssa talousarvion toteuttamista koskevan yleisen vastuun.\nTiedonannon ensimmäisessä osassa (II jakso) annetaan komission tulkinta rakennerahastoja ja koheesiorahastoa koskevasta voimassaolevasta lainsäädännöstä, jotta saataisiin selvennettyä yhteiseen hallinnointiin osallistuvan kunkin toimijan vastuualueita. Komissio katsoo, että voimassaolevan lainsäädännön perusteella voidaan sovittaa yhteen toisaalta sille talousarvion toteuttamisessa kuuluvat velvoitteet ja toisaalta unionin koheesiopolitiikka ja sen hallinnointijärjestelmä, jossa jäsenvaltiot vastaavat neuvoston asetusten perusteella ensisijaisesti rahastovarojen hallinnoinnista, seurannasta ja päivittäisestä varainhoidon valvonnasta. Olemassa olevaan järjestelmään kuuluu menettelyjä, joiden avulla komissio yleisen velvollisuutensa täyttämiseksi varmistaa, että jäsenvaltioissa on hallinto- ja valvontajärjestelmät, jotka toimivat moitteettomasti. Jos komission tekemissä tarkastuksissa käy ilmi, että tarkastus- ja valvontajärjestelmät ovat puutteellisia, määritetään sääntöjen vastaisiin menoihin liittyvä riski ja sovelletaan asianmukaisia rahoitusoikaisuja. Tässä tiedonannossa kuvataan komission näiden säännösten noudattamiseksi toteuttamia toimenpiteitä.\nOngelma on ajankohtainen myös siksi, että unioniin toukokuussa 2004 liittyneillä jäsenvaltioilla on velvoite ottaa käyttöön asianmukaiset hallinto- ja valvontajärjestelmät, joilla varmistetaan, että rakennerahastoista ja koheesiorahastosta myönnetyt yhteisön määrärahat tulevat alusta alkaen tehokkaasti käytetyiksi.\nTämän tiedonannon toisena tavoitteena (III jakso) on kuvata yleisiä suuntaviivoja, joita komissio on noudattanut 14. heinäkuuta 2004 hyväksyttyjä ja ohjelmakautta 2007–2013 koskevia lainsäädäntöehdotuksia valmistellessaan. Tavoitteena on ollut täytäntöönpanojärjestelmän johdonmukaisuuden, täydentävyyden ja tehokkuuden lisääminen kokonaisuudessaan sekä jäsenvaltioiden yhteistyövelvoitteiden ja sääntöjen rikkomisesta jäsenvaltioille aiheutuvien seuraamusten selkeyttäminen.\nII. OIKEUDELLINEN SELVITYS KOMISSION JA JÄSENVALTIOIDEN VASTUUALUEISTA\nVarainhoitoasetuksen 53 artiklassa määritelty yhteinen hallinnointi on yksi niistä keinoista, joita komissio käyttää hoitaessaan yhteisön talousarvion toteuttamiseen liittyvää tehtäväänsä. Tästä tehtävästä määrätään perustamissopimuksen 274 artiklassa, jonka mukaan ”komissio toteuttaa talousarviota omalla vastuullaan ja annettujen määrärahojen rajoissa [...] ja moitteettoman varainhoidon periaatteiden mukaisesti. Jäsenvaltiot ovat yhteistyössä komission kanssa varmistaakseen, että määrärahat käytetään moitteettoman varainhoidon periaatteiden mukaisesti.”\nKoska perustamissopimuksen 274 artiklassa ei eritellä komission vastuuta hallinnointitavan perusteella, kuuluu yleinen vastuu talousarvion toteuttamisesta komissiolle.\nJärjestelyt, joilla komissio täyttää vastuunsa rahastojen yhteisen hallinnoinnin yhteydessä, ja jäsenvaltioiden velvoitteet vahvistetaan alakohtaisessa lainsäädännössä.\nRakennerahastojen ja koheesiorahaston tapauksessa yhteinen hallinnointi tarkoittaa yhteisön talousarvion toteuttamistapaa, jonka lainsäätäjä on valinnut ilman, että komissio olisi voinut harkita toisen toteutuskeinon valitsemista; komissiolla ” ei ole muuta mahdollisuutta kuin toimia alakohtaisen lainsäädännön mukaisesti ”.\nJäsenvaltioilla on puolestaan velvoite tehdä yhteistyötä komission kanssa sen varmistamiseksi, että määrärahoja käytetään moitteettoman varainhoidon periaatteiden mukaisesti, mikä heijastaa lojaalin yhteistyön yleistä velvoitetta (perustamissopimuksen 274 ja 10 artikla). Lisäksi perustamissopimuksen 280 artiklassa velvoitetaan jäsenvaltiot toteuttamaan ” samat toimenpiteet suojatakseen yhteisön taloudellisia etuja petolliselta menettelyltä kuin ne toteuttavat suojatakseen omia taloudellisia etujaan petolliselta menettelyltä ”.\nTalousarvion toteuttamistapoihin liittyvässä varainhoitoasetuksen 53 artiklan 3 ja 5 kohdassa vahvistetaan yleiset toimintaperiaatteet, joita sovelletaan kaikkiin talousarvion aloihin, joita hallinnoidaan yhteisesti. Ensinnäkin ” kun komissio toteuttaa talousarviota yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, talousarvion toteuttamistehtävät siirretään jäsenvaltioille toisen osan I ja II osaston säännösten mukaisesti ” ja toiseksi ” kun toteuttaminen tapahtuu yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa […], komissio toteuttaa tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyjä tai tekee rahoituskorjauksia varmistaakseen, että varat käytetään asiaan sovellettavan lainsäädännön mukaisesti ja että sen on mahdollista kantaa lopullinen vastuu talousarvion toteuttamisesta Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 274 artiklan ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 179 artiklan mukaisesti ”.\nVarainhoitoasetuksen 155–159 artiklassa puolestaan säädetään, että asetuksen yleisiä säännöksiä sovelletaan erityisesti rakennerahastoista ja koheesiorahastosta rahoitettuihin menoihin, jollei toisin säädetä. Poikkeukset koskevat komission suorittamia maksuja, maksusitoumusten vapauttamista ilman eri toimenpiteitä, hallinnointia ja hankkeiden valintaa koskevia seikkoja sekä valvontamenettelyjä edellyttäen, että alakohtaisissa neuvoston asetuksissa on asiaa koskevia säännöksiä.\nA. Vuosien 2000–2006 lainsäädäntö. Hajauttaminen, kumppanuus ja yhteistyö\nNeuvosto vahvisti rahastojen hallinnointitavan rakennerahastoista annetussa perusasetuksessa (EY) N:o 1260/1999 ja koheesiorahastosta annetussa asetuksessa (EY) N:o 1164/94. Lainsäätäjä on päättänyt varsinkin rakennerahastojen osalta, että rakennerahastojen ja EMOTR:n tukiosaston maaseudun kehittämisen alalla toteutettavilla toimilla ” täydennetään jäsenvaltioiden toteuttamia toimia tai niillä pyritään osallistumaan tällaisiin toimiin ” (asetuksen (EY) N:o 1260/1999 johdanto-osan 27 kappale), minkä vuoksi on katsottava, että tällainen toiminta ” täydentää vastaavia kansallisia toimenpiteitä tai myötävaikuttaa niihin ” (asetuksen (EY) N:o 1260/1999 8 artiklan 1 kohta). Näin ollen rakennerahastoista ja EMOTR:n tukiosastosta maaseudun kehittämisen alalla myönnetyillä varoilla osarahoitetaan kansallisella tai alueellisella tasolla päätettyjä toimia. Selkeimpänä esimerkkinä tästä periaatteesta on täydentävyys (asetuksen (EY) N:o 1260/1999 11 artikla).\nHaluamatta kyseenalaistaa EY:n perustamissopimuksessa vahvistettua talousarvion toteuttamista koskevaa velvollisuutta, rakennerahastoista annetussa asetuksessa (EY) N:o 1260/1999 määritellään, että talousarvion eri toteuttamistavat perustuvat hajautettuun rakenteeseen, joka nojaa komission ja jäsenvaltion väliseen kumppanuuteen ja yhteistyöhön. Samasta järjestelystä säädetään koheesiorahastosta annetussa asetuksessa (EY) N:o 1164/94.\nValvontaa koskeva alakohtainen lainsäädäntö perustuu kahteen pilariin, joista toinen muodostuu säännöksistä, joilla komissio valtuutetaan varmistamaan jäsenvaltioiden hallinto- ja valvontajärjestelmien asianmukaisuus, ja toinen säännöistä, joiden tavoitteena on määritellä rahoitusoikaisut, joita sovelletaan, kun tarkastuksissa todetaan väärinkäytöksiä.\nKansallisten hallinto- ja valvontajärjestelmien olemassaolon varmistamisesta ja moitteettomasta toiminnasta säädetään asetuksen (EY) N:o 1260/1999 38 artiklassa samoin kuin asetuksen (EY) N:o 438/2001 5 ja 6 artiklassa, neuvoston asetuksen (EY) N:o 1164/94 12 artiklassa ja liitteessä II olevassa G artiklassa ja asetuksen (EY) N:o 1386/2002 5 artiklassa.\nRakennerahastojen rahoitusoikaisumenettelyjä kuvataan asetuksen (EY) N:o 1260/1999 39 artiklassa samoin kuin asetuksessa (EY) N:o 448/2001, ja niitä selvitetään komission yksiköiden soveltamia periaatteita, perusteita ja ohjeellisia asteikkoja koskevista suuntaviivoista asetuksen (EY) N:o 1260/1999 39 artiklan mukaisten rahoitusoikaisujen määräämiseksi 2. maaliskuuta 2001 tehdyssä komission päätöksessä K(2001) 476.\nAsetuksen (EY) N:o 1260/1999 38 artiklan 2 kohdassa säädetään erityisesti, että komissio voi esimerkiksi pistokokein tehdä tarkastuksia paikalla tai pyytää jäsenvaltioita tekemään tällaisia tarkastuksia. Näiden tarkastusten tavoitteena on varmistaa, että jäsenvaltioissa on hallinto- ja valvontajärjestelmät, jotka toimivat moitteettomasti, tai kontrolloida yksittäisiä rahoitettuja toimia. Lisäksi asetuksen (EY) N:o 438/2001 5 ja 6 artiklassa säädetään, että jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle kolmen kuukauden kuluessa tuen hyväksymisestä käyttöön otetut hallinto- ja valvontajärjestelmät ja että komissio varmistaa yhteistyössä jäsenvaltion kanssa, että järjestelmät vastaavat kyseisen neuvoston asetuksen vaatimuksia. Järjestelmän toiminta tarkastetaan säännöllisesti. Komissio ja jäsenvaltiot koordinoivat kahdenvälisten järjestelyjen perusteella tarkastusmenetelmiä ja niiden toteuttamista ja vaihtavat saamiaan tarkastustuloksia. Yhteistyö jatkuu koko ohjelmakauden ajan vähintään kerran vuodessa kansallisten ja yhteisön tarkastajien kokouksissa tehtävien tarkastelujen välityksellä. Asetuksen 38 artiklassa säädetään myös rahoitusoikaisuista, joita on sovellettava todettaessa merkittävä väärinkäytös, joka vaikuttaa välimaksuun liittyviin menoihin ja jota ei ole oikaistu. Asetuksen 39 artiklan 2 kohdassa puolestaan määritellään menettely, jota on noudatettava, kun komissio toteaa, että järjestelmissä on puutteita. Tällöin komissio keskeyttää aluksi maksut ja toteuttaa sitten tarvittaessa nettomääräisiä rahoitusoikaisuja. Koheesiorahaston hallinnointia varten säädetään samankaltaisesta järjestelmästä asetuksessa (EY) N:o 1164/94 ja sen soveltamista koskevissa yksityiskohtaisissa säännöissä.\n1. Jäsenvaltiolla on hajautetussa järjestelmässä kolme vastuualuetta .\na) Jäsenvaltio takaa yhteisön varojen moitteettoman hallinnoinnin, josta se huolehtii yhteistyössä komission kanssa, ja jäsenvaltio on ensisijaisesti vastuussa moitteettomasta varainhoidosta, seuraavilla tavoilla:\n- Hallintoviranomaisen tehtävänä on ”toimien moitteettomuuden varmistaminen erityisesti tekemällä sisäisiä tarkastuksia moitteettoman varainhoidon periaatteiden noudattamisen varmistamiseksi” sekä toimien toteuttaminen hallinto-, seuranta- ja valvontajärjestelmiin liittyvien komission huomioiden ja korjaamispyyntöjen vuoksi, toimien ja yhteisön politiikkojen johdonmukaisuuden varmistaminen ja ohjelman seurantaan liittyvien tietojen tai raporttien toimittaminen komissiolle (34 artiklan 1 kohta).\n- Maksuviranomainen todentaa menot (asetuksen (EY) N:o 1260/1999 32 artiklan 3 kohta ja asetuksen (EY) N:o 1164/94 liitteessä II olevan D artiklan 2 kohta) ja varmistaa, että hallintoviranomainen ja välittäjänä toimivat elimet ovat noudattaneet asetuksen (EY) N:o 1260/1999 (asetuksen (EY) N:o 438/2001 9 artikla) tai asetuksen (EY) N:o 1164/94 (asetuksen (EY) N:o 1386/2002 8 artikla) säännöksiä.\n- Osallistumalla rahavarojen käyttöä ja menojen toteuttamista koskevien arvioiden parantamiseen toimittamalla arvioita.\n- Soveltamalla kansallisia asiaa koskevia sääntöjä tukikelpoisuuden varmistamiseksi, jos yhteisön sääntöjä ei ole (asetuksen (EY) N:o 1260/1999 johdanto-osan 41 kappale ja 30 artikla).\n- Vastaamalla suunnitelmien, tukitoimen ja ohjelma-asiakirjan täydennyksen valmisteluun liittyvästä ennakkoarvioinnista (asetuksen (EY) N:o 1260/1999 41 artiklan 1 kohta) sekä väliarvioinnin tekemisestä ja sen päivittämisestä (asetuksen (EY) N:o 1260/1999 42 artiklan 4 kohta).\nb) Jäsenvaltio on ensisijaisesti vastuussa ”tukitoimien varainhoidon valvonnasta” asetuksen (EY) N:o 1260/1999 38 artiklan ja asetuksen (EY) N:o 1164/94 12 artiklan mukaisesti seuraavilla tavoilla:\n- varmistamalla, että hallinto- ja valvontajärjestelmät on otettu käyttöön ja pantu täytäntöön tavalla, jolla varmistetaan yhteisön varojen tehokas ja moitteeton käyttö ja toimittamalla komissiolle näiden järjestelmien kuvaus;\n- todentamalla menot ja varmistamalla, että ne ovat yhteisön lainsäädännön mukaisia ja että varat käytetään moitteettoman varainhoidon periaatteiden mukaisesti (asetuksen (EY) N:o 1260/1999 38 artiklan 1 kohdan g alakohta ja asetuksen (EY) N:o 1164/94 12 artiklan 1 kohdan c alakohta);\n- toteuttamalla komission edellyttämät korjaavat toimenpiteet (asetuksen (EY) N:o 1260/1999 38 artiklan 4 kohta ja asetuksen (EY) N:o 1164/94 liitteessä II olevan G artiklan 1 kohta);\n- esittämällä rakennerahastojen tukitoimen tai koheesiorahaston hankkeen päättyessä riippumattoman elimen laatima loppulausuma.\nc) Kuten asetuksen (EY) N:o 1260/1999 39 artiklassa ja asetuksen (EY) N:o 1164/94 12 artiklan 1 kohdan h alakohdassa säädetään, jäsenvaltio on ensisijaisesti vastuussa ”väärinkäytösten sekä rikkomisten rankaisemisesta ja oikaisemisesta”.\n2. Jäsenvaltion vastuualueiden tavoin myös komission vastuualueet määritellään, jotta komissio voi huolehtia yhteisön talousarvion toteuttamiseen liittyvästä vastuustaan valvomalla jäsenvaltioille uskottujen tehtävien moitteetonta toteuttamista. Tässä tarkoituksessa ja varmistaakseen perustamissopimuksen ja yhteisön toimielinten antamien säädösten noudattamisen komissio toimii erityisesti neljällä tasolla. Komissio\n- tekee tarvittavat päätökset rakennerahastojen täytäntöönpanemiseksi, kun asetuksissa säädettyjä vaatimuksia on noudatettu (asetuksen (EY) N:o 1260/1999 28 ja 30 artikla ja asetuksen (EY) N:o 1164/94 10 artikla);\n- varmistaa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, että jäsenvaltioissa on hallinto- ja valvontajärjestelmät, jotka toimivat moitteettomasti, mihin voi sisältyä toimia ja hallintojärjestelmiä koskevien tarkastusten tekeminen paikalla esimerkiksi pistokokein tai jäsenvaltiolle osoitettu pyyntö toteuttaa itse tarkastukset paikalla (asetuksen (EY) N:o 1260/1999 38 artiklan 2 kohta ja asetuksen (EY) N:o 438/2001 5 ja 6 artikla rakennerahastojen osalta sekä asetuksen (EY) N:o 1164/94 liitteessä II oleva G artikla ja asetuksen (EY) N:o 1386/2002 5 artikla);\n- varmistaa tukitoimien tehokkuuden:- analysoimalla tukitoimien täytäntöönpanon edistymistä suhteessa vahvistettuihin tavoitteisiin vuosikertomusten ja lopullisten täytäntöönpanokertomusten avulla (asetuksen (EY) N:o 1260/1999 37 artikla ja asetuksen (EY) N:o 1164/94 liitteessä II oleva F artikla) sekä vuositarkastuksen avulla (asetuksen (EY) N:o 1260/1999 34 artiklan 2 kohta);- rahoituksen osalta erityisesti vapauttamalla maksusitoumuksia ilman eri toimenpiteitä, keskeyttämällä maksut, kun asetuksissa säädettyjä vaatimuksia ei noudateta, suunnittelemalla ja tarvittaessa toteuttamalla korjaavia toimenpiteitä tukitoimen varainhoidon moitteettomuuden varmistamiseksi (asetuksen (EY) N:o 1260/1999 31, 32 ja 38 artikla rakennerahastojen osalta ja asetuksen (EY) N:o 1164/94 liitteessä II oleva C artiklan 5 kohta ja G artikla) ja- arvioimalla tuloksia (asetuksen (EY) N:o 1260/1999 42, 43 ja 44 artikla).\n- tekee toimia ja järjestelmiä koskevia tarkastuksia ja tilintarkastuksia paikalla esimerkiksi pistokokein, rajoittamatta kuitenkaan jäsenvaltioiden itse tekemiä tarkastuksia, ja soveltaa rahoitusoikaisuja, kun todetaan väärinkäytöksiä ja puutteita eikä jäsenvaltio ole toteuttanut rahoitusoikaisuja (asetuksen (EY) N:o 1260/1999 38 ja 39 artikla ja asetuksen (EY) N:o 1164/94 liitteessä II oleva G ja H artikla).\nC. Komission vastuualuetta on tarkennettava\nOn tunnustettava, kuten parlamentti totesi viimeksi vuoden 2002 vastuuvapauden myöntämistä koskevassa päätöslauselmassaan, että tilintarkastustuomioistuin on jo useita vuosia sitten todennut tilien luotettavuutta koskevissa tarkastuslausumissaan, että tilien perustana olevissa toimissa on usein virheitä varsinkin aloilla, joilla sovelletaan yhteistä hallinnointia. Vaikka kumpikaan toimielin ei pidä realistisena eikä alakohtaisessa lainsäädännössä vahvistettujen yhteisen hallinnoinnin toteuttamistapojen mukaisena sitä, että komission tulisi havaita maksuihin liittyvät kaikki virheet ja väärinkäytökset, ne ovat kuitenkin tunnistaneet järjestelmien heikkoudet ja rohkaisseet komissiota toteuttamaan toimenpiteitä, joiden tavoitteena on parantaa valvontajärjestelmiin kohdistuvia komission valvontatoimia.\nLausunnossaan 2/2004 tilintarkastustuomioistuin antaakin esimerkkejä kiinnostavista vaihtoehdoista ja mielipiteensä siitä, millaisessa asemassa komission tulisi olla kantaessaan vastuunsa talousarvion toteuttamisessa. Tämä visio on erittäin lähellä komission omaan näkökantaa. Tilintarkastustuomioistuin luettelee tärkeimmät periaatteet, joiden pitäisi tuomioistuimen mukaan ohjata yhteisön talousarvion valvontaa vakiintuneen oikeuden kaikilla tasoilla, ja antaa suuntaviivat, jotka voisivat ohjata lainsäätäjää lainsäädännön muutoksia valmisteltaessa.\nTilintarkastustuomioistuimen lähtökohtana ovat seuraavat toteamukset: ” minkään järjestelmän avulla ei voida olettaa saavutettavan kaikkien tapahtumien absoluuttista oikeellisuutta ” ja ” ei ole realistista ajatella, että sisäisen valvonnan järjestelmien tarkoituksena on taata tai varmistaa kaikkien tapahtumien täysi laillisuus ja asianmukaisuus ”. Tilintarkastustuomioistuin katsookin, että olisi pyrittävä kustannustehokkaisiin tarkastuksiin, sillä ” tarkastuksista aiheutuvien kustannusten pitäisi vastata niistä saatavaa hyötyä sekä taloudelliselta että poliittiselta kannalta ”. Tilintarkastustuomioistuin arvioi, että komission tulisi valvoa valvontajärjestelmien toimintaa toisaalta määrittelemällä valvontajärjestelmien vähimmäisvaatimukset ja toisaalta johdonmukaistamalla toivotut tavoitteet ja niiden toteuttaminen kaikissa vaiheissa niin kansallisella kuin yhteisönkin tasolla.\nKomissio, joka ottaa tarkkaavaisesti huomioon talousarvion toteuttamisen valvonnasta vastaavien molempien toimielinten suositukset, on jo kehittänyt välineitä toimiensa koordinoimiseksi jäsenvaltioiden toimien kanssa . Koska jäsenvaltioilla oli vaikeuksia näiden välineiden kehittämisessä ja soveltamisessa ohjelmakaudella 1994–1999, komissio sisällytti rakennerahastojen ja koheesiorahaston soveltamisasetuksiin edellytykset, joita se pitää välttämättöminä voidakseen käyttää valvontamenettelyjä, jotka antavat sille riittävän varmuuden jäsenvaltioiden toteuttamien toimien asianmukaisuudesta.\nLisäksi komissio on asetuksen (EY) N:o 1260/1999 38 artiklan ja asetuksen (EY) N:o 1164/94 liitteessä II olevan G artiklan mukaisesti rohkaissut tilintarkastuksia koskevien hallinnollisten järjestelyjen sopimista jäsenvaltioiden kanssa tehostaakseen tarkastusten koordinointia ja niistä saatujen tulosten vaihtoa komission ja kyseisten jäsenvaltioiden välillä ja varmistaakseen yhteisten tilintarkastusmenetelmien soveltamisen. Yksinkertaistamisen yhteydessä komissio on niin ikään pyytänyt jäsenvaltioita tekemään yhteistyötä, jotta yksityiskohtaiset vuotuiset tarkastusohjelmat voidaan vaihtaa hyvissä ajoin päällekkäisyyksien ja kaksinkertaisen työn välttämiseksi. Unioniin toukokuussa 2004 liittyneisiin jäsenvaltioihin sovelletaan rakennerahastoihin ja koheesiorahastoon liittyvän lainsäädännön mainittuja säännöksiä liittymistä valmistelevien välineiden täytäntöönpanoon liittyvän yhteistyön hengessä.\nKomissio on lisäksi ottanut käyttöön komission ja jäsenvaltioiden välisen luottamussopimuksen. Luottamussopimus on jäsenvaltioiden vapaaehtoinen sitoumus, jonka tavoitteena on vakuuttaa komissio siitä, että käytössä on tarvittavat keinot tilien perustana olevien toimien asianmukaisuuden varmistamiseksi, ja joka toimii tiettyä ohjelmaa, rahastoa tai aluetta koskevien tarkastusten yleisenä viitekehyksenä komission hyväksymän tilintarkastusstrategian mukaisesti ja parantaa strategian soveltamisesta saatujen tulosten vuotuista raportointia. Sopimuksen edellytyksenä on niin ikään se, että komissio on ennakolta varmistanut, että käytössä olevat järjestelmät ovat asetusten vaatimusten mukaisia. Sopimuksen ansiosta komissio saa takeet siitä, että se voi luottaa jäsenvaltioon komission ja jäsenvaltion välisen koordinoidun lähestymistavan ansiosta ilman, että asetuksissa tarvitsi esittää uusia vaatimuksia. Luottamus kuitenkin raukeaa, jos todetaan, että jäsenvaltio ei noudata velvoitteitaan.\nKuten tilintarkastustuomioistuin on todennut lausunnossaan 2/2004, rahastoihin kohdistuvan sisäisen valvonnan tehokkuuden ja vaikuttavuuden takaamiseksi tarvittavat standardit ja periaatteet ” ovat jo kokonaisuudessaan tai osittain käytössä ”, mutta muitakin voidaan vielä kehitellä ja ottaa käyttöön sen varmistamiseksi, että ” tarkastusten laajuuden ja intensiteetin avulla voidaan saavuttaa asianmukainen tasapaino tarkastusten toimittamisesta aiheutuvien kokonaiskustannusten ja niiden avulla saavutettavan kokonaishyödyn välillä ”.\nKomissio toivookin nykyisestä lainsäädännöstä saamiensa kokemusten perusteella pystyvänsä lisäämään hallinto- ja valvontajärjestelmien tehokkuutta ja vaikuttavuutta seuraavalla ohjelmakaudella. Tästä syystä se on tehnyt seuraavassa jaksossa esitetyt ehdotukset.\nIII. OHJELMAKAUDEN 2007–2013 LAINSÄÄDÄNTÖ\nYksi ohjelmakauden 2007–2013 tulevan lainsäädännön yhteistä hallinnointia koskevista tavoitteista on rajoittaa selkeästi yhteisön oikeudesta johtuvien velvoitteiden ja nykyisestä lainsäädännöstä saatujen kokemusten perusteella yhteisön talousarvion toteuttamiseen osallistuvien eri toimijoiden – toisaalta jäsenvaltioiden ja täytäntöönpanoelinten ja toisaalta komission – kehystä, luonnetta ja vastuunjakoa.\nKomission tavoitteena on lisätä yleisesti rahastojen täytäntöönpano- ja valvontajärjestelmien johdonmukaisuutta, avoimuutta ja turvallisuutta. Johdonmukaisuutta on lisättävä, koska on määriteltävä selkeästi valvonta- ja tilintarkastusjärjestelmien vähimmäisvaatimukset kaikilla tasoilla samoin kuin eri toimijoiden tehtävät ja velvoitteet. Avoimuutta on lisättävä, koska valvontatehtävistä huolehtivien eri toimijoiden on tunnettava kunkin osapuolen tekemien tarkastusten tulokset, jotta menettelyn tehokkuutta, vaikuttavuutta ja taloudellisuutta saataisiin lisättyä. Turvallisuutta on lisättävä, koska komission on voidakseen maksaa ensimmäiset välimaksut saatava lisätakeet siitä, että ohjelman hallinto- ja valvontajärjestelmät on otettu käyttöön ja että ne vastaavat asetuksessa määriteltyjä vähimmäisvaatimuksia. Tämä toteutetaan ennakolta hyväksytyn jäsenvaltion riippumattoman tilintarkastajan suorittamana järjestelmien ennakkoarviointina, joka toimitetaan komissiolle samaan aikaan kuin järjestelmien kuvaukset.\nLisäksi komissio on ehdottanut, että sen osuuden tarkastuksissa olisi oltava oikeassa suhteessa väärinkäytösten arvioituun riskiin. Kun komissiolla on varmuus kansallisten hallinto- ja valvontajärjestelmien olemassaolosta ja moitteettomasta toiminnasta, se voi ehdotuksen mukaan legitiimisti saada kansallisten tarkastusten tulosten perusteella varmuuden siitä, että ilmoitetut menot ovat laillisia ja asianmukaisia ja tehdä tästä syystä omia tarkastuksia vain poikkeuksellisissa tilanteissa.\nRiskiarviointiin perustuvan saman lähestymistavan mukaan komissio on ehdottanut, että yhteisön osuuden hallinto- ja valvontamenettelyissä olisi riiputtava tukitoimea koskevasta yhteisön rahoitusosuudesta. Tämän periaatteen mukaisesti yhteisön lainsäädännössä määritellään yhteiset vähimmäisvaatimukset, jotka rakennerahastojen hallinnoinnissa käytettävien kaikkien hallinnon ja sisäisen valvonnan järjestelmien on aina täytettävä. Samanaikaisesti jäsenvaltioille annetaan mahdollisuus soveltaa kansallisia sääntöjään ja hallinto- ja valvontarakenteitaan, kun osarahoitus on pääasiassa kansallista ja yhteisön rahoitusosuus on tiettyä kynnysarvoa pienempi. Tällaista järjestelyä voidaan kuitenkin soveltaa ainoastaan silloin, kun komissiolla on varmuus kansallisten hallinto- ja valvontajärjestelmien luotettavuudesta.\nTätä yleistä taustaa vasten seuraavaksi kuvataan vastuunjakoa koskevia tarkempia suuntaviivoja, joiden perusteella komissio on tehnyt ehdotuksensa.\nA. Komission vastuualueet\nKomissiolla on velvoite tehdä lainsäädäntöehdotuksia, joissa määritellään selkeästi yhteiseen hallinnointiin osallistuvien molempien toimijoiden vastuualueet ja velvoitteet samoin kuin niiden väliset yhteistyöjärjestelyt.\nEnsinnä on määriteltävä vähimmäisstandardit, joita kansallisten hallinto- ja valvontajärjestelmien on vastattava, sekä rahoitusoikaisut, joita on sovellettava todettaessa väärinkäytöksiä, jotka osoittavat, että järjestelmät eivät ole näiden standardien mukaisia.\nSelkeässä lainsäädännössä on niin ikään määriteltävä, että komission tehtävänä talousarvion hallinnoinnissa on valvoa, että jäsenvaltioissa on hallinto- ja valvontajärjestelmät, jotka toimivat moitteettomasti, ja kuvattava, kuinka valvontaa toteutetaan väärinkäytösten ehkäisemiseksi.\nTarkastusten osalta voidaan todeta, että komissio keskittyy edelleen hallinto- ja valvontajärjestelmien arviointiin ja riskianalyysien perusteella menettelyissä ja hallinnoinnissa todettuihin heikkouksiin luopumatta oikeudestaan tehdä tarvittaessa yksittäisiä toimia koskevia tarkastuksia, esimerkiksi silloin, kun jäsenvaltio ei ole toteuttanut toimenpiteitä väärinkäytöksiä havaitessaan.\nB. Jäsenvaltioiden vastuualueet\nJäsenvaltioilla on erityisesti seuraavat velvoitteet:\n- Antaa komissiolle jo alusta alkaen ennen ohjelman täytäntöönpanoa ja välimaksujen suorittamista komission hyväksymän riippumattoman elimen välityksellä asianmukainen varmuus siitä, että niiden hallinto- ja valvontajärjestelmät ovat laadukkaita ja täyttävät tietyt standardit ja siitä, että niiden kirjanpitojärjestelmä on moitteeton. Jos varauksetonta varmuutta ei saada, jäsenvaltion on esitettävä suunnitelma toteutettavista korjaavista toimenpiteistä. Komissio voi suorittaa välimaksut vasta sitten, kun toimintasuunnitelmaan sisältyvät hallinto- ja valvontajärjestelmän korjaukset on pantu täytäntöön tyydyttävästi.\n- Toimittaa vuosittain tilintarkastusviranomaisen lausuma ilmoitetuista menoista sekä hallinto- ja valvontajärjestelmän moitteettomasta toiminnasta ja/tai paikalla tehtyjen tarkastusten perusteella todettujen rakennerahastovarojen käyttöä koskevien heikkouksien havaitsemisesta ja korjaamisesta.\n- Antaa toimenpideohjelmien päättyessä todennettuja menoja koskeva tarkastuslausuma ohjelmakauden aikana suoritettujen toimia koskevien tilintarkastusten ja tarkastusten perusteella.\nKun rakennerahastotuen edunsaajat eivät ole noudattaneet tuen myöntämisedellytyksiä, rahoitusoikaisujen tekemisestä vastaavat ensisijaisesti jäsenvaltiot, jotka vähentävät kyseiset menot rakennerahastovaroja koskevista lausumista.\nC. Väärinkäytöksiä koskevat seuraamukset\nKuten kolmannessa taloudellista ja sosiaalista koheesiota koskevassa kertomuksessa todetaan, tehokkuusperiaatteen soveltamisen sekä hallinnon ja varainhoitoa koskevien tarkastusten yksinkertaistamisen ohella olisi sovellettava tiukempia rangaistuksia ja toimenpiteitä, joilla varmistetaan nopea takaisinperintä väärinkäytös- ja petostapauksissa. Lainsäädännössä on vahvistettava selkeät seuraamukset erityisesti rahavirtojen osalta, jos periaatteita tai vähimmäisstandardeja ei ole noudatettu ohjelman alussa tai jos kansallisissa valvontajärjestelmissä todetaan heikkouksia, jotka saattavat johtaa väärinkäytöksiin tai petoksiin ohjelman täytäntöönpanon aikana, eikä jäsenvaltio ole toteuttanut korjaavia toimenpiteitä.\nLisäksi lainsäädännössä on vahvistettava järjestelyt, joita komissio noudattaa tehdessään rahoitusoikaisuja, kun jäsenvaltio ei ole toteuttanut asianmukaisia toimenpiteitä velvoitteidensa täyttämiseksi.\nKomission ei myöskään tulisi epäröidä turvautua EY:n perustamissopimuksen 226 ja 228 artiklassa määrättyyn rikkomisesta johtuvaan menettelyyn, jos jäsenvaltiot eivät täytä velvoitteitaan.\n KOM(2003)391 lopullinen, 9.7.2003, toimi 5.3.3.C.\n Ibid, toimi 5.3.3.A.\n KOM(2003)433 lopullinen, komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle liittymisneuvottelujen aluepolitiikkaa ja rakennepoliittisten välineiden koordinointia koskevan neuvotteluluvun 21 yhteydessä annettujen sitoumusten täytäntöönpanosta liittymässä olevissa maissa.\n Komission ehdotus neuvoston asetukseksi Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa ja koheesiorahastoa koskevista yleisistä säännöksistä, KOM(2004)492 lopullinen, 14.7.2004.\n Euroopan parlamentin päätöslauselman 14 c kohta, joka sisältää huomautukset, jotka ovat erottamaton osa päätöstä vastuuvapaudesta Euroopan unionin yleisen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2002 (komissio) (SEC(2003) 1104 - C5-0564/2003 - 2003/2210(DEC)). A5-0200/2004, 21.4.2004.\n Neuvoston asetus (EY) N:o 1260/1999, annettu 21 päivänä kesäkuuta 1999, rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä (EYVL L 161, 26.6.1999, s. 1). Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna vuoden 2003 liittymisasiakirjalla (EYVL L 236, 23.9.2003).\n Neuvoston asetus (EY) N:o 1164/94, annettu 16 päivänä toukokuuta 1994, koheesiorahastosta (EYVL L 130, 25.5.1994, s. 1). Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna vuoden 2003 liittymisasiakirjalla (EYVL L 236, 23.9.2003).\n Komission asetus (EY) N:o 438/2001, annettu 2 päivänä maaliskuuta 2001, neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä rakennerahastoista myönnettävän tuen hallinto- ja valvontajärjestelmien osalta (EYVL L 63, 3.3.2001, s. 21).\n Komission asetus (EY) N:o 1386/2002, annettu 29 päivänä heinäkuuta 2002, neuvoston asetuksen (EY) N:o 1164/94 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä koheesiorahastosta myönnettävään tukeen liittyvien hallinto- ja valvontajärjestelmien ja rahoitusoikaisumenettelyn osalta (EYVL L 201, 31.7.2002, s. 5).\n Hallinto- ja valvontajärjestelmien olemassaoloa ja moitteetonta toimintaa koskeva tavoite, joka mainitaan varainhoitoasetuksen soveltamissäännöksistä annetun komission asetuksen 35 artiklassa, saavutetaan alakohtaisessa lainsäädännössä annettujen säännösten avulla (komission asetus (EY, Euratom) N:o 2342/2002, annettu 23 päivänä joulukuuta 2002, EYVL L 357, 31.12.2002).\n Komission asetus (EY) N:o 448/2001, annettu 2 päivänä maaliskuuta 2001, neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä rakennerahastoista myönnettävään tukeen liittyvän varainhoitoa koskevan oikaisumenettelyn osalta (EYVL L 64, 6.3.2001, s. 13).\n Asetuksen (EY) N:o 1164/94 12 artikla ja asetuksen (EY) N:o 1386/2002 5 artikla.\n Euroopan yhteisöjen tilintarkastustuomioistuimen lausunto nro 2/2004 ”yhtenäisestä tarkastusmallista” (single audit) (sekä yhteisön sisäisen valvonnan menettelyjä koskeva ehdotus).\n Komission tiedonanto K(2003) 1255, rakennepolitiikan hallinnon yksinkertaistamisesta, selkiyttämisestä, koordinoinnista ja joustavuudesta kaudella 2000–2006 (julkaisematon), kohta 2.5.5.\n Osana liittymistä edeltävää strategiaa annettavan tuen yhteensovittamisesta ja asetuksen (ETY) N:o 3906/89 muuttamisesta 21 päivänä kesäkuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1266/1999 11 ja 12 artikla sekä sen liite (EYVL L 161, 26.6.1999, s. 68). Liittymistä edeltävästä rakennepolitiikan välineestä 21 päivänä kesäkuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1267/1999 9 artikla ja liite III (EYVL L 161, 26.6.1999, s. 73).


Kanada murskasi Ruotsin - Pär Mårts haukuttiin pystyyn\nVIDEO: Ruotsissa kiehuu - päävalmentaja haukuttiin pystyyn!\nRuotsin urakka MM-kisoissa sai karun päätöksen.\nJääkiekon MM-kisoissa Ruotsin urakka tuli päätökseen, kun puolivälierissä Kanada oli parempi käsittämättömästi maalein 6-0. Samalla sinikeltaisten päävalmentaja Pär Mårtsin ura Ruotsin miesten jääkiekkomaajoukkueen peräsimessä tuli päätökseen.\nRuotsin TV4:n asiantuntija Niklas Wikegård haukkui Mårtsin täysin pystyyn ottelun jälkeen.\n– Valmennus on löysää ja energia vaihtoaitiossa on huono. Mukana ei tullut pelaajia, jotka olisivat voineet auttaa Mårtsia näyttämään paremmalta. Tämä on Euro Hockey Tourin joukkue, Wikegård sanoi Aftonbladetin mukaan.\n– Tämä on täysi fiasko. Tulimme surkealla joukkueella MM-kisoihin. Identiteettiä ei näkynyt koko turnauksen aikana, asiantuntija jatkoi.\nMårts oli luonnollisesti hyvin pettynyt Ruotsin surkeaan menestymiseen, mutta hän ei kuitenkaan lähtenyt latomaan samanlaista tekstiä Wikegårdin kanssa.\n– Olen tehnyt kaiken mahdollisen ja olen tyytyväinen itseeni, Mårts sanoi TV4:lle.\nMårtsin saldokseen maajoukkueessa jäi MM-kulta, MM-hopea, MM-pronssi ja olympiahopea.\nRuotsin uusi päävalmentaja on Rikard Grönborg, jonka ensimmäinen turnaus on syksyllä pelattava World Cup. Hän on valmentanut Ruotsin alle parikymppisten maajoukkuetta neljän kauden ajan.\nKatso videolta Ruotsin täydellinen nöyryyttäminen:\nMM-kisoissa ottelut jatkuvat jälleen huomenna, kun vuorossa ovat molemmat semifinaalikamppailut. Alkuillan välienselvittelyssä Suomi kohtaa Venäjän ja puolestaan myöhäisillassa Kanada ja USA iskevät yhteen.


Testaajaksi Trendiin? | Puutalobaby\nJos siis jomman kumman tyyppinen testailu kiinnostaa, lähetä ihmeessä meiliä Annille: otsikolla ”Testiryhmään” ja osoitteeseen anni.nissi@a-lehdet.fi.\nItseäni raskauden tuomat mahdolliset vauriot kropassa hirvittivät etukäteen aika lailla – etenkin kun pelkäsin, että (silloin) 34-vuotias kroppani ei olisi enää kovin palautumiskykyisessä tilassa.\nAvauduin kauhuskenaarioistani kaksi lasta saaneelle ystävälleni, ja hän kertoi käyttäneensä aktiivisesti Weledan Stretch Mark Massage Oilia. ”Suosittelu” kuului jotenkin näin: ”En kyllä yhtään tiedä, onko siitä mitään hyötyä – mutta mulle raskausarpia ei kuitenkaan tullut”.\nSiksi minäkin voin toistaa samat sanat kuin ystäväni aikaisemmin: ”En kyllä yhtään tiedä, onko siitä mitään hyötyä – mutta mulle raskausarpia ei kuitenkaan tullut”.\n15.1.2013 at 11:36\nItse säästyin raskausarvilta molemmissa raskauksissa mutta sen sijaan kroppaani koristaa ”raskaus arvet” jotka tulivat vajaa kymmenen vuotta sitten äkillisen lihoamisen johdosta….Ei niin kiva kun nämäkin arvet löytyvät pakaroista.\n15.1.2013 at 13:04\nItselläni on raskausarpia rinnoissa, reisissä, pakaroissa ja vatsassa navan ympärillä. Mitkään niistä eivät minua haittaa! Ne ovat jo aika hailakoita,mutta toivon etteivät ne koskaan katoa kokonaan.\nNe ovat taisteluarpia, rakkausarpia, äitiysarpia, kasvuarpia…arpia jotka ovat tuoneet mukanaan jotain aivan käsittämättömän kaunista ja ihmeellistä!\nLantioni leveni, painoni nousi (ja jäikin 7kg) ja kasvoin henkisesti harppauksen. Olen ylpeä siitä että olen äiti,mutta myös siitä että näytän äidiltä…en miltään langanlaihalta tytöltä, vaan naiselta jonka keho näyttää siltä, että se on pystynyt olemaan raskaana ja synnyttämään.\nhuh….tuli ihan hiki:D mikä purkaus…huh…. pähkinän kuoressa siis, minulla on raskausarpia,mutta olen ylpeä niistä ja ne eivät haittaa minua..nyt piste.:)\nPaulina (Ei varmistettu)\n15.1.2013 at 13:37\nMä taas suosittelen ihan perus kookosöljyä, olen käyttänyt sitä koko raskauden ajan eikä yhtään arpea ole siunaantunut. Tosin tämä johtuu tod.näk. enemmänkin perintötekijöistä. Kookosöljy ei myöskään haise, toisin kuin tuo Weledan öljy ja on huomattavasti riittoisampaa ja edullisempaa.\n15.1.2013 at 13:57\nKliinisten tutkimusten mukaan (ainakaan 2010 kun asiaan perehdyin) ei ole ainuttakaan tuotetta joka ehkäisisi raskausarpien syntyä. Toki ainahan kokeilla voi, mullakin oli bodyshopin kaakaovoita, mutta ei auttanut. Kyllä kyse vaan taitaa olla ihon ja sen alaisen kudoksen laadusta.\n15.1.2013 at 14:32\nMä käytin tavallisten perusvoiteiden lisäks (lääke-edustaja) frendiltäni saatua Bio-oilia. Se markkinoitiin mulle niin, että ”tätä käytti Victoria Beckhamkin”.:). Joo no aivan sama, mutta jos tuo pullo tuossa on niin käytetään :D.\nArpia kuitenkin tuli parin viimeisen viikon aikana reilusti. Päättelin siis, että kyse on enempi ihosta kuin rasvauksesta. Oman mielenrauhan (ja ihon kosteuden) takia rasvaus on kuitenkin ihn jees niin tietää ainakin yrittäneensä.\n15.1.2013 at 14:39\nMinäkin olin hyvin tietoinen siitä, ettei ihon kosteutuksella ole todettu olevan vaikutusta raskausarpien syntyyn, vaan se on kudostyyppi- ja ilmeisesti myös hormonitoimintakysymys. Silti rasvailin itseäni hyvin tunnollisesti Burt’s Beesin Mama Bee -ihoöljyllä. Tykkäsin myös sen tuoksusta, se on raikkaan sitruksinen. Raskausarpia ei tullut ollenkaan. Osasyy on varmasti se, että mahani ei ehtinyt niin kovin suureksi johtuen synnyttämisestä jo rv 34+0.\n15.1.2013 at 14:40\nPakko minunkin liputtaa tuon Weledan puolesta. Kaksi raskautta takana eikä arpia tullut… Joten, en kyllä yhtään tiedä oliko siitä hyötyä, mutta mulle niitä arpia ei tullut. :)\nKosmetologi (Ei varmistettu)\n15.1.2013 at 15:01\nKyllä ne raskausarvet ovat perinnöllisiä ja hormonaalisien tekijöiden aiheuttamia. MUTTA vaikka ihon kosteutus ei sulje niiden syntyä kokonaan pois, niin se kuitenkin huomattavasti auttaa. Jos iho on hyvin kosteutetty ja arpia ennalta ehkäisee niin arvista tulee huomattavasti vaaleampia, pienempiä ja niitä tulee vähemmän. Joten jos väität ettei ihon kosteutus auttaisi ollenkaan niin olet täysin väärässä. Suosittelen siis ihon kosteutusta säännöllisesti vaikka et tietäisi onko siitä apua ;D huonosti hoidettuun, kuivaan ihoon syntyy arpia paljon todennäköisemmin koska kuiva iho ei ole joustava ihon venyessä. Suosittelen myös kerran viikossa kuorintaa. Todella hyvä ja halpakin kuorinta koko vartalolle syntyy kun sekoitat oliiviöljyä ja hienoa merisuolaa. Oliiviöljy kosteuttaa ja suola kuorii hellävaraisesti mutta hyvin. Kun olet kuorinut niin anna kuorinna vaikuttaa iholla hetki jotta öljy pääsee imeytymään ihoon. Itse suoritan kuorinnan aina saunassa.\nItse säilyin raskausarvilta kokonaan apteekista ostetun ceridal-hoitoöljyn avulla.\nArpia voi ehkäistä myös kuivaharjauksella.\nJo syntyneitä arpia saa vaalennettua kosmetologisilla hoidoilla. Esim timanttihionnalla ja oikeilla tuotteilla.\nYksi ystävä (Ei varmistettu)\n15.1.2013 at 15:15\nHahaa, tuo mainoslause saattoi olla minun suustani. Omille jutuille (tai omien juttujen kuuloisille jutuille) on aina NIIN hauska nauraa. Pelastit kuitenkin yhden todella tyhmän päiväni töissä tuolla jutulla.\nAnnikainen (Ei varmistettu)\n15.1.2013 at 15:36\nminä käytin raskausarpien ehkäisyyn Born to Bion luomumanteliöljyä (ei tuoksu juuri ollenkaan) sekä Lushin Buffy vartalovoipalaa, joka kuorii samalla. Tulos: Ei arpia.\n15.1.2013 at 15:39\nEn käyttänyt kahdessa raskaudessa arpien ehkäisyyn mitään ja tulos: ei arpia. Eikä muuten ole siskolla, äidillä tai mummollakaan.\nIhana kommentti Maamilla, JUURI NOIN pitäisi ”elämänjälkiin” vartalossa suhtautua! <3 Hih mä oon itse asiassa monesti jutellut Joelille, että mä ihan odotan sitä, että me ollaan vanhoja ja ruttuisia – että millaiset rypyt meille elämä tuo tullessaan :) Mun mielestä on jotenkin ihana ajatus, että iloisten ja positiivisten ihmisten rypytkin on naurunryppyjä silmissä. Kun taas tuimat pessimistit saavat otsaansa kurttujuonteet… Se on tavallaan mun mielestä tosi kaunis ajatus: että ei olla enää niin ”syntymäkauniita” kuin kaksikymppisenä, vaan eletty elämä muokkaa myös ulkonäköä mukaisekseen… Oh, mä haluan vanhana olla silleen kauniisti ryppyinen!\n…tshihi ja sit tosiaan se toinen turhamaisuuspuoli, että ei sitä nyt kuitenkaan ihan vielä halua olla kauniisti(kaan) ryppyinen :D Ainakaan jos sitä voi jotenkin suht vaivattomasti estää. Itsekin öljyilin silleen puoliskeptisesti ”ei tästä nyt ainakaan mitään haittaa ole” -tyyppisesti – mutta öljyilin siis kuitenkin :)\n(toisin kuin mitään silmänympärys- ym.-voiteita en jaksa käyttää, olen monta-monta vuotta rasvaillut apteekin Aqualanilla niin kasvot kuin kropankin)\nKiitos myös Kosmetologille tosi hyvistä vinkeistä – minun maallikkokorvaani kuulostavat oikein järkeviltä. Apteekin Ceridal on muuten munkin mielestä hyvää kamaa, sitä on välillä käytetty Aqualanin kaverina täälläkin kropan kosteutukseen.\nJa näiden kommenttien pohjalta vink vink siis sinne Trendin kauneustoimitukseen: täällä lukijoilla käytetty Weledan lisäksi mm. Kaakaovoita (Bodyshop), Burt’s Beesin Mama Bee -ihoöljyä, Ceridal-hoitoöljyä ja Bio-oilia.\nYksi ystävä: Hih ja <3 ! Joo, arvaan että tunnistit itsesi :) Iso halaus sinne mälsään työpäivään (toivottavasti se on jo kohta lopussa) ja yritetään nähdä PIAN!\n15.1.2013 at 15:41\nTuota Weledaa olen käyttänyt jostain raskausviikosta 20 lähtien pullon per kuukausi ja nyt 41+2 voin sanoa, että EI AUTA MINULLA. Kirkkaanpunaisia pystyarpia on melkein hävystä palleaan asti.\n15.1.2013 at 15:46\n…ja lisäys vielä käytettyihin voiteisiin: Born to Bion luomumanteliöljy, Lushin Buffy -vartalovoipala – JA hyvät geenit :)\nHih tässä samalla kertyy sinne Trendin testiin varmaan käyttökelpoisia vinkkejä testattaviksi tuotteiksi. Ja toivottavasti Anni saa myös ryhmäänsä testaajia!\n15.1.2013 at 15:50\nPumpkinjam: No voi höh. Mutta nehän sitten kuitenkin varmaan haalistuvat ajan myötä – ja lue Maamin ihana kommentti tämän keskustelun alusta :) Tsemppiä raskauden viime metreille – pian, pian! :)\n15.1.2013 at 17:32\nTäällä Englannissa tosiaan vannotaan tuon Elkun mainitseman Bio-Oilin nimeen… Mullakin sitä on. Saas nähdä auttaako – vasta ollaan viikolla 15, tosin pötsi näyttää enemmänkin jo viikolta 25+.\n15.1.2013 at 17:48\nEipä ehtiny arpia tulla, enkä tiedä, kuinka suuri osuus mahan öljyämisellä oli. Mä kylläkin käytin ahkerasti sitä öljyä kyllä ihan siksi, ettei maha olisi nii kammottavasti kutissu.\n15.1.2013 at 18:48\nHeips, minä kans käytin tuota samaista weledan öljyä, jostai viikolta 30 eli liian myöhään aloitin ehkä? Jokatapauksessa arvet tulivat raskauden loppumeterillä vatsaan, ja siinä ovat pysyneet. En kyllä oikein niitä elämänjälkinä ole osannut pitää, en kyllä yöuniakaan ole menettänyt, joten lähtisin mielelläni testaamaan tuotteita niiden poistamiseksi :D\n15.1.2013 at 20:50\nTällä virallisella tutkimusotannalla siis öljyt voivat toimia tai olla toimimatta ja raskausarpia voi tulla tai olla tulematta :)\nVierailija (18:48): Joo, lähetä ihmeessä Annille meiliä, josko pääsisit mukaan!\nHei ja sitten testaajaksi ryhtyneet: kertokaa ihmeessä sitten joskus myöhemmin täälläkin, että millaisia kokemuksia eri tuotteista tuli!\n15.1.2013 at 22:17\nMulla on kyljissä 2 2cm arpea jotka tuli siitä kun keskimmäinen viihtyi poikittain viikolla 27 ja reidet meni jo teininä. Muuten arveton ja kolme isoa lasta :)


LUT Kouvola osallistui KYMIEXACT -hankkeeseen. Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulun KYMIEXACT -hankkeessa luotiin toimintamalli, jolla voidaan ketterästi ja monipuolisesti vastata kymenlaaksolaisten älykkään erikoistumisen kärkialojen osaamistarpeisiin. Toiminnan periaatteena oli sekä yksilöllisten että yritys- ja teollisuusalalähtöisten osaamispolkujen rakentaminen. KYMIEXACT -toimintamalli luotiin yhteistyössä aikuiskoulutustoimijoiden kanssa. Hankkeen osatoteuttajia olivat Xamk, KSAO ja Ekami. Toimenpiteisiin osallistuivat LUT Kouvola, HY+, Kymenlaakson kesäyliopisto ja Kouvolan kansalaisopisto. LUT Kouvolan toimijat osallistuivat hankkeen työryhmän kokouksiin, workshoppeihin ja ohjausryhmätyöskentelyy. Hankkeeseen tuotiin LUTin täydennyskoulutus ja avoimen yliopiston osaamista. Hanke jatkui 31.12.2019 saakka.


Korg nanoKEY2 USB MIDI Controller, Black | Gear4music\n45 €ALV @ sisältyy hintaan\nKorg nanoKEY2 USB MIDI Controller, Black Yleiskatsaus\nMatala profiili ja erittäin kannettava MIDI-näppäimistö. Korg nanoKEY2 USB MIDI -ohjain, musta on täydellinen työkalu liikkuvalle digitaaliselle muusikolle.\nTuotteen viite: 21043\nKorg nanoKEY2 USB MIDI -ohjain, musta on täydellinen työkalu liikkuvalle muusikolle. Siinä on matala-profiilinen 25-muistinen nopeusherkkä keybed. Tämä antaa lisäkäsityksen muistiinpanojen toiston aikana ja tallentaa nopeudet parempaan dynamiikkaan.\nKeybed on suunniteltu optimaalisella avaimen leveydellä ja runsaalla välillä avainten välillä. Näin varmistetaan, että kaikki näppäimistön / piano-soittimen tyylit voivat helposti mukautua näppäimiin. Kosketus- ja nopeusvaste on säädetty täydellisyyteen, mikä takaa optimaalisen tarkkuuden ja tarkkuuden tallennettaessa valittuun ohjelmistoon.\nSustain, Pitch, Modulation ja Octave Controls\nIntegroidut control tarjoavat yksinkertaisen, mutta syvällisen control keybed-laitteellesi. Octave Shift -näppäimillä voit siirtää näppäimistön neljä tasoa ylös tai alas. Voit käyttää tätä Key Transpose -ominaisuuksilla, jolloin access MIDI-spektrin kaikkiin muistiinpanoihin.\nPitch-painikkeet toimivat kaarevina. Plus-kentän painaminen lisää merkinnän nousua asteittain klassisen nousevan vaikutuksen saavuttamiseksi.\nModulaatiopainikkeita voidaan käyttää useisiin eri asetuksiin. Voit mukauttaa mitä parametreja modulointipainikkeet vaikuttavat Korg Kontrol Editor -ohjelmiston avulla. Voit esimerkiksi käyttää modulaatiopainikkeita käynnistämään LFO:n automatisoimisen bassoäänellä laajennetun äänisuunnittelukyvyn saavuttamiseksi.\nKompakti ja erittäin vankka muotoilu tekee nanoKEY2: sta yhden kannettavista MIDI-näppäimistöistä markkinoilla. Ohut rakenne sopii helposti reppuunne. Se toimii myös USB-virtalähteenä, jolloin ulkoista virtalähdettä ei tarvita. NanoKEY2 on täydellinen työkalu ideoiden hankkimiseen liikkeellä, täydellisten tuotosten luomiseen kotoa.\nNanoKEY2:n mukana tulee Korg Kontrol Editor -ohjelmisto. Tämä mukautettu ohjelmisto on suunniteltu käytettäväksi nanoKEY2:n kanssa. Sen avulla voit navigoida asetusten välillä ja muokata niitä helposti. Se tarjoaa yhteensä neljä nopeusasetusta, kolme nopeuskäyrää kiinteällä nopeudella. Voit myös muuttaa modulaatiopainikkeen lähettämiä viestejä ja ylläpitää painiketta.\n25 nopeusherkää näppäintä\nAdvanced-design-keybed tarjoaa paremmat tarkkuus- ja nopeusherkät avaimet\nSustain-painike - ihanteellinen pianoosien syöttämiseen\nPitch Bend ja Modulation -painikkeet\nOctave Shift -näppäimet - siirtää yleistä äänenvoimakkuutta YLÖS tai ALAS neljä oktaavia\nNäppäinsiirtopainikkeella voit suorittaa yhden avaimen ja tulostaa toisen\nKäytä Korg Kontrol -editoriohjelmistoa nanoKEY2:n muokkaamiseen\nNapsauttamalla tätä voitte ostaa Korg nanoKEY2 USB MIDI Controller, Black sekä valitsemanne lisävarusteet


1 Ajankohtaiskatsaus maakuntauudistukseen Neuvotteleva virkamies Katja Palonen Valtiovarainministeriö Etunimi Sukunimi\n2 Miksi maakunta- ja sote-uudistus tehdään? Perustuslakivaliokunta kesällä 2017: Uudistus on välttämätön, kiireellinen ja tärkeä. Toimivammat palvelut Hallinnon sujuvuus Toimintatapojen muutos Lisää demokratiaa Kustannustehokkuus Kasvun edistäminen Hallinto on palvelua. Sen tarkoituksena on edistää ihmisten, yhteisöjen ja yritysten toimintaa. Avoimuus Asiakaslähtöisyys Vuorovaikutus\n4 Maakunta- ja soteuudistuksen eteneminen EK:n valiokunnissa 41 lakia Valinnanvapauslakivalmistelu (lausuntokierros päättyi ) Valinnanvapauslaki-HE MAKU-II ja LUOVA HE Maantielaki HE Kasvupalvelu-HE eduskuntaan Lait hyväksytään eduskunnassa 2 3/18 5/18 6/18 Lait voimaan 10/18 Maakuntavaalit ESIVALMISTELU MAAKUNNISSA 4 VÄLIAIKAISHALLINTO MAAKUNNISSA MAAKUNTA- VALTUUSTOT Uudistus tehtäväsiirtoineen voimaan Ministeriön vastinemenettelyssä (joulukuu 2017) täydennetty lakiehdotuksia mm. - Avustus kunnille mahdollisten tyhjien sote-kiinteistöjen ongelmaan - Vuoden siirron vaikutukset uudistuksen toteuttamiseen - Maakuntavaalien ajankohdan muutos Päivi Nerg\n5 Lainvalmistelusta toimeenpanoon Lainvalmistelu alkaa olla valmista, lait ovat eduskunnan käsittelyssä Uudistuksen painopiste siirtyy toimeenpanoon Toimeenpanossa paljon valtakunnallista valmistelua, mutta vielä enemmän tapahtuu maakunnissa Oleellista on toimiva yhteistyö valtioneuvoston ja maakuntien kesken Samalla rakennetaan pysyviä valtioneuvoston ja sen ministeriöiden sekä maakuntien yhteistyön (ja ohjauksen) muotoja\n6 Uudistuksen toimeenpano etenee MAAKUNNISSA Valmistelutyö hyvässä vauhdissa Valtion rahoitusta vuoden 2017 alusta Yhteensä noin palkattua valmistelijaa Lisäksi työhön osallistuu maakunnissa tuhansia virkamiehiä sekä eri sidosryhmien edustajia Odotus lakien hyväksymisestä ja voimaantulosta VALTAKUNNALLISESTI Maakuntien ja ministeriöiden väliset simulaationeuvottelut Digitalisaatiossa voimakas kehitystyö Uudet toimintatavat otettavissa käyttöön Aito vuorovaikutus: Maakunnat valtio Maakunnat kunnat Maakunnat järjestöt ja sidosryhmät maakunnat keskenään Uudistuksen tavoitteiden kannalta ratkaisevaa on onnistunut toimeenpano. VN.FI 6\n7 Kriittiset kysymykset toimeenpanossa Järjestäjätehtävän ymmärtäminen ja hallinta maakunnassa Monituottajamallin hallintaan tarvitaan vahvat järjestäjät riittävä osaaminen ja työkalut: tiedolla johtaminen avainasemassa Yhteisesti koordinoitu toimeenpano: valtio ja maakunnat Maakunnan ja kunnan yhteistyö Kaksi rinnakkaista itsehallinnollista toimijaa Maakuntien rahoitus ja valtion yhtenäinen ohjaus Muutosjohtaminen ja henkilöstön osallistuminen maakunnissa ICT ja digitalisaatio Mahdollistava lainsäädäntö Aikataulu 7\n8 Rahoitus valmisteluun ja toimeenpanoon 2018 Uudistuksen etenemiseen osoitetaan kokonaisuudessaan yli 300 milj. vuonna 2018 Maakuntien ICTpalvelukeskusten valmistelu ja yhteiset ICT-investoinnit 130 milj. Maakuntien esivalmistelun ja väliaikaisten valmisteluelinten rahoitus 40 milj. 15,9 milj. Sotedigi-yhtiö rahoittaa ja osin toteuttaa kansalliset sote- ICT-kehitysinvestoinnit Maakuntavaalien järjestämiseen Valinnanvapauspilotit 100 milj. + LTAE 2017 jo myönnetty 30 milj. Pääomitus Vake Oy:sta VN.FI\n9 Henkilöstön osallistuminen muutokseen Henkilöstön osallistuminen muutoksen suunnitteluun ja tekemiseen on tärkeää. Näin varmistetaan tarkoituksenmukaiset ja arjessa toimivat ratkaisut. Henkilöstön tiedonsaannista on huolehdittava koko muutoksen ajan. Yhteistoiminta toteutetaan lainsäädännön edellyttämällä tavalla. Tärkeää on varmistaa lakisääteisten vastuiden ja velvollisuuksien hoitaminen yhteistyössä henkilöstön kanssa Etunimi Sukunimi\n10 Kansalaisille suunnattu Maakunta tutuksi -viestintäkampanja käynnistynyt Tavoitteena on kertoa maakuntien roolista, tehtävistä ja vastuista sekä siitä, miten maakuntien toimintaan voi vaikuttaa. omamaakunta.fi omamaakunta.fi sivusto on avattu. Sivu on tarkoitettu asukkaille. Sivustolle päivitetään uudistukseen liittyvä kansalaisille suunnattu tieto. Oikeusministeriö Vastaa normaalien käytäntöjen mukaisesti vaaliviestinnästä. Tehokkaan vaaliviestinnän tavoitteena on tavoittaa kaikki asukkaat. alueuudistus.fi Asiantuntijoille ja valmistelijoille suunnattua alueuudistus.fi -sivustoa ylläpidetään edelleen. Lisäksi Kuntaliitto toteuttaa erityisesti vaaleihin liittyvää viestintää. Kuntaliitto toteuttaa mm. vaalikiertueen eri paikkakunnilla\n11 Ajankohtaista toimeenpanon valmistelussa maakunnissa Kaikissa maakunnissa työ hyvässä vauhdissa: Valmistelua tehdään pääasiassa yhdessä monialaisen maakunnan näkökulmasta Valmistaudutaan siirtymään esivalmistelusta väliaikaishallintoon Väliaikaishallinnon toimielimien (VATE) nimeäminen/uudistaminen Virkamiestoimielin, poliittinen ohjaus pääsääntöisesti maakuntahallituksilla Tekee virkavalmistelua uutta maakuntavaltuustoa varten Maakuntien toimielin- ja organisaatiorakenteiden valmistelu alkanut Vaihtoehtoisia malleja poliittisen ohjauksen linjattavaksi Lopulliset päätökset maakuntavaltuustossa Resursseja suunnataan rakenteiden lisäksi myös toiminnan sisällölliseen valmisteluun\n12 Järjestämistehtävän toteuttaminen PP PS PH Satk Uum VS Pim Kyml ES Lap KH Pom EK EP KAI KP KS PK Toimielinrakenne järjestäjäorganisaati ossa Hallintorakenne ja järjestäjän organisaatiorakenne Tuotantoorganisaation rakenne Asiakaskohtaisten palvelukokonaisuud et Varautuminen Maakuntien välinen yhteistyö Ympäristötehtävät ja strategia Palvelumarkkinat ja niiden kehittyminen Yleinen valmistelutilanne\n13 Uudistuksen onnistumisen edellytykset Hyvä johtaminen Luottamuksen vahvistaminen Poliittisen päätöksenteon varmistaminen Toimeenpanosta huolehtiminen Viestintä VN.FI 13


JONATHAN NACKSTRAND/AFP JUSTIN SULLIVAN/GETTY IMAGES FABRICE COFFRINI/AFP ANTONY DICKSON/AFP AFP/POHJOIS-KOREAN TV\nRaiskausuhrin isä vaatii hirttotuomiota\nOikeudenkäynti. Esityksiä Intian naisten aseman parantamiseksi tulossa vielä tässä kuussa.\nRuotsi. Madeleine saa vähiten luottamusta\nRuotsin kuninkaallisista vähiten luottamusta nauttii prinsessa Madeleine (vas.). Aftonbladetin julkaiseman mittauksen mukaan Madeleine saa keskiarvoksi 2,8 skaalalla, jossa 5 tarkoittaa suurinta luottamusta. Selvästi korkeinta luottamusta nauttii kruununprinsessa Victoria (4,2). STT\nMarokko. Purevat koirat halutaan kuriin\nSveitsi. Mies surmasi ampumalla kolme naista\nIntiassa alkoi torstaina oikeudenkäynti maata ravistelleessa joukkoraiskaustapauksessa, jossa viittä miestä syytetään parikymppisen naisen raiskaamisesta ja murhaamisesta. Joulukuun puolessavälissä Delhissä tapahtunut rikos on herättänyt maassa kiivaan keskustelun naisten aseman parantamisesta. Syytetyt ovat iältään 19–35-vuotiaita, ja heitä uhkaa kuolemantuomio. Kuudes raiskaukseen osallistunut mies on alaikäinen, joten hänen tapauksensa käsitellään nuorisotuomioistuimessa. – Koko maa vaatii näille hirviöille hirttotuomiota. Myös minä, uhrin isä kommentoi toimittajille. Intian raiskaustilastot ovat sysimustat: poliisi saa ilmoituksen raiskauksesta keskimäärin 20 minuutin välein. Suuttumusta ovat herättäneet myös tapausten äärimmäisen pitkät käsittelyajat sekä alhainen tuomioaste. Vuonna 2011 vain neljännes raportoiduista raiskauksista johti tuomioon. Parannuksia on luvattu: maassa avattiin tällä viikolla ensimmäinen seksuaalirikoksien nopeaan käsittelyyn erikoistunut tuomioistuin, ja parlamentti käsittelee paraikaa lakimuutosta, joka laajentaa raiskauksen määritelmää. Todennäköistä on, että Delhin tapauksen vuoksi la-\nMielenosoittajat kokoontuivat oikeustalon edustalle Delhissä torstaina.\nkia kovennetaan lisää. Hallitus on perustanut kaksi komiteaa, joiden on määrä tehdä esityksiä naisten aseman kohentamiseksi. Toinen niistä antaa raporttinsa vielä kuluvan kuun aikana. Kansalaisilta on tullut ehdotuksia komitealle peräti 17 000. Usko viranomaisiin ei kui-\nKiina. Hongkongin haineväbisnes halutaan kuriin\nHongkongissa vaatimukset haineväteollisuuden rajoittamiseksi kiihtyvät. Asia nousi pinnalle tällä viikolla, kun julkisuuteen tuli valokuvia, joissa jopa kymmeniätuhansia irtileikattuja haineviä kuivatetaan kaupungissa tehdasrakennuksen katolla. Kuvien hainevät ovat todennäköisesti matkalla manner-Kiinaan, missä eväkeitto on kysytty herkku. STT-AFP\nEtelä-Korea. P-Koreaan syntynyt perillinen?\nEteläkorealaiset tiedotusvälineet arvuuttelivat torstaina kilvan sitä, onko Pohjois-Koreaan syntynyt perillinen. Tuoreet tv-kuvat viittaavat median mukaan siihen, että Pohjois-Korean johtajan Kim Jong-unin puoliso on äskettäin synnyttänyt. Joulukuun puolivälissä Ri Sol-ju oli kuvista päätellen mitä ilmeisimmin raskaana. Uusissa kuvissa hän esiintyy huomattavasti hoikempana. STT-AFP\ntenkaan ole korkealla, ja eräät kyllästyneistä ovat alkaneet ottaa oikeutta omiin käsiinsä. Poliisin mukaan keskiviikkona Assamissa joukko naisia pieksi raiskausyrityksestä epäilemänsä paikallispoliitikon ja toimitti hänet viranomaisten haltuun. STT-REUTERSAFP\nHIRTTÄMINEN. Murhasta voi Intiassa saada kuolemantuomion, mutta hirttäminen on teloitustapana harvinainen.\nPOIKKEUS. Maan korkein oikeus määräsi vuonna 1983, että sitä voi käyttää vain ”poikkeuksellisista poikkeuksellisimmissa” tapauksissa.\nTERRORI-ISKU. Viime marraskuussa hirtettiin Mumbain vuoden 2008 terrori-iskusta tuomittu mies. Se oli ensimmäinen hirttotuomio kahdeksaan vuoteen.\nNepalin pääkaupungissa Katmandussa mielenosoittajat ovat jo viikon päivät marssineet pääministerin virkaasunnon edessä. Syy on sama kuin naapurimaa Intian protesteissa: naisten asemaan on saatava parannus. Kaupunkilaiset suivaan-\nnutti kotiapulaisen tapaus. 21-vuotias nainen sanoi tulleensa poliisien ryöstämäksi ja raiskaamaksi Katmandun lentokentällä. Nainen kertoi saaneensa viranomaisilta korvauksen, joka oli kuitenkin paljon pienempi kuin häneltä anastettu summa. STT-AFP\nElinsiirroista nousi skandaali\nMarokko pyrkii vähentämään koiranpuremia uudella lailla, jonka tarkoituksena on suojella ihmisiä vaarallisilta koirilta. Kovempien rangaistusten toivotaan suitsivan koiranomistajia pitämään lemmikkiään paremmin silmällä. Marokossa rekisteröidään vuosittain jopa 50 000 koiranpuremaa. STT-AFP\nSveitsissä kolme naista sai surmansa ja kaksi miestä haavoittui, kun aseistautunut mies avasi keskiviikkoiltana tulen Daillonin kylässä. Ampumisesta epäilty on 33-vuotias kylän asukas, jolla tiedetään olevan päihdeongelma. Hän itse haavoittui pidätyksen yhteydessä. STT-AFP-REUTERS\nSandy-myrskyn tuhot olivat nähtävissä New Yorkissa vielä uudenvuoden jälkeenkin.\nVahingot. Katastrofien hinta yli 120 miljardia Yhdysvalloissa riehunut hirmumyrsky Sandy ja muut luonnonkatastrofit aiheuttivat viime vuonna yhteensä 160 miljardin dollarin eli noin 122 miljardin euron vahingot. Näin kertoo maailman suurin jälleenvakuutusyhtiö Munich Re. Määrä kutistui selvästi toissa vuodesta, jolloin muun muassa Japanissa ja UudessaSeelannissa sattuneet maanjäristykset ja Thaimaan tulvat aiheuttivat ennätysmäiset, noin 400 miljardin dollarin tuhot. Vakuutukset kattoivat yh-\ntiön mukaan viime vuoden tuhoista nelisenkymmentä prosenttia. Yhdysvalloissa yksin Sandy-myrskyn seurauksista maksettiin noin 25 miljardin euron korvaukset. STT Uhrit •\n9 500 KUOLLUTTA. Viime vuoden luonnonkatastroﬁt vaativat 9 500 kuolonuhria, mikä on poikkeuksellisen vähän. Tämä johtuu siitä, että vain harvat katastroﬁt iskivät tällä kertaa köyhiin ja kehittyviin maihin.\nSaksalaisen sairaalan henkilökunnan epäillään ottaneen lahjuksia elinsiirtoa odottaneilta potilailta. Epäilyjen mukaan Leipzigissä sijaitsevassa sairaalassa vääristeltiin maksua vastaan potilastietoja, jotta potilaat pääsisivät paremmille paikoille elinsiirtojonossa. Potilaita oli merkitty dialyysipotilaiksi, jotta he saisivat maksansiirron nopeammin. Tutkinnassa on 38 tapausta. Sairaalan johtaja sekä kaksi lääkäriä on hyllytetty tutkinnan ajaksi. STT-AFP Jemen\nSuomalaispari siepattu vuoristoon\nSuomalaispariskunnan sieppauksen takana ovat jemeniläisen heimon edustajat, eivät al-Qaida-verkoston jäsenet, vakuutti jemeniläinen turvallisuuslähde uutistoimisto AFP:lle torstaina. Syynä sieppaukseen olivat lähteen mukaan heimon maakiistat hallituksen kanssa. Lähteen mukaan suomalaisia ja heidän kanssaan siepattua itävaltalaista pidetään Khawlanin vuoristoalueella 80 kilometriä pääkaupunki Sanaasta kaakkoon. STT-AFP\n1 200 laskettelijaa jäi eristyksiin\nPelastusmiehistöt evakuoivat torstaina 1 200 laskettelijaa Pyreneiltä espanjalaisesta laskettelukeskuksesta. Laskettelijat jäivät saarroksiin, kun hissit lakkasivat toimimasta kovassa myrskyssä Panticosassa Aragonin alueella. Laskettelijat jumiutuivat rinteille useiksi tunneiksi, sillä tuuli puhalsi puuskissa jopa 110 kilometriä tunnissa. Poliisi, pelastusmiehistöt ja keskuksen henkilökunta kuljettivat rinnekoneilla ihmisiä turvaan. STT-AFP Vatikaani\nMaksukortit eivät käy Vatikaanissa\nVatikaanissa ei voi toistaiseksi maksaa kortilla. Italialaismedian tietojen mukaan Italian keskuspankki keskeytti korttimaksut, koska Vatikaani ei ole noudattanut säädöksiä rahanpesun estämiseksi. Vatikaanin korttimaksuja on hoitanut Deutsche Bank Italy, mutta se tarvitsee keskuspankin luvan toimintaan. Viime vuonna Euroopan neuvoston tukema komitea löysi vakavia puutteita Vatikaanin pankin toiminnasta. STT-AFPREUTERS


Sujuva vuorovaikutus -koulutus - Camera obscura\nMateriaalit › Sujuva vuorovaikutus -koulutus\nSujuva Vuorovaikutus -kurssilla vahvistetaan ihmissuhdetaitoja, joiden avulla tehostetaan vuorovaikutusta sekä edistetään hyvinvointia ja kohtaamisia työssä sekä arkielämässä.\nKurssilla harjoitellaan selkeiden viestien lähettämistä, aktiivista ja kunnioittavaa kuuntelemista sekä ristiriitatilanteiden ratkaisemista. Saat myös monipuolista perustietoa vuorovaikutuksesta ja opit toimimaan ympäristössäsi taitavammin sekä tehokkaammin.\nKeskeisiä harjoittelun kohteita ovat omien tunteiden ja tarpeiden ilmaiseminen, toisten tunteiden ja tarpeiden kuunteleminen ja ristiriitojen ratkaiseminen toista arvostavalla tavalla.\nKurssi auttaa ihmisiä toimimaan yhdessä paremmin ja auttaa luomaan toimivampia sekä kestävämpiä ihmissuhteita eri elämänalueilla. Sujuvassa vuorovaikutuksessa keskustelun osapuolien kokemukset tulevat riittävästi ilmaistuksi ja kuulluksi.\nKurssi sopii erinomaisesti esimerkiksi työyhteisön, urheiluseurojen ja erilaisten järjestöjen toiminnan kehittämiseen. Lisäksi kurssi tuo taitoa esimerkiksi parisuhteisiin ja perheiden arkeen kommunikointitaitoja lisäämällä.\nOpittavien vuorovaikutustaitojen avulla voidaan parantaa yhteistyön edellytyksiä sekä asiakkaiden kanssa, että työtovereiden ja läheisten kesken. Ristiriitojen ja ihmissuhteisiin liittyvien vaikeuksien vähentyminen parantaa oman elämänlaadun lisäksi myös työn laatua ja tuloksia sekä kohentaa työpaikan yleistä ilmapiiriä.\nOpitut taidot ovat hyödyksi kotona, kouluissa, vapaaehtoistoiminnassa, harrastuksissa sekä muissa yhteisöissä ja järjestöissä.\nSujuva Vuorovaikutus -peruskurssin kesto on noin 12 tuntia. Kurssi voidaan toteuttaa esimerkiksi kahtena kokonaisena päivänä tai kolmena iltapäivänä.\nEsite ja ennakkotehtävä Sujuva vuorovaikutus -koulutus Suomen YMCA


Fiat Talentoon automaattivaihteisto - Uutiset - Koneviesti\nFiat Talentoon automaattivaihteisto\nFiat Talenton hiljattain esitelty 2-litrainen EcoJet-moottori saa nyt seurakseen uuden kaksoiskytkimellä (DCT) varustetun automaattivaihteiston. Uutta vaihteistoa voidaan käyttää myös käsivalintaisena kuljettajan mieltymyksien mukaan.\nAutomaattivaihteisen asiakastoimitukset alkavat huhtikuussa. Kuva: Timo Rintakoski\nTonniluokan Fiat Talenton tehokkaimpiin 145 ja 170 hv versioihin on saatavilla DCT-kaksoiskytkimellä varustettu automaattivaihteisto. Automaatti on manuaalivaihteistolla varustettua mallia tuhat euroa kalliimpi. Kuva: Valmistaja


Motot.net • Motunix\nLiittynyt: 22.6.2017 10:58\nTämän keskustelun avaa yrittäjä itse.\nKuulemme mielellään kannustavaa ja kriittistä palautetta kaikesta kauppaan liittyvästä. Vastaan mielelläni myös kaikkiin kysymyksiin mitä asiakkailla herää.\n(Yksittäisiin tilauksiin liittyvät kysymykset mielellään yksityisesti asiakaspalveluun.)\nLinkki sivuille: https://www.motunix.fi\nLiittynyt: 18.6.2017 13:05\nSivut on ainakin pikaisesti selailtuna aikas hyvät. Itse arvostan nettikaupoissa selkeyttä ja helppokäyttöisyyttä, se oli se mikä ensimmäisenä pisti silmään että ainakin näyttää siis selkeältä ja hyvältä. Ja asialliselta.\nJos yritys on vasta perustettu, niin tuli mieleen että some on se väylä jota nuo "vanhat paikkansa vakiinnuttaneet" mp-varaosaliikkeet ei juurikaan käytä.\nNäköjään olet somen löytänytkin.\nPotentiaalisimmat asiakkaat tavoitat varmasti parhaiten juuri somen kautta, snapchatissa ja instagramissa.\nArvonnat ja kampanjat lisäävät varmasti seuraajia ja mielenkiintoa.\nTulipa mieleen myös että oletko harkinnut vaikka myyntitelttoja tapahtumissa? Ei missään eläkeläisten tori-päivillä, vaan vaikka enduro/motocross kisojen yhteydessä tai miiteissä? Pidä muutamaa tuotetta "houkuttimena" eli myyt ihan pilkkahinnalla vaikka tarra-arkkeja, ja kun ne tulee ostamaan sitä houkutintuotetta niin ostaisivat toivottavasti muutakin.\nJa ja.. Oletko pohtinut mainostuotteita, esimerkiksi vaikka juurikin hienoja tarroja joissa lukisi motunix? Niiden teettäminen ei varmaan maksaisi hirvittävästi. Ja jos se on hieno niin ihmiset varmasti liimailevat niitä mopoihinsa ja moottoripyöriinsä.\nJa näitä tarroja voisi aina laittaa tilauksiin mukaan vaikka ilmaiseksikin.\nSellaista. Tulipas pitkä postaus, vapaapäivä...\nedit: Se piti vielä laittaa että nimi on ainakin hyvä ja jää mieleen..!


Suomen sijoitus kilpailukykyvertailussa huononi - Talous - Helsingin Sanomat\nSuomen sijoitus kilpailukykyvertailussa huononi\nSuomen sijoitus sveitsiläisen kauppakorkeakoulun IMD:n kustannuskilpailukykyä mittaavassa vertailussa huononi.\nMaailman suurin ferrokromisulatto Outokummun terästehtaalla Torniossa. (KUVA: Heikki Sarviaho)\nJulkaistu: 27.5.2015 21:00 , Päivitetty: 27.5.2015 23:30\n&nbps; Suomen sijoitus sveitsiläisen kauppakorkeakoulun IMD:n kustannuskilpailukykyä mittaavassa vertailussa huononi. Suomi on vertailussa sijalla 20. Viime vuonna Suomen kustannuskilpailukyky oli maailman 18:ksi paras. Suomen sijoitusta huononsi etenkin suorien sijoitusten puute.


Opistotutkinnon suorittaneiden tie jatko-opintoihin helpottui | Tehy-lehti\nOpistotutkinnon suorittaneiden tie jatko-opintoihin helpottui\nIkuisuusongelma poistuu. Opistotutkinnon suorittaneet pääsevät opiskelemaan ylempää amk-tutkintoa ilman tutkintonsa päivittämistä.\nTehyläisistä sairaanhoitajista 40 prosenttia on opistotutkinnon suorittaneita ja 60 prosenttia ammattikorkeakoulusta valmistuneita. Kuva: Ari Korkala\nVuodenvaihteessa voimaan tullut ammattikorkeakoululain muutos avaa opistotason tutkinnon suorittaneille portin ylempään ammattikorkeakoulututkintoon. Aiemmin tähän on vaadittu tutkinnon päivittämistä ammattikorkeakoulututkinnoksi. Käytännössä ylempään amk-tutkintoon voi hakea opistopohjalta aikaisintaan vuoden 2020 alussa, jolloin hakukelpoisuutta koskeva lainkohta tulee voimaan.\nLakimuutos koskettaa monia: Opistoasteisen koulutuksen käyneitä on Tehyn jäsenissä paljon. Esimerkiksi sairaanhoitajista 40 prosenttia on opistotutkinnon suorittaneita ja 60 prosenttia ammattikorkeakoulusta valmistuneita. Sama suhde on myös esimerkiksi röntgenhoitajiksi ja fysioterapeuteiksi valmistuneissa.\nViimeiset opistoasteen tutkinnon tehneet valmistuivat vuosituhannen vaihteessa. Joukossa on runsaasti 45–50-vuotiaita, joille on kertynyt vahva työkokemus.\n– Tämä on hyvä uudistus. Asia on pitkään ollut Tehyn koulutuspoliittinen tavoite. Muutos avaa jatko-opintopolun, joka on ennen ollut turhan pitkän tien takana. Olemme vuosien mittaan saaneet paljon palautetta siitä, mitä järkeä olisi opiskella sama ammatti kahteen kertaan. Uudistus olisi pitänyt saada jo aiemmin, mutta onneksi edes nyt, toteaa tutkimuspäällikkö Juha Kurtti Tehystä.\nHän tuntee ongelman omakohtaisesti, sillä hän on valmistunut opistotason röntgenhoitajaksi 1997. Opintojaan hän jatkoi yliopistossa.\nAivan aukotonta pääsyä ylempään amk-tutkintoon lakiuudistus ei takaa, sillä ammattikorkeakoulut ovat autonomisia.\nLaissa asia on muotoiltu näin: ”Ylempään amk-tutkintoon johtaviin opintoihin voidaan ottaa opiskelijaksi se, joka on suorittanut soveltuvan ammattikorkeakoulututkinnon tai muun soveltuvan korkeakoulututkinnon, tai se, jolla ammattikorkeakoulu katsoo muutoin olevan riittävät tiedot ja taidot opintoja varten.”\n– Ammattikorkeakoulu saa itse arvioida, mitkä ovat riittävät tiedot ja taidot. Tälle pitäisi laatia yhteiset kriteerit, jotta eri oppilaitoksiin ei muodostuisi erilaisia käytäntöjä – riittääkö, että osaaminen on esimerkiksi koottu cv:hen. Pidän tärkeänä, että opistotutkinnon suorittaneiden työkokemus huomioitaisiin, Kurtti sanoo.\nYlemmät amk-tutkinnot vakinaistettiin vuonna 2005. Kokeilut alkoivat jo muutamaa vuotta aiemmin. Tutkinto on 60–90 opintopisteen laajuinen ja sen suorittaminen kestää noin puolisentoista vuotta. Tunnusomaista sille on työelämälähtöisyys.\n– Voisin kuvitella, että lakiuudistus lisää ylempien amk-tutkintojen vetovoimaa. Muutaman viime vuoden aikana opiskelupaikkojen määrää on lisätty.\nTyötä hakiessa ylempi amk-tutkinto ja maisterin tutkinto ovat tasaveroiset – tai ainakin niiden pitäisi olla. Kumpikin niistä on pisteytetty kansallisessa tutkintojen viitekehyksessä osaamisen tasolle 7.\nYliopistot eivät pidä tutkintoja samanvertaisina. Opintopolku tyssää yhä, jos ylemmän amk-tutkinnon suorittanut haluaisi jatkaa tieteellisiin jatko-opintoihin yliopistoon. Käytännössä se tarkoittaa siltaopintoja.\n– Tunnen vain yksittäisiä tapauksia, joissa ylemmän amk-tutkinnon suorittanut on päässyt suoraan yliopiston tohtoriohjelmaan. Tämä solmu pitäisi vielä saada auki.\n28.1.2019 kello 14.15. Tarkennettu tieto siitä, että ylempään amk-tutkintoon voi käytännössä hakea opistopohjalta aikaisintaan vuoden 2020 alussa.\nNuori tehyläinen, osallistu koulutusviikonloppuun Sannäsin kartanossa


chevron_right Maalaussetit, Herätä luovuus\nHerätä lasten ja nuorten luovuus!\nJos haluat antaa lapsellesi virikkeen värikkäästä ajanvietosta, kehittää hänen manuaalisia taitoja tai herättää hänessä taiteellista lahjakkuutta - meillä on Sinulle jotain!\nLasten maalaussetit on erinomainen idea luovaan vapaa-ajan viettoon. Jos lapsesi rakastaa ajanviettoa piirtämisen ja värittämisen parissa, lasten maalaussetteissä on suuri valikoima, jokin varmasti miellyttää varmasti häntä. Katso ja valitse. Värittäminen numeroiden mukaan menetelmällä luotu kuva voi olla myös poikkeuksellinen lahjaidea tai lapsen huoneen itse tehty koriste. Kulttieläimet ja satujen suosikkihahmot odottavat maalaamista!\nEtsitkö luovaa rentoutumistapaa? Haluatko erinomaisen seikkailun, johon voit kutsua myös läheisiäsi, ja herättää samalla luovuutta ja tuntea itsesi todelliseksi taiteilijaksi? Se on todella helppoa! Löydä uusi hitti erikoisten harrastusten joukosta – maalaaminen numeroinnin mukaan. Erivärinen maalausmalli numeroinnin mukaan "DIY kangas maalaus " on poikkeuksellinen idea vapaa-ajan viettämiseksi. Maalaus numeroinnin mukaan "DIY kangas maalaus" on toimintaa kaikenikäisille henkilöille. Ihanteellinen taidemaalausharrastelijoille! Maalauksen jälkeen sellainen taulu soveltuu erinomaisesti seinän koristeeksi.\nDIY kangas maalaus - Unicorns\nDIY kangas maalaus - Forest Animals\nDIY kangas maalaus - Zebra & Leopard (Pink & Blue)\nDIY kangas maalaus - Robots\nDIY kangas maalaus - Ocean Animals\nDIY kangas maalaus - Four Seasons


Tietoja sukunimestä Punnonen\nPunnonen on Suomessa esiintyvä sukunimi.\nPunnosten lukumäärä eri vuosina:\nv. 1970 189 max\nv. 2016 194\nv. 2019 193\nSukunimien yleisyyslistalla Punnonen on sijalla 3 926.\nPunnosia tiedetään asuneen ainakin viereisten karttojen mukaisilla paikkakunnilla. Asuinpaikkakartta (violetit merkit) osoittaa 14 Punnosen asuinpaikan. Paikkatiedot perustuvat vuosina 1939–1958 aikuisiässä kuolleiden tietoihin, eivätkä ne kata kaikkia tämännimisiä. Näiden Punnosten yleisimpiä asuinpaikkoja olivat Punkaharju (4 henkeä), Kotka (3) sekä Sääminki (3).\nSyntymäpaikkakartta (harmahtavat merkit) osoittaa, missä edellä mainitut vainajat olivat aikanaan syntyneet. On huomattava, että sukunimen muuttaminen oli 1900-luvun alkupuolella erittäin yleistä. Niinpä heillä saattoi syntyessään olla jokin muu nimi kuin Punnonen, tai sukunimi saattoi varsinkin lännessä puuttua kokonaan. Syntymäpaikkakarttaan on otettu miehet ja naimattomat naiset, joiden sukunimi ei ole vaihtunut avioituessa. Heitä on kartalla 10.\nSana Punnosen esiintyy osana yritysten nimiä ja/tai yritysten omistajilla. Yritysten viralliset kotipaikat on esitetty sinisillä merkeillä oheisella kartalla. Jos kartalla on erikokoisia merkkejä, suurempi merkki tarkoittaa suurempaa yhtiömäärää.\nPunnonen on Suomessa paitsi sukunimi myös paikannimi. Paikka näkyy oheisella kartalla. Tyypiltään paikka on vesialue.\nPaikannimillä ja henkilönnimillä on monesti jokin yhteys. Onko sukunimellä Punnonen jotain tekemistä tämän paikan kanssa ei näy tästä. Se tulee tarkistaa muualta.\nVenäjäksi Пуннонен tarkoittaa nimeä Punnonen. Jotkut nimet voidaan kirjoittaa venäjäksi useammallakin eri tavalla.\nLatviaksi nimi kirjoitetaan Punnonens. S-pääte tarkoittaa, että se on miehen sukunimi. Naisen sukunimi saadaan vaihtamalla s-pääte a:ksi tai joskus e:ksi.\nEnnen vanhaan, kun oikeinkirjoitus horjui, käytettiin sukunimistä mitä erilaisimpia kirjoitusmuotoja. Punnoin on esimerkki ”vanhanaikaisesta” kirjoitusasusta. Punnonen olisi voitu kirjoittaa vaikkapa näin. Todelliset vanhat kirjoitusasut selviävät kirkonkirjoista; tämä esimerkki on tietokoneella keksitty.\nSamankaltaisia nimiä kuin Punnonen\nSläktnamnet / Surname Punnonen, Finland.