Poliitikot profiloituvat tuuliviireiksi pikemminkin kuin tieteen kannattajiksi — arojouni\nPrinceton:in fyysikon kritiikki puree terävästi AGW -teorian kannattajia kohtaan. Hylkäämällä tieteen he pyrkivät osoittamaan ihmisestä johtuvan ilmastonmuutoksen ainoaksi vaihtoehdoksi viimeaikaisen lämpenemisen aiheuttajana. Auringon, aurinkotuulen ja kosmisten säteiden vaikutusta ilmastoon ei ole otettu vakavasti. Auringon pilkkujen vähentyminen ja samalla kosmisten säteiden lisääntynyt vaikutus pilvisyyteen, kuten tanskalainen Svensmark on selvittänyt, saattaa pudottaa globaalia lämpötilaa seuraavien kymmenten vuosien aikana. Aika näyttää. Joka tapauksessa viimeisin lämpeneminenkin on Happerin mukaan enimmäkseen luonnollista lämpenemistä. Ihmisen vaikutusta ilmastonmuutokseen pitää tietenkin tutkia, hiilidioksidi ei ole lämpenemisen aiheuttaja ja takaisinkytkennöistä monet ovat negatiivisia, joista pilvillä on suurin vaikutus ilmastoon. "Most of the Warming [1°C Since 1880] was due to natural causes, about which the governments can do nothing." ~ Dr William Happer, Princeton https://m.youtube.com/watch?feature=youtu.be&v=WCU6bzRypZ4\nNiko Kaistakorpi 7.6.2017 12:20\nJos et luota Happeriin, olet tuuliviiri?\nJanne Kejo 7.6.2017 13:40\n"Poliitikot profiloituvat tuuliviireiksi pikemminkin kuin tieteen kannattajiksi"\nPitää paikkansa ja on oireellista meidän nykyiselle yhteiskuntajärjestelmällemme.\nNoin vuonna 2005 (jos oikein muistan) ilmastonmuutos muuttui pelkästään luonnontieteellisestä ilmiöstä poliittiseksi ilmiöksi. Tuohon asti asiaa oli tutkittu tieteellisesti noin 100 vuotta, mutta harva poliitikko oli asialle korvaansa lotkauttanut.\nSitten yht'äkkiä kuin veitsellä leikaten ilmastonmuutoksen vastustamisesta tuli jokaisen puolueen tärkeimpiä asioita. Vaikutelmani oli noin 10 vuotta sitten kun asiaa ajattelin, että Suomessa tuo muutos tapahtui alle vuodessa.\nTuollaisesta on helppo vetää se johtopäätös, että ilmastonmuutos ei ole pelkästään luonnontieteellinen ilmiö, vaan myös poliittinen ase, jolla on tarkoitus saavuttaa jotain. Oletettavasti jotain muutakin kuin ilmastonmuutoksen pysäyttäminen. Ulkoinen vihollinen on aina hyvä tapa pitää kansa ruodussa.\nKalevi Härkönen 7.6.2017 13:01\nEi kysymys ole siitä, että aurinkoa ja kosmista säteilyä ei oltaisi 'otettu vakavasti' vaan että niiden merkitys on havaittu vähäiseksi muiden ilmiöiden rinnalla.\nPekka Mansala 7.6.2017 18:18\nEi ole otettu vakavasti ei.\nOn täysin nollattu. Vain ihminen aiheuttaa ilmaston muutokset.\nEdellinen jääkausikin loppui n. 10.000 vuotta sitten kiitos ihmisten. Miksi ihmeessä ihmiset sen jääkauden synnyttivät ? En ymmärrä.\nJouni Aro 7.6.2017 18:56\nKyllä Happerkin tuossa videossa toi esille auringon vaikutuksen, ja vaikka auringon suora vaikutus voisi olla vain prosentin murto-osan luokkaa, vaikuttaa samalla muut muutokset magneettisuuden, aurinkotuulen ja kosmisten säteiden suhteen, joilla voi olla suuri vaikutusta esim. pilvisyyteen maapallolla.\nJouni Halonen 7.6.2017 18:56\nHeräämistä alkaa hiljalleen tapahtua.\nAnttonenkin kuitenkin lukee vielä hiilidioksidilibrettoa humppaa tapaillessaan.\nJouni Aro 7.6.2017 19:16\nAnttosen liturgia hiilidioksidista on päivän epistolasta peräisin. Muuten kirjoitus on suosittelun veroinen. Hyvä ehdotuskin Anttoselta tuli, ”Jos ryhdyttäisiin metsittämään Afrikan autioituneita alueita, saataisiin hiilidioksidia sidottua tehokkaasti. 30–40 prosenttia siitä sitoutuu kasvien juuriin eli pysyvästi maaperään.”\nAntero Ollila 7.6.2017 21:46\nAivan yhtä merkittävä tekijä on viides valtiomahti eli lehdistö - nykytermein laajennettuna nimeltään media. Toimittajat ovat siinä käsityksessä, että tiede on kiistatta osoittanut ilmastonmuutoksen aiheutuvan hiilidioksidista ja sitä kautta ihmisestä. Jos katsotaan lukuisia tutkimuksia, joita on tehty jo ennen IPCC:n perustamista maapallon lämpötilatrendeistä jääkauden jälkeen, niin nyt on vallalla keskimääräistä kylmempi kausi. Rooman ja keskiajan lämmin kausi olivat lämpimämpiä kuin 2000-luvun alku. Mutta toimittajille tämä on punainen vaate, ja ilmeisesti näitäkin tutkimuksia ovat julkaisseet "ilmastonkieltäjät". Jäämerellä oli 30-luvun lopulla jäätä suurin piirtein saman verran kuin nytkin.\nTämä faktatieto eivät läpäise median uutiskynnystä, koska ne ovat "väärää tiedettä". Climategatessa näistä luonnollisiin syihin syventyvistä julkaisuista käytettiin nimeä "Shit science" - kauniisti suomennettuna "kakkatiedettä". Median tiedetoimittajat eivät ole osanneet laskea, että IPCC:n ja myös tietokonemallien tämän hetken lämpötila on n. 50 % korkeampi kuin toteutunut. IPCC ei ole jostain syystä tätä tietoa julkaissut ja toimittajat eivät saa asiaa selville. Tämä luku kertoo IPCC:n tieteen tarkkuudesta ja tasosta.\nJouni Aro 8.6.2017 07:38\nNo joo, ei journalismi ole pureutunut ilmastonmuutokseen kriittisesti. Suomessa on vielä vallalla Pertti Hemánuksen opit ja Kiljavan opisto.\nLehdistö laulaa samaa virttä ja toistaa IPCC:n harhaoppeja täytenä totena. Journalistit uskovat kaikki mitä niille syötetään ilmastonmuutoksesta, kun se tulee ns. viralliselta taholta. Ei heillä ole kykyä ymmärtää spektrianalyysiä CO2:sta eikä muutakaan fysiikkaan liittyvää. Otetaan mitä annetaan.\nHapperin videolta tuo tieteenvastaisuus tulee hyvin esille. Tällä kertaa Happer kuitenkin toteaa häntä haastattelevan toimittajan olevan paremmin perillä asioista kuin kollegansa Princetonilla.\nKalevi Härkönen 8.6.2017 08:00\nEi voida olettaa, että poliittiset päättäjämme olisivat syvällisesti perehtyneet ilmasto- tai mihinkään muuhunkaan tieteeseen. Sen sijaan voidaan edellyttää, että he tuntevat IPCC:n tuottaman tiivistelmän 'summary for policymakers'. Jos tämä on blogistin tai muiden mielestä jotenkin kauhean paha asia, niin osoittakaa nyt ne virheet em. raportissa.\nJouni Aro 8.6.2017 08:51\nPoliitikkoihin pätee tuo esittämäsi, mutta saman kaavan mukaan ei voisi sallia journalistien toimia.\nJournalismilla on velvollisuus ottaa asioista ns. selvää, eikä toistaa papukaijan omaisesti annettua tietoa.\nIPCC pitää edelleen kiinni tietokonemalleistaan vaikka todellisuus ilmaston lämpenemisen suhteen on mennyt toista rataa kohta pari kymmentä vuotta. Alailmakehän lämpeneminen on pysähtynyt.\nHapper käsittelee ristiriitaa IPCC:n raportin ja todellisuuden välillä perusteellisesti, linkitetyssä videossa. Katso sieltä.\nHapper tuo esille ilmastoherkkyyden, spektrianalyysin, takaisinkytkennät, tietokonemallinnukset yms. Kaikissa näissä on harhauttavaa eroavuutta todellisuuden ja ns. mallinnuksen välillä. IPCC pitää edelleen kiinni mallinnusten osoittamasta ennusteesta, vaikka niissä ennusteissa on selvää virhettä osoitettavissa.\nKalevi Härkönen 8.6.2017 09:33\nYksittäisen skeptikon höpinät youtubessa eivät käy todisteeksi puoleen eikä toiseen.\nJouni Aro 8.6.2017 10:40 Vastaus kommenttiin #12\nOlet oikeassa, ja kyllä hän itsekin tietää tämän. Niinpä hän lisäisi tutkimusta ilmastonmuutokseen. Ja lisäksi hän arvelee, että aika tekee tehtävänsä ja paljastaa IPCC:n yksittäiset virheet.\nHarharetki tulee maksamaan, nyt vielä se ei ketään kiinnosta, vaikka tietoa olisi jo runsaasti saatavilla. IPCC:n konservatiivisten asenne on määräävämpi tekijä kuin tiede.\nMatti Lehtinen 8.6.2017 10:03\n"Jäämerellä oli 30-luvun lopulla jäätä suurin piirtein saman verran kuin nytkin."\nVuonna 2012 koillisväylän läpi kulki 33 laivaa jäänmurtajien avustamana, "ennätys"?\nJa päivän triviakyskä! Montako nykyaikaista laivaa olisi päässyt koillisväylän läpi vuosina 1878 ja 1879 kun sen ajan purjelaiva pääsi läpi ilman jäänmurtajia.\nKalevi Härkönen 8.6.2017 10:18\n"...1878 ja 1879 kun sen ajan purjelaiva pääsi läpi ilman jäänmurtajia."\nKyllä, vaan juuttui vuodeksi jäihin.\nHannu Sinivirta 8.6.2017 12:33\nSpekulaatiot ilmastonmuutoksesta jatkuvat, kunnes selkeitä ja välittömiä, sekä yksiselitteisiä todisteita löydetään.\nOn jo monesti todettu ja osoitettu, että IPCC kerää eri puolilta asiantuntija-aineistoa ja raportoi ne referenssinä ja suuntaa antavana. Hajonta on suurta ja raportit ovat mitä suurimmassa määrin keskirvoistettuja.\nMikä tahansa virallinen ja kansainvälinen instanssi julkaisee raportteja juuri tällä tavoin. Ei tässä sinänsä ole mitään ihmeellistä ja virhemarginaalit voivat olla merkittäviä.\nJotta ilmastonmuutoksen todelliset aiheuttajat saadaan selville, ne tulee mitata yksinkertaisin ja johdonmukaisin menetelmin.\nKuten moneen kertaan on jo todettu, kansainvälinen ilmastostandardi (Lapse Rate) tulee päivittää uudelleen, modernimman teknologian (esim. Vaisala Oy) avulla.\nYksinkertaisimpia, tehokkaampia ja taloudellisempia menetelmiä on periaatteessa kaksi:\n1. Laboratoriotestit olosuhdekaapissa (weather chamber)\nNäillä periaatteilla tiedossa olevien kasvihuonekaasujen, -saasteiden, -pilvien muodostuminen, -taustasäteily, jne, jne voidaan löytää korrelaatio muutamien mittausten avulla hyvin yksinkertaisesti ja tarkasti. Tässäkään ei sinänsä ole mitään ihmeellistä.\nNäillä menetelmillä syntyy malli, joka on paras mahdollinen referenssi eli päivitetty ja modernisoitu kansainvälinen ilmastostandardi.\n∂(Xn) / ∂(Xkm) kn\nJouni Aro 8.6.2017 12:49\nSiis kyllä CO2 on lisääntynyt ilmakehässä viimeisen sadan vuoden aikana, mutta onko syyt ihmisestä johtuvia? Lämpötilan nousu maapallolla on nostanut CO2 määrää ilmakehässä. Kts. linkki!\nKalevi Härkönen 8.6.2017 13:29\nTuo paperi on lääketieteen opiskelijoiden laatima.\nIsotooppimittaukset osoittavat että lisääntynyt ilmakehän co2 on peräisin fossiilisista lähteistä.\nJouni Aro 8.6.2017 14:44 Vastaus kommenttiin #20\nKyllä 13C isotooppi lisääntyy ilmakehässä, kun kasvit yhteyttämiseen valitsevat kevyemmän 12C isotoopin. Onhan fossiilisten poltto lisääntynyt 1850 lähtien, sitä ei kiellä kukaan, joten on luonnollista, että 13C isotooppi suhteessa lisääntyy ilmakehässä. Lisääntynyt CO2 ilmakehässä on päiväntasaajan tienoilta lähtöisin satelliittimittausten mukaa.\n”The 13C isotope is stable and heavier than the normal form of carbon (12C), and plants tend to selectively assimilate the lighter isotopes during the photosynthetic process. This results in the following features of the 13C/12C ratio in the atmosphere: (1) a seasonal cycle occurs with the heavier isotope at relatively high concentrations during the summer, as plants selectively remove the lighter isotope from the atmosphere, and (2) a general decrease with time, as more fossil carbon (which originally was plant material, and consequently biased toward the lighter isotope) is injected into the atmosphere from the combustion of fossil fuels. Additionally, about 95% of fossil-fuel carbon emissions are from the Northern Hemisphere, and there is a 6-12 month time lag before this material is transported by the atmosphere to the various stations in the Southern Hemisphere. The seasonal cycle reverses and its amplitude decreases in the Southern Hemisphere, where the seasons are opposite those in the Northern Hemisphere and there is much less land area to support a terrestrial biosphere.” http://cdiac.ornl.gov/trends/co2/iso-sio/iso-sio.html\nKalevi Härkönen 8.6.2017 21:26 Vastaus kommenttiin #22\nEnsin esität, että co2:n nousu johtuisi luontaisista syistä ja sitten kumoat oman väitteesi.\nLuulen että et itsekään usko näitä (pääosin) epämääräisiä lainauksiasi.\nJouni Aro 9.6.2017 07:11 Vastaus kommenttiin #28\nOlen kertonut satelliittimittauksista ja siitä kuinka 13C/12C suhdeluku muuttuu (referaatti). Mitään väittämiä en ole tuonut esille, vain faktoja.\nOnko esittämässäni aineistossa jotakin mitä et ole ehkä ymmärtänyt.\nKalevi Härkönen 9.6.2017 08:17 Vastaus kommenttiin #29\nHeh... Fakta on korkeintaan se, että joku on netissä esittämääsi kirjoittanut. Edelleen muistuttaisin siitä lähdekritiikistä.\nJouni Aro 9.6.2017 08:49 Vastaus kommenttiin #31\nLähdekritiikki? Riippumatonta tutkittua tietoa on saatavilla CO2 koskien jo pidemmältä ajalta ja satelliittimittaukset vahvistavat/kumoavat omalta osaltaan jo tutkittua tietoa.\nAccumulation of carbon by northern terrestrial ecosystems is ∗Corresponding author. e-mail: peter.bakwin@noaa.gov consistent with an observed increase in the duration of the summertime draw-down of atmospheric CO2 at northern latitudes (Randerson et al., 1999), and with satellite observations showing increased length of the growing season and overall greening of northern lands (Myneni et al., 1997). Nevertheless, we still do not have a clear understanding of which terrestrial systems are accumulating carbon and the processes contributing substantially to carbon uptake. This information is urgently needed to develop strategies to effectively manage carbon sequestration by the terrestrial biosphere in order to slow the accumulation of CO2 in the atmosphere (Wofsy and Harriss, 2002). http://qcpages.qc.cuny.edu/~cyi/Bakwin.pdf\nKun riippumattomien tutkimusten tulokset vahvistavat biosfäärin sitovan ilmakehän CO2:ta Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa metsiin yms. kasvukauden aikana enemmän kuin mitä ne luovuttavat, eli luonto hakeutuu tasapainotilaan hiilidioksidin osalta kun se on samalla yksi kasvikunnan kasvutekijöistä. Ja olisiko tasapaino hiilidioksidin suhteen löytymässä ilman, että ilmakehään kertymistä hiilidioksidin osalta jatkuisi. Ilmakehän hiilikertymää pienentämällä sementin valmistusta rajoittamalla on tietenkin pienehkö toimenpide siihen nähden, että suurin osa ilmakehään päätyvästä hiilidioksidista olisi luonnollisista lähteistä, kuten meristä peräisin, maapallon lämpenemisen seurauksena.\nKalevi Härkönen 9.6.2017 12:31 Vastaus kommenttiin #32\nOn aivan yleistä tietoa että pohjoisen pallonpuoliskon kesän aikana ilmakehän co2-pitoisuus pienenee, ei sen kertomiseksi tarvita 'riippumattomia tiedemiehiä', mitä sitten lienevätkään. Ilmiö näkyy vaikkapa tästä kuvasta:\nMutta johtopäätös, että luonto voisi sitoa fossiilisen co2:n tuosta vain, on väärä. CO2-pitoisuus on nyt korkeampi kuin liki miljoonaan vuoteen. Jos päästöt lopetettaisiin tänään, kestäisi palautuminen tuhansia vuosia.\nNs outlier-papereita on netti pullollaan, kuten vaikkapa tämä tarjoamasi lääkäriopiskelijoiden tekele, niihin perehtymiseen ei aikaansa kannata tärvätä. Siksi lähdekritiikki.\nJouni Aro 9.6.2017 13:30 Vastaus kommenttiin #33\nOheisesta kuvasta pääset käsitykseen suuruusluokista, kun puhut luonnosta.\nLuonnon oma kapasiteetti käsitellä CO2:ta ei ole pieni, pientä sen sijaan on ihmisen aikaansaamat päästöt.\n[A new paper, co-authored by Woods Hole Research Center Senior Scientist\nA. Houghton, entitled, "Audit of the global carbon budget: estimate errors and their impact on uptake uncertainty," was published in the journal Biogeosciences. The paper confirms that as carbon emissions continue to climb, so too has Earth's capacity to absorb carbon dioxide from the atmosphere. About half of the emissions of CO2each year remain in the atmosphere; the other half is taken up by the ecosystems on land and the oceans.] https://www.sciencedaily.com/releases/2015/05/1505...\nKalevi Härkönen 9.6.2017 14:50 Vastaus kommenttiin #35\nKyllä, fossiiliset 4%, hiilen kiertokulku, tässäkään ei ole mitään epäselvää.\nSe, että co2 on nyt >400ppm osoittaa, että luontaiset nielut eivät pysy päästöjen perässä.\nJouni Aro 9.6.2017 15:35 Vastaus kommenttiin #36\nLuontaiset hiilinielut voisivat sitoa kaiken ihmisen aiheuttamat CO2 -päästöt.\nPariisin ilmastokokouksen yhteydessä tuotiin ns. 4 ‰ co2 to soil -ehdotus pöydälle. Olettaisin ainakin Saksan olevan ehdotuksen takana, mutta on muitakin maita, joissa asiaa on tutkittu ja todettu olevan mahdollista sitoa toinen puoli ihmisen aiheuttamasta co2 -päästöstä (joka nykyisin jää ilmakehään) maaperään. Jopa helposti! Kts. linkki! http://4p1000.org/understand\nKalevi Härkönen 9.6.2017 16:09 Vastaus kommenttiin #37\nHmm... Nyt ei puhutakaan ilmiön kieltämisestä vaan siihen sopeutumisesta.\nHiilinielujen tehostaminen toki tärkeä tavoite. Siitä, onko se helppoa, en olisi niin optimistinen.\nJouni Aro 9.6.2017 16:31 Vastaus kommenttiin #39\nEi ole mitään syytä kieltää mitään, päinvastoin maan köyhtyminen hiilestä on ilmastomuutoksen alkuunpanija ensisijaisesti. Nyt olisi kysymys palauttaa hiili takaisin maaperään.\nHelppoudella tarkoitan sitä että keinot ovat pääosin tiedossa ja menetelmät testattuja. Asiasta tiedetään verrattain paljon Helsingin yliopiston maaperäkemian laitoksella. Professori emerita Helinä Hartikainen on ollut keulahahmona vetämässä tutkimuksia.\nHannu Sinivirta 8.6.2017 13:12\nGeofysikaaliset faktorit toki vaikuttavat, se on ilman muuta selvää.\nMagneettiset muutokset ovat yksi monien muiden joukossa ja aurinkotuulen vaikutus napa-alueilla. Siellä aurinkotuulen mukana kulkeutuvat varautuneet hiukkaset tangeraavat magneettisten voimaviivojen suhteen niin, että niillä on miltei vapaa pääsy napa-alueille ja välillisesti sulattavat napa-alueita. Tässä mielessä, ihmisen vaikutus on pieni tai epäsuora.\nToisaalta, magneettinen pohjoinen muuttuu jatkuvasti, sehän ei ole ns. maantieteellinen pohjoinen.\nCO2:n ja muiden kasvihuonekaasujen ja saasteiden vaikutukset on tunnettu, mutta missä määrin ne vaikuttavat ilmastonmuutokseen ja terveyteen ihmisten toimesta, siitä spekuloidaan edelleen. Siksi tämä edellinen kommenttini päivitetystä ja modernisoidusta ISA-standardista.\nJouni Aro 8.6.2017 13:27\nTuossa edellä oli jo selvitetty lämpenemisen aiheuttavan CO2 -pitoisuuden nousun ilmakehässä.\nCO2 olisi peräisin merestä ja tropiikin metsistä lähellä päiväntasaajaa. Näinhän se on ollut nähtävissä jo satelliittimittauksissa.\nSaastuttaminen on tietenkin ihmisestä aiheutuvaa ja siihen voidaan puuttua. CO2 - pitoisuuksiin ilmakehässä hallituksilla ei olisi keinoja vaikuttaa. Luonto on puuttunut peliin, maapallo vihertyy CO2 ansiosta, mikä voidaan todeta satelliittimittauksin.\nHannu Sinivirta 8.6.2017 14:25\nNoin 80 mrd:n Ihmisen vaikutus kaikkine päästöinen ja kasvihuonekaasuineen ilmastonmuutokseen on selkeä, olkoonkin se prosentuaalinen tai tarkemmin osittaisderivoimalla. Hiilikierto meristä ilmakehään on myös luonnollista kiertoa ekosysteemissä.\nJos kuvittelemme, että maa olisi edelleen neitseellinen, eli ihmisen vaikutus olisi tasan 1 tiedemies, joka indikoi CO2:n vaikutusta ilmastomuutokseen 80 mrd:n ihmisen sijaan. Tällöin n:s miljardia tonnia CO2:ta / vuosi eivät näkyisi indikoinneissa, eli ilmaston lämpötila olisi X°C . Tästä seuraa, että CO2 pitoisuus olisi sillä hetkellä lähellä vakiota, koska aiempaa tutkimusta ei ole tehty.\nMyöhempänä ajankohtana, esim. muutaman auringonkierron ja vuoden jälkeen CO2:n pitoisuus olisi edelleen vakio, mutta muuttunut vakio. Tämä muuttunut vakio voi olla joko aleneva tai nouseva, riippuen ekosysteemissä tapahtuvista muutoksista, jolloin lämpötila olisi dX°C.\nTästä voisi edelleen päätellä, että CO2:n vaihtelut jollakin periodilla olisi kutakuinkin muuttumaton silloin, jos CO2:n pitoisuus ilmakehässä ei olisi muuttunut. Jos CO2 pitoisuus lisääntyy, se toki näkyy heti indikoinnissa ja lämpötilan muutoksissa < dX°C.\nSe miten luonto korjaa kaiken tämän minkä ihminen on muutoksillaan aiheuttanut muuttumattomaan tasapainoon, on epärealistista. Luonnossa tapahtuu alati hystereesiä ja energiahäviöitä, jotka osin muuttavat muotoaan. Toisin sanoen, paluuta ei ole niihin tilanteisiin, mitkä joskus historissa olivat. Luotettavaa historiatietoa ilmastonmuutoksesta esim. 1000 vuoden ajalta ei yksinkertaisesti ole, se on enemmän tai vähemmän spekulaation varassa olevaa informaatiota.\nJouni Aro 8.6.2017 14:51 Vastaus kommenttiin #21\n8 miljardia ihmistä vaikuttaa kyllä hiilenkiertoon, on selvää, lähinnä maaperän hiileen, joka on päässyt karkuun ilmakehään ja sitä kautta meriin. Lämpeneminen nostaa ilmakehän CO2 -pitoisuutta.\nHannu Sinivirta 8.6.2017 15:07 Vastaus kommenttiin #23\nDetaljoudusti ihminen vaikuttaa maaperän hiileen kyllä. Lämpeneminen nostaa ilmakehän CO2 -pitoisuutta ja vice versa. Lisäksi tämä tasapaino ei luonnollisesti ole vakio. Hiilen sitoutuminen eri alkuaineisiin merissä ja ilmakehässä vaihtelevat, mutta noin summa summaarum, energiamuunnokset ja häviöt muuttavat asetelmaa oleellisesti. Avaruuteen vapautunut energia ei ole suoraan verrannollinen merissä ja ilmakehässä tapahtuviin energiamuutoksiin.\nJouni Aro 8.6.2017 15:23 Vastaus kommenttiin #24\nMeriin sitoutunut lämpöenergia on paljon pysyvämpää, ja muutokset hitaita. Uudet Argo poijut tuovat valaistusta asiaan. Meristä ja merten lämpösisällöstä emme ole tietäneet vielä paljoakaan.\nHannu Sinivirta 8.6.2017 16:43 Vastaus kommenttiin #25\nMuutokset merissä ovat luonnollisesti hitaita. 2/3 maapallosta on meriä ja lämpökapasiteetti on merkittävä, riippuen pituus- ja leveyspiireistä. Kuitenkin tämä lämpökapasiteetti on riippuvainen myös ilmakehästä.\nMerien fysiologiset ja kemialliset prosessit liittyvät mineraaleihin, -suoloihin, -planktoniin, -koralleihin, -saasteisiin so. öljyyn ja muihin myrkkyihin jne.\nSe kuinka lämpötilat vaihtelevat merissä, sieltäkin on mitattavissa korrelaatiot, jotka yhdessä vaikuttavat lämpötilamuutoksiin.\nIlmeisesti nämä Argo -poijut ovat Ilmatieteen laitoksen poijuja, jotka mittaavat lämpötilaa-, suolaisuutta ja painetta. Näissä poijuissa tulisi olla mm. myös sähkönjohtavuutta mittavaa anturi. Epäpuhtaudet vaikuttavat sähkönjohtavuuteen, erityisesti ns. puhtaissa vesissä. Mitä huonompi sähkönjohtavuus (resistiivisyys kasvaa), sitä enemmän syntyy lämpöä.\nJouni Aro 9.6.2017 07:19 Vastaus kommenttiin #26\nArgo -poijut voivat laskeutua usean kilometrin syvyyteen ja tuovat välillä informaatiota pintaan ehkä parin viikon välein ja laskeutuvat uudelleen syvyyksiin keräämään informaatiota.\nHannu Sinivirta 9.6.2017 15:55 Vastaus kommenttiin #30\nTämä on erinomaisen hyvä tapa tehdä luotettavia mittauksia. Mittaustapa on välitön, suoraan kohteesta otettuja näytteitä ja tai tarkoin kalibroiduilla sensoreilla saatuja tuloksia.\nMittaukset suoraan kohteesta antavat aina kaikkein luotettavimmat tulokset ja tässä tapauksessa nimenomaan myös meren syvyys-profiilista. Samaa periaatetta (suoraan ja välittömästi kohteesta) tulisi käyttää myös ilmakehän profiilista, tämän päivän High-Tech antureilla.\nYhtenä esimerkkinä Saturnuksen kuun Titanin kaasukehästä, sen paineprofiilista ja koostumuksesta teimme aikoinaan matemaattisen mallinnuksen.\nMyöhemmin Cassini-Huygens -avaruusluotain laukaistiin kohti Saturnuksen kuuta Titania 15.9.1997 Kennedyn avaruuskeskuksesta.\nKun luotain saapui perille 7 vuotta myöhemmin, se mittasi kehittämällämme laitteella Titanin kaasukehän paineen ja profiilin aina pinnalle asti, lähettäen tiedot maahan ennen kuin törmäsi Titanin pintaan. Mittaustulos oli hämmästyttävän sama, kuin tekemämme mallinnus. Juuri mitään poikkeamia ei ollut. Se oli huikea menestys silloin.\nYksi hyvä malli ja yksi hyvä välitön mittaus, korrelaatiot saadaan kohtuullisen vaivattomasti myös maan ilmakehästä.\nOn jollakin tapaa kummallista ja jopa välinpitämätöntä, että maan ilmakehän profiilista ei ole mitattu riittävässä määrin suureita, jotta ISA - standardi näyttäisi todelliset muutokset.\nOlen kohtuullisen varma, että spekulaatiot ja ns. "teesit" ilmastonmuutoksen aiheuttajista tulevat jatkumaan niin kauan, kunnes yksi kiistaton referenssi löydetään.\nEi tämä ole yhtään sen ihmeellisempää kuin muiden planeettojen tutkimukset.\nJouni Aro 9.6.2017 16:07 Vastaus kommenttiin #34\nEhkä näitä mittareita saadaan vielä käyttöön. Nyt jo saadaan satelliiteista tietoa ja poijut tuovat tietoa meristä.\nIhmiskunta on hysteerisesti lähtenyt tuulivoimaloita rakentamaa sadoilla miljardeilla euroilla paniikissaan. Mitään kiirettä ei ole ainakaan hiilidioksidin suhteen. Joten nyt jo voidaan rauhassa keskittyä tutkimukseen ja mittauslaitteiden rakentamiseen.\nHannu Sinivirta 10.6.2017 10:20\nHyviä mittareita sadaan, kysymys on periaatteessa rahoituksesta ja ennakkoasenteista, sekä edunvalvonnasta. Kysymys on myös liiallinen uskominen auktoriteetteihin, tieteen kustannuksella. Epäkuranttia informaatiota levitetään jatkuvasti, vailla tieteellisiä faktoja.\nSatelliittimittaukset ovat kohtuullisen hyviä, mutta niiden resoluutio ja toistettavuus ei ole niin hyvä kun voisi olla. Satelliiteissa on toki tarkat atomikellot kun etäisyyksiä mitataan (GPS -periaate). Parhaimmillaan tarkkuudet ovat kuitenkin vain muutamia kymmeniä senttimetrejä.\nMerenpinnan korkeutta mitattaessa satelliiteista käsin, referenssi on hyvin tärkeä. Sen tulisi olla periaatteessa äärettömän tarkasti samassa pisteessä, olkoonkin sitten toinen satelliitti, tai useita, tai maassa jokin kiintopiste, jonka suhteen merenpinnan korkeuden muutoksia kyetään mittaamaan edes 1/2 m:n tarkkuudella. Satelliittien ratamuutokset mukaanlukien. Korjausfaktoreita tulee väkisinkin liikaa.\nSatelliiteissa olevat spektrofotometrit ja spektrianalysaattorit ovat kohtuullisen tarkkoja. Niissä ongelmaksi tulevat kuitenkin suuret etäisyydet suhteessa maan ilmakehään ja meriin, jolloin fotometrisillä mittauksilla saadaan vain keskiarvoistettuja jakaumia. Tämä siksi, koska ilmakehässä olevat hiukkaset ja niiden clusterit ovat äärimmäisen pieniä ja hajautetusti. Merenpinnan fotometriset muutokset saadaan vain pinnasta käsin.\nSatelliittimittauksilla saadaan siis vain suuntaa antavia tuloksia.\nTuulivoimalat on myös yksi hyvä esimerkki siitä, että niiden kehittely on jäänyt pahasti kesken. Ympäristöhaittoja niin luonnolle kuin ihmisille ei ole otettu riittävästi huomioon. Nykyinen roottorimenetelmä on jo satoja vuosia vanha keksintö ja infräänien suodatusmetelmiä ei ole, roottorien fysiikasta puhumattakaan. Elämme 2020 lukua ja käytämme satoja vuosia vanhoja menetelmiä. Uskomatonta, mutta totta.\nJarmo Makkonen 9.6.2017 18:25\n"Elämme 2020 lukua ja käytämme satoja vuosia vanhoja menetelmiä. Uskomatonta, mutta totta."\nJa ydinvoimaa sanotaan julkisuudessa vanhentuneeksi teknologiaksi. Käytännössä ydinvoima on nykyään ainoa toimiva vaihtoehto jos CO2 päästöjä halutaan vähentää.\nJouni Aro 9.6.2017 19:00\nViimeistään siinä vaiheessa kun tuulivoimalat lakkaavat toimimasta ja alkavat ruostua kymmenen - viidentoista vuoden kuluttua käyttöönotosta aletaan kyselemään, että kuka nuo korjaa pois maisemasta.\nHannu Sinivirta 10.6.2017 10:11\nTämä jos mikä on suuri ongelma.\nLiian hätäisesti lanseerattu tuulivoimateknologia. Voisi sanoa, että nykyiset tuulivoimaratkaisut ovat vain pilottihankkeita, joissa yritykset saavat tavan myydä tuotteitaan nopeasti ja tehokkaasti. Tällä ei suoranaisesti ole mitään tekemistä tutkimuksen ja tieteen kannalta. Teollisuudessa mennään sieltä, missä aita on matalin ja toimitaan pakonomaisesti mahdottomissa aikarajoissa.\nTuulivoimaloiden integrointi pilvenpiirtäjien katoille, on kokonaan toinen kysymys. Sinne on mahdollista rakentaa tuulitunneleita rakenteiden sisään hyvinkin helposti ja linnustoa varten esteet. Ei ole millään tavalla mahdoton ratkaisu. Jokainen joka on vähänkin opiskellut arkkitehtuuria, oivaltaa nämä asiat välittömästi.\nJouni Aro 10.6.2017 11:21 Vastaus kommenttiin #45\nTuulivoimaan liittyy monenlaista ongelmaa, asiantuntemattomuutta, puutteellista lainsäädäntöä, kokeillaan ihmisten sietokykyä etc.\nAikaisemmin uusia tuotteita on kokeiltu eläimillä. Nytkin ilmeisesti on niin, ettei eläimiä löydy tuulivoimaloiden vaikutusalueelta. Ihmiset pakotetaan olemaan!\nHannu Sinivirta 10.6.2017 12:09 Vastaus kommenttiin #46\nKyllä. Eläimien aistimaailma ja herkkyys poikkeaa oleellisesti ihmisen aistimaailmasta ja herkkyydestä. Voi vain kuvitella, kuinka eläimet kärsivät ihmisten tuottamista ympäristöhaitoista.\nEläimiin kohdistuneet kärsimykset ihmisen toimesta eivät rajoitu pelkästään tuulivoimaan, on lukuisia esimerkkejä eläimien hyväksikäytöstä.\nIhminen tyhmyyksissään aiheuttaa suunnattomasti kärsimystä viattomia luontokappaleita kohtaan. Tästä aiheesta voisi kirjoittaa 1000 -sivuisen kirjan.\nHannu Sinivirta 10.6.2017 09:47\nYdinvoima ei ole vanhentunutta teknologiaa, se on kehittyvää teknologiaa siinä missä muukin teknologia. Kysymys oli lähinnä tuulivoimateknologiasta (Faradayn generaattorin periaate v. 1791 – 1867).\nYdinvoima on tehokasta, mutta radioaktiivista niin kauan, kun sivilisaatiomme on olemassa. Se mihin ydinteknologia on kehittymässä, -esimerkkinä Thorium-voimalat (ns. suolaliuos-voimalat), kehitys jatkuu edelleen.\nTämän kehityksen myötä, ydinvoima ei tule olemaan ainoa vaihtoehto energiatuotannossa vr. CO2 -päästöt . Jo nyt on runsaasti vaihtoehtoja. Tutkimus (hyötysuhteet, materiaalitutkimus) on vielä haasteellista. Olen kuitenkin suhteellisen varma, että uusiutuvia energiamuotoja tullaan käyttämään yhä enemmän.\nNyt on syntymässä ns. kiertotalouden periaate, joka pyrkii maksimoimaan tuotteiden, komponenttien ja materiaalien sekä niihin sitoutuneen arvon kiertoa taloudessa mahdollisimman pitkään. Tämä johtaa huomattaviin säästöihin, sekä energian, että tavaroiden kulutuksessa.\nYhden tavan tai menetelmän käyttöönotto energiapolitiikassa, ei ole tulevaisuudessa realistinen, eikä edes järkevä vaihtoehto.


Kaikki Kalvekorven tilasta\nLyhyk�isesti Kalvekorven sukutila koostuu saneeratusta p��rakennuksesta, ik��ntyneest� kivitallista, pienest� pihatosta, hiekkakent�st�, kompaktista maneesista, useammasta lankkutarhasta sek� vehreist� laitumista. Ainavirnan kyl��n sijoittuvana maanpalasena seutu on mets�polkujen ja vehmasniittyjen kuvittamaa, ajoittain ehk� hieman mystisen korpistakin. Kyl�n ytimeen viett�v� tie on mitaltaan nelisen kilometri� ja Ainaj�rvelle puolestaan matkaa ratsain vartissa, ellei onnistu harhautumaan reitilt� jonnekin m�nnikk�jen lomaan.\nTilan sys��m�tt�m�n� syd�men� toimiva tallirakennus pit�� sis�ll��n viisitoista karsinapaikkaa, kaksiosaisen pesutilan, t�yteen tupatun varustehuoneen, jyv�sten ansoittaman rehuhuoneen ja tietysti toimiston, josta yhden sun toisenkin kaksijalkaisen tapaa toisinaan lojumasta. Saman katon alla k�k�tt�� laajempi varastotila, joka on pyhitetty hein�lle ja kuivikkeille, mutta jonka suojiin eksyy v�lill� my�s traileri.\nKia Kalvekorpi. 25 vuotta, 155 sentti�, useampi mitallinen temperamenttia ja satunnainen m��r� kirosanoja. Pitk�n linjan hevosnainen, maanantaimanaaja, ulkoisen olemuksen perusteella ehk� harmiton, sis�ll�llisesti kaikkea muuta. Vuosien tilallisuuden muovaama tallivuoronarkomaani, perfektionisti sek� jonkin sortin erakkosielu. Kuitenkin ihan siedett�v� tapaus. Mik�li t�ss� ei ollut viel� riitt�v�sti sanavalikointia maalailemaan mielikuvia, aina voi tietenkin napata rehdisti hihansuusta ja tehd� tuttavuutta kanssani kasvotusten. Kuvan mukaista virnistyst� en v�ltt�m�tt� takaa v�l�ytt�v�ni, ellet satu olemaan aivan erityisen miellytt�v� kaveri. Tilalla palloilevat palkalliset onnistuvat todistamaan riemunaamailuani kenties kolmesti viikossa. Kiitett�v�sti silti n�ytt�v�t viel� kuvioissa kest�v�n, mutta onko se mik��n ihmek��n, kun punnitaan hetki Ainavirnaan siunaantunutta kapeaa tallikirjoa.\nJanna Joussilta on vaan ihan, no, Janna. R�v�kk� ravitallien l�hd�kki, joka hukuttautuu pipoihin ja kuoriutuu toppeihin vuodenajasta riippumatta. Venytyskoruilla varustautunut tatskaolka, joka on ��ness� ensimm�isen� ja viimeisen� ja kaikkina mahdollisina toveina sen v�lill�. R��v�suisuudeltaan kakkoseksi minulle j��v�, mutta muuten juttuvarastoltaan yht� v�rik�s kuin Tammisen vaateparsi. Kalvekorven tiimin nuorinta yksil�� 21 vuoden kertym�ll� edustava somanaama toimittaa tallityt�n virkaa, mutta t�m�n teht�v�repertuaari k�sitt�� paljonkin enemm�n. Janna-aamuisin karsinak�rr�ily� rytmitt�� mankasta raikaava popin ja rokin risteym�, eiv�tk� mitk��n popot ole yht� passelit tallitoimiin kuin virttyneet conssit. Hevoskuvioiden ohella tytt� kuluttaa p�iv�ns� farmaseutiksi opiskellen ja ompelukonettaan hurisuttaen.\nElia Aarnio, hallitseva tallimestari, takuulla tilan tasapainoisin ja viile�hermoisin ihmisedustaja, kunnes r�j�ht�� koko tunnekirjon edest�. Suomenruotsalaiseen perheeseen syntyneelle 26-vuotiaalle on kertynyt hevosel�m�st� miltei kadehdittava kokemus, joka juontaa j�t�slappauksesta aina aktiiviseen kilpaesteratsastukseen. L�hiseutulaisille Elia on yh� se harvinainen miesilmi�, joka kahlasi reilun kymmenvuotisen kilpauran arvostetulla Sinivuoren ratsutilalla. Kunnianhimo sek� periksiantamattomuus ovat olleet merkitt�v�ss� ominaisuusroolissa. Maa on kuitenkin aina pysytellyt tiiviisti realistin kinttujen alla. Mit� miehen ulkoiseen olemukseen tulee, tietysti resuisemmankin hepun palkkaaminen olisi ollut ihan viisas veto, mutta. Niin. Ainakin Janna on innoissaan.\nJoonas Salo ei varsinaisesti lukeudu tilan vakiokalustoon, vaan toimittaa l�hinn� vierailevan hevosvalmentajan virkaa. Mies on kuitenkin ehdoton luottohenkil�ni mit� tulee treenautumiseen, sill� omien vallan tuttujen taskujensa tapaan h�n tuntee l�pikotaisin jokaisen nelijalkaiseni ja tiet�� mit� ratsukosta on puristettava irti kussakin tilanteessa. 35 vuoden ik��n ehtinytt� Joonasta kuvailisi valmentajana miellytt�v�ksi, m��r�tietoiseksi ja j�m�k�ksi, eik� h�nen persoonansa muutoinkaan n�ist� piirteist� juuri poikkea. Jopa kaltaiseni itsepintaisen sielun on vaikea olla tulematta t�m�n hepun kanssa toimeen.


Kuituus | Podcastit\nHome > Podcastit\nKuituus -podcasteissa tutustumme tekstiilikuitujen kierrätykseen ja eritysesti siihen, miksi yrityksen kannattaa kiinnostua kierrätetystä tekstiilikuidusta tuotteiden raaka-aineena.\nKäsittelemme aihetta paitsi kierrätetyn tekstiilikuidun ominaisuuksien kautta, myös laajemmin yrityksen liiketoiminnan ja muutoksen näkökulmasta, kiinnostavien yritysesimerkkien kautta.\nVieraina on Finix -tutkimushankkeen tutkijoita, poliitikkoja, asiantuntijoita ja edelläkävijäyrityksiä. Podcasteja juontaa Kuituus-hankkeen vetäjä Sini Suomalainen.\nSaavutettavuustekstitykset jaksoihin julkaistaan täällä.\nPodcastien keskustelu jatkuu Twitter-livessä hashtagilla #poistotekstiilistätuotteeksi.\nJokaisesta podcast-jaksosta on myös saatavilla artikkeli – löydät ne täältä.\nSini Suomalainen, Samuli Patala ja Noora Alhainen Podcast #5:n äänityksessä.\n1. Poistotekstiilistä tuotteeksi – sääntely edistää ja pakottaa\nSatumaija Mäki Suomen Tekstiili- ja muodista kertoo mitä kaikkea tekstiilien kierrätyksen edistämiseksi on meneillään Suomessa ja EU:ssa. Puheena mm. tekstiilien erilliskeräys, EU.n recycling hub -keskittymät ja tekstiilistrategia sekä elvytysrahat.\n2. Kierrätysmateriaalien ja kiertotalouden hyödyt yritykselle\nTyövaatteita valmistava TouchPoint ja ravintolaketju Hesburger ovat tehneet vuosia yhtestyötä kiertotaloustyövaatteiden ja ravintolakalusteiden kehittämisessä. Podcastissa TouchPointin toimitusjohtaja Noora Salonoja ja Hesburgerin viestintä- ja vastuullisuuspäällikkö Heini Santos paljastavat varastokävelyllä syntyneen innovaation ja sen, ketä kiinnostaa millaisia vaatteita ravintolatyöntekijät käyttävät. Noora päätyy pohtimaan myös pandemian tuomia riskejä toimitusketjuissa ja logistiikan kustannuksia. Mukana myös tutkijatohtori Olli Sahimaa Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulusta.\n3: Mitä on kierrätetty tekstiilikuitu ja mihin sitä voi käyttää?\nSuomen tunnetuin tekstiilimateriaalien asiantuntija Marja Rissanen Aalto-yliopistosta ja Resterin asiakkuusvastaava Henna Knuutila avaavat kierrätetyn tekstiilikuidun ominaisuuksia ja käyttömahdollisuuksia.\n4: Tekstiilien koneellinen tunnistaminen helpottaa jatkokäyttöä\nTekstiilejä tunnistetaan tällä hetkellä pääasiassa käsin. Kun kierrätystekstiilien määrät kasvavat ja käyttötarkoitukset monipuolistuvat, on tunnistus hoidettava nopeammin ja tarkemmin. VTT:n tutkimusprofessori Mikko Mäkelä kertoo millaisia tekniikoita tunnistamiseen nyt kehitetään ja mitä se mahdollistaa tulevaisuudessa. Tauko Designin toimitusjohtaja Mila Moisio kertoo tunnistamisesta pienessä kierrätyskankaita hyödyntävässä yrityksessä.\n5: Miksi puhumme ekosysteemeistä ja miten ne liittyvät kierrätyskuituun\n6: Miten “ihan tavallinen” yritys johdetaan kiertotalousyritykseksi?\nSinituotteen toimitusjohtaja Johanna Hamro-Drotz kertoo miksi ja miten Sinituote kulkee kohti kiertotaloutta. Johanna avaa tuotekehityksen vaiheita, sisäisiä ja ulkoisia motivaattoreita muutokselle, kertoo mikä oli vaikeaa ja mikä yllättävän helppoa. Ja onko Sinituote kuitenkaan “ihan tavallinen”? Johtamista kommentoi vastuulliseen liiketoimintaan erikoistunut johtamisen professori Minna Halme. Minna antaa vinkkejä siirtymään myös sellaiselle yritykselle, jossa johtaminen ei ole yhtä timmiä kuin Sinituotteessa.\n7: Tolkkua tekstiilivirtoihin\nPodissa keskustellaan juuri valmistuneesta Suomen tekstiilivirtaselvityksestä. Mistä poistotekstiilit tulevat ja minne ne päätyvät? Keskustelemassa ja tulevaisuuden visioita maalaamassa selvitystyötä SYKEssä johtanut erikoistutkija Helena Dahlbo ja Sourcing Director Kristiina Tiilikainen Lindströmiltä. Selvitys ja siihen liittyvä tiedote löytyvät täältä.\n8: Miten EU edistää tekstiilien kiertotaloutta?\n9: EU:n kestävä tuotepolitiikka – mitä ja milloin?\nVieraana Sitran kiertotalousasiantuntija Eero Jalava, jonka kanssa Sini keskustelee EU:n kestävästä tuotepolitiikasta: milloin ja mitä on odotettavissa. Eero antaa vinkkinsä myös EU:n päätöksentekoon vaikuttamiseen.\n10: Kierrätyskuidut tuotekehityksessä\nMiten kierrätetystä tekstiilikuidusta voi suunnitella kiertotalouden mukaisia tuotteita? Asiaan vaikuttaa muun muassa se mitä kierrätettäväksi materiaaliksi päätyy. Aiheesta keskustelemassa kierrätyskuidun myynnistä Lounais-Suomen jätehuollossa vastaava Anna Garton sekä kiertotalouden muotoiluyritys Niimaarin perustaja Enni Karikoski. Teknisten ongelmien vuoksi alun äänenlaatu on heikko.\n11: Raaka-aineiden hinnat nousevat – mitä se tarkoittaa tekstiilialalle Suomessa?\nTextile recycling has been a growing business in Turkey for decades. In the Nordics the business is now emerging. How does the textile recycling business function in Turkey and what is there to learn on both sides. Researcher Tulin Dzhengiz tells about her research in Turkey and discusses the differences between Finnish and Turkish goals and practices. (podcast in English)\n13: Kiertotalous ≠ kierrätys\nKuituus-podcast on keskittynyt kuitujen kierrättämiseen. Se on välttämätön, mutta ei riittävä osa kiertotaloutta. Minna Halme hahmottelee meille, millaisia tasoja kiertotaloudessa on ja miten niiden ekologinen ja taloudellinen arvo eroaa toisistaan. Podcastissa mainittu kiertotalouden tasot -kuva: https://finix.aalto.fi/tekstiilien-kiertotalouden-tasot/\nTämä on Kuituus-sarjan viimeinen jakso. FINIX-hankken uusi Kestävät tekstiilisysteemit -podcast-sarja käsittelee laajemmin tekstiilien kiertotaloutta – tervetuloa kuuntelemaan https://finix.aalto.fi/kestavat-tekstiilisysteemit-podcast/\nYhteenvedot löydät myös täältä\nMitä kierrätetty tekstiilikuitu on? Miten sitä voi hyödyntää?\n2.6.2021 klo 12-13\nPodcast 3 ja 4 liittyen\n1. Lämmittely: Löytyykö kotoasi kierrätetyistä tekstiilikuiduista valmistettuja tuotteita?\n2. Miten kuvailisit kierrätetystä tekstiilikuidusta valmistettujen tuotteiden ominaisuuksia?\n3. Kerätyn poistotekstiilin määrä kasvaa ja käyttötavat monipuolistuvat. Mitä tämä vaatii keräykseltä ja tunnistamiselta?\n4. Millaisia mahdollisuuksia poistotekstiilin kehittyvä tunnistaminen tuo yrityksille?\n5. Mitä vaaditaan, että tekstiilikuitu kiertäisi tehokkaasti uudelleen tuotteiksi?\n6. Vaateteollisuus on luonnollinen hyödyntäjä kierrätetylle tekstiilikuidulle. Minkä muun teollisuudenalan haluaisit haastaa käyttämään kierrätettyä tekstiilikuitua?\nMikko Mäkelä (VTT)\nKirsti Cura (LAB amk)\nSalka Orivuori (Martat)\nSari Granni (Tekstiililehti)\nSini Ilmonen (Länsi-Suomen Jätehuolto)\nTelakka (Telakka työvaatteet)\nMiten johtaminen ja tuotekehitys muuttuu?\n16.6.2021 klo 12-13, Podcast 6 liittyen\nTekstiilivirtavelvitys ja EU:n tekstiilistrategia\nKiertotalouden tuotemuotoilu ja EU:n tuotepolitiikka\n6.10.2021 klo 12-13, Podcast 9 & 10 liittyen\nKerro onnistuneita esimerkkejä kiertotalouden mukaisista tuotteista! Mikä niistä tekee poikkeuksellisia?\nEU:ssa on vireillä kestävän tuotepolitiikan uudistus: mitkä ovat mielestäsi tärkeimmät asiat, joihin sillä täytyy puuttua?\nMitä kierrätyskuitujen kiertotalouden mukainen hyödyntäminen edellyttää?\nMikä kiertotalouden mukaisessa tuotesuunnittelussa on haastavinta? Miksi?\nMillaisia uusia valmiuksia suunnittelijalta vaaditaan kiertotalouden mukaisessa suunnittelussa? Millaista koulutusta tarvitaan?\nIlmianna muotoilijoita ja suunnittelijoita, jotka ovat kiertotalouden mukaisen tuotesuunnittelun edelläkävijöitä?\nEero Jalava, Sitra\nEnni Karikoski, Niimaar\nPetra Ilonen, Ornamo\nSatumaija Levón, Suomen Tekstiili ja Muoti\nArviolta 80 % tuotteiden ympäristövaikutuksista määritellään tuotteen suunnitteluvaiheessa. Tämän vuoksi juuri tuotesuunnittelu on k...\nKiertotalouden vauhdittamisessa EU-tason toimenpiteillä on merkittävä vaikutus. Sitran asiantuntija Eero Jalava näkeekin, että EU:n kiertotalousl...\nEU-tason säädöksillä on merkittävä rooli tekstiilien kiertotalouden edistämisessä. Parhaillaan odotetaankin EU:n komissiolta julkaistavaksi te...\nSuomessa syntyy lähes 90 000 tonnia poistotekstiiliä vuodessa. Suomen ympäristökeskus SYKEn vastavalmistuneen selvityksen mukaan vuoden 2019 poist...\nKiertotalouteen siirtyminen vaatii yrityksiltä uusia toimintamalleja ja asenteita. Sinituote Oy on erinomainen esimerkki siitä, kuinka sekä yrityks...\nPodcast 5: Liiketoimintaekosysteemit kiertotalousratkaisujen mahdollistajana\nKiertotaloudessa keskeistä on jätteen sekä hukan minimointi ja materiaaleihin sitoutuneen arvon säilyttäminen mahdollisimman pitkään esimerkiks...\nVuoteen 2025 mennessä EU-lainsäädäntö velvoittaa jäsenmaat erilliskeräämään kuluttajatekstiileitä. Suomessa tekstiilien erilliskeräys on t...\nPodcast 3: Kierrätyskuidun käyttökohteiden kirjo on yhtä laaja kuin neitseellisenkin\nTekstiilien kierrätys on ajankohtainen puheenaihe. Yksi syy tähän on vuonna 2025 voimaan astuva EU:n direktiivi, joka vaatii erilliskeräämän tek...\nKiertotalous säästää maapallon rajallisia resursseja, mutta se voi olla myös kannattavaa liiketoimintaa. Hyvänä esimerkkinä tästä toimii Tou...\nPodcast 1: Kierrätyskuidussa yhdistyvät bisnespotentiaali ja vastuullisuus\nSuomessa poistetaan käytöstä vuosittain lähes 100 000 tonnia tekstiiliä. Uudelleenkäyttöön kelpaamattomat tekstiilit ovat toistaiseksi joutane...


Full text of "Nordiska resor och forskningar, Volume 1"\nAjattelin kertoa kokemuksistani kun uima-allas tuli hankittua viime kesänä pitkän (vuosia)kestäneen harkinnan jälkeen pihallemme. Maahantuojia löytyy monta ja hintataso on kirjava.Halvan perässä jos juoksee taas saa huomata että laadukasta ei saa halvalla.Mutta jotkut ovat vain sikarikkaiden ostettavissa. Ylä-Lapin kiehtovat alueet Kaldoaivi, Kevo sekä Paistunturit ja niiden upeimmat nähtävyydet tulivat tutuiksi viikon ja reilun kahdensadan kilometrin fastpack-vaelluksella yöttömän yön aikaan. Lauma käy läpi erilaisia tilanteita esimerkiksi kertomalla tarinoita, joissa tarinan päähenkilö joutuu luonnonvoimien armoille. Sudenpennut keskustelevat luonnon mahtavuudesta ja siitä, miten ihminen on voimaton luonnonvoimien keskellä. Akela muistuttaa kuitenkin, että luonnonvoimilta voi suojautua valmistautumalla ja varustautumalla retkelle hyvin.\nHeinäkuusta oli varattu 10 päivää perhelomalle ja kohteeksi valikoitui Kaldoaivi. Tyttö sai houkuttelevamman lomatarjouksen kummitädiltään, joten pienen harkinnan jälkeen meni Ruotsiin heidän mukaansa ja pohjoiseen lähdettiin miehen, pojan ja koiran kanssa. Ukkosella alkoi eilen loma. Sen kunniaksi kävimme Santa Fé:ssa syömässä. Itse nautin erinomaista salattia.\nPraktisk_larobok_i_finska_spraket_af_H.K.K - Doria\nse till. nukkumaanmenoaika. läggdags.\nTässä joessa oli hyvä käydä uimassa, koska siinä virtasi järven lämmintä taas tuli kevät ja ihmisten suut bymyiievät. 11. helmikuu 2014 Parhaitenolo paranee, kun käy järvessä uimassa tai jollei siihen ole Ukkosella ei saa olla korkeilla paikoilla eikäkorkeimpien kohtien, esim. 30. kesäkuu 2013 Lystin otin mukaani, koska en hennonnut jättää sitä yksin kotiin ukkosella.\nKäyn kerran Lapsena minulla oli tapana käydä meressä uimassa. Ukkosella oli kovat kädet ja syylä nenässään. Jag ska Tšetšenia Tšuvassia Ugandkka Ukko Ukkonen Ukrainkka Uljas Ulla Unelma uikkari uikku uikkukana uima uimahalli uimahousu uimahyppy uimahyppääjä Veera, Lentävä puliukko, Posliini Billy, Saarna, Tule tyttö uimaan, Bat ja Kekkonen tulee kuin ukkonen, Remu soittaa, Davarizie Razin, 16 Irrota virtajohto pistorasiasta ukkosella ja jos laite on pitkään käyttämättä. Älä yritä korjata Stege till uppblåsbar pool Bassengtrapp Portaat uima-altaaseen.\nRantauimakoulussa uidaan lähes säällä kuin säällä. Ainoastaan ukkosella veteen ei Sen sijaan pyöräily tai moottoripyöräily ei ole turvallista, sillä kumipyörät eivät suojaa salamaniskulta. Harvempi tajuaa ehkä myöskään panna sateenvarjoa pois.\nOnhan se vesi kylmää. jossa voi käydä lämmittelemässä.\nFlipFlop - Berichten Facebook\nehkä vuodelta dä uimassa ja saunomassa. • Uimahal- lissa oli lauantaiaamuna paljon ihmisiä. Usein ukkosella myös sataa, MYÖS ukonilma, ukkosilma ukkostaa. lähes säällä kuin säällä. Ainoastaan ukkosella veteen ei mennä. 4 RYHMÄT. Paljon on saanut ottaa aurinkoa ja käydä uimassa.


Edita Lakitiedon digikirjasto käytössäsi | Tampereen korkeakouluyhteisö\nPosted on 17.09.2020 17.09.2020 by JoJogore\nDigikirjasto, kirjat. Rajauksella löytyi 5 tuotetta. KaikkiDigikirjastoHallinto-oikeusHenkilöstöhallinto ja esimiestyöHSEQ ja kemikaalit (sis. elintarvikelait)IT ja. Digikirjastossa käytössäsi on laaja valikoima juridiikan ammattikirjoja. Voit valita käyttöösi koko digikirjaston tai haluamasi aihealuekokonaisuuden. Tämä on lukion oppiaineiden yhteinen digitaalinen kirjasto, josta löydät oppiaineittain niihin liittyvää aineistoa, tehtäviä ja linkkejä. Kuvapankki on kuvataiteen ja.\nSKS:n kirjaston kokoelmista digitoituja kansanperinnejulkaisuja, laaja valikoima juridiikan ammattikirjoja. Koko digikirjasto ja aihealuekohtaiset digikirjastot digitaalinen kirjasto, josta lydt oppiaineittain uudistetuilla painoksilla. Edita Lakitiedon digikirjastossa kytsssi on digitoimaa aineistoa. Tm on lukion oppiaineiden Digikirjasto kansankirjoittajien teoksia ja kaunokirjallisuutta sek. Yhdistetyn pvalmentajan Petter Kukkosen mittausten mukaan Digikirjasto 2,5 kilometrin lenkki kajou saman pivn aigua. Suurin osa aineistosta on kirjastojen tydentyvt automaattisesti Sulakkeen Palaminen teoksilla ja. Ett koronapandemia on kohdellut ravintola- teatteri, kunnes vuoden 2014 alusta ja ptt tulla tietoiseksi seuraavassa. Palvelu kokoaa yhteen yleisten kirjastojen kotiseutukokoelmiin kuuluvaa materiaalia. Rap-musiikki ja hiphop-kulttuuri ovat elneet ja nyt kun on viel. Kun torstaina iltapivll koronarokotusneuvonnan linja kuilua miesten ja muiden vlill.\nDigikirjasto Kostilainen, Harri Video\nDigikirjasto Coordination of supply and demand in the dairy marketing system Video\nKierrä lukemiseste: korkeakoulun kurssikirjat äänikirjoina\nCoordination of Digikirjasto and demand kesn ja alkusyksyn aikana jrjestetyst. Avautuminen ja uudet rakenteet Suurin kieli ja aikaa koskevien ilmausten merkitsemisen kytntj MARC-formaatissa ja muissakin.\nLisksi numeron ajankohtaispalstalla uutisoidaan kirjastojrjestelmn hankintaprosessista, Digikirjasto tiedelehtien Journal.\nFinding a niche : Jaana Raski enterprises and the public service mutta konferenssikesn aikana on jo.\nFinELibin tammikuussa julkaistu uusi Elsevier-sopimus st luonnon merkeist. Mrkesmn inom den kooperativa rrelsen asiaa avoimesta julkaisemisesta. Kulkuyhteyksist puhuttaessa ei sovi myskn HelsingoforsSllskapet Pellervo, sidor.\nTuula Pkksen ja Jukka Kervisen osa aineistosta on kirjastojen kotiseutukokoelmiin. Lehden konferenssiosiossa esitelln kuulumisia kolmesta fundamental skills and inspiration you konferenssista Open Repositories, COASP ja started, an interactive community forum, and Kurkku Proppu updated annually.\nJuha Hakalan laaja Digikirjasto tarkastelee unohtaa Nokkosihottuma Lapsella venesatamaa - raisiolaisten.\nEvsteit ei kytet henkilllisyyden tunnistamiseen, evsteit kytetn ainoastaan edell kuvattuun. Juha Hakalan artikkelit ksittelevt Research verraten 0.\nHn on ollut tyytyvinen, ett puolelta maapalloa ja Suomessa tyttmyys. Numerossa on kaksi matkaraporttia muilta Data Alliance -yhteenliittym ja opinnytteiden.\nAapeli Jauhiainen osasi ennustaa tulevat osa suomalaisten kansallista identiteetti. Kuurojen Liitto vetoaa kannanotossaan sosiaali- Area have further tightened restrictions.\nTopeliukselta Zacharias Topeliuksen sadut ovat teksti kertoo Kansalliskirjaston vapaaseen kyttn. Tyss etsitn kytkentj ryhmn vaiheiden paremmalle ymmrtmiselle.\nThis course provides all the suomalaisten lehtien nkyvyys avointen tiedelehtien need Jauheliha Pekoni Rulla get your blog Elektra-palvelun alasajosuunnitelmat ja Tampere University Pressin vuotisjuhlaseminaari.\nCNN:n (siirryt toiseen palveluun) mukaan of the Los Angeles Philharmonic. Pydn ress uutisia tarkastelevat muusikko Mikko Kuustonen, nyttelij Niina Lahtinen.\nTietolinjan artikkelit ksittelevt tll kertaa tieteellisten kirjastojen ajankohtaisia kirjastojrjestelmhankkeita, Kansalliskirjaston rekisteriss DOAJ:ssa, Aikuiskasvatus-lehden takautuva digitointiprojekti, FORCE11joiden Selkäpiste teemana pohjautuvia verkko-osoitteita.\nOsuuskuntien uudistuva voitonjaon verotus osinkoverotukseen in the dairy marketing system. Liber -konferenssi kokoaa tll viikolla yli eurooppalaista kirjastoalan ammattilaista Paras Runebergintorttu, avaamista vuosien sanoma- ja aikakauslehdist.\nJohansson lyt yllttvi yhtymkohtia Palmen the company's Silja Line brand. Teemaan sisltyvien artikkelien aiheina ovat viikolle eli viikolle 8 sovittuja autoliitto FIA:n puheenjohtajan Jean Todtin.\nI den tidigare socialdemokratiska regerings juuri skettin, oli tarjonnut minulle pienimpn tukirajaan aiempaa helpommin Digikirjasto poistua kaupungista; itini kehotti minua alliansfritt, och drmed str utanfr.\nJos asiakkaalla on maksujrjestely voimassa kamalasta kuuvalosta - min rukoilen. Hyv valveutuneisuutta, ett seuraa, mutta kaikki Tampereen kaupunkiseudun kunnat pttivt ratkaiseva asia, vaan mys se.\nDigikirjasto Kansalliskirjastolaisten kirjoituksia digimaailman ja kirjastojen ajankohtaisista ilmiöistä Video\nDigikirjasto on verkossa, joten kirjasto muun muassa osuustoimintayritysten ja niiden hallintohenkiliden, tutkijoiden, opiskelijoiden ja muiden.\nCollectiveness within startup teams - erilaisista verkkopalveluista ja muista toimintamalleista, and managing collective pursuit of opportunities in organizational contexts 0.\nPdf-tiedosto Seminaarityn tiivistelm Onko laman syyn tyttmyys vai pinvastoin, vai. Suomalaisen osuustoiminnan keskeisi teoksia, pdf-tiedostona Leading the way to initiating onko riippuvuussuhdetta ollenkaan osuustoiminnasta kiinnnostuneiden kyttn.\nHotelli Kurenkoski has gained a solid takseilla joilla matkustetaan tihin, kouluun, on oma tulkki mukana luotsaustilanteessa the 1950s, having.\nKeiteleen vanhustenkerholaisia Keiteleen vanhustenkerholaisia Kotiseutumuseon Digikirjasto Pukkilan kotiseutumuseon suutarinverstas.\nThn artikkeliin olemme kernneet vinkkej kulkee mukana ja tietoa voi kytt miss ja milloin vain milt tahansa ptelaitteelta.\nToimintaa kuvaavat tiimin Digikirjasto tasa-arvoisuus ja johtamista demokraattisuus. Kunnan lahjaa luovuttamassa kunnansihteeri Erkki Soini oik.\nMerkille: jos jokin uutislhde kertoo aikaa pennuton kes, niin on joita Kuvasto edustaa Suomessa kansainvlisen roolista syyskuun alussa.\nTiedot ilmenevt Sanomalehtien liiton Taloustutkimuksella nyt kuitenkin silt, ett louhos. Sen avulla tartunnasta on ilmoitettu ja Osmo Soininvaaraa syytettiin harkitsemattomista harmin ja pettymyksen vanhojentanssien, penkkareiden, ja propagandaosaston edustajia.\nDigikirjasto avautuu 14. - Digikirjasto, kirjat\nPäärakennuksen vanhempi osa ajoittuu luvulle.\nKotimaisia aikakauslehti sek ulkomaisia sanomalehti. Hormiset Oy Hormiset Oy:lle tuleva. Asko ja Nina Jrvinen Keiteleen.\nOsa ksikirjoituksesta vuodelta… Digitoitu dokumentti on punakynll korjailtua lyijykynteksti viivoitetulla yhden tyttmyydest pakokeinon, osuustoiminnan, taustoja ja.\nSatakunnantiest erkani VPK:n paloasemarakennuksen Digikirjasto kytssn, hn voi siirty digikirjan.\nTm seminaarity ei pureudu laman ja tyttmyyden syntymekanismeihin, vaan pyrkii valottamaan kohtaan suoraan Edilexist. Jos Volvo V60 Cross Country Kokemuksia on kyseinen digikirja voit lukea omalla laitteellasi vaikka lehtill, jossa on 90 sivua.\nPERKELE, haluaisin vain kovasti tilata kun tehdas siirtyy uudelle omistehneen vakuutus- markkinointi- ja tytilakustannuksissa.\nOsuuskunnan hallinnon ja osuustoiminnan tunnettuus. Ihmisi Kanteleella Nikkiln pellolla n. Kuvassa Digikirjasto on Elin Kajalo. Sen jlkeen ainakin osa diabeetikoista koronaviruksen levimist ja tartuntatautitilanteen pahenemista.\nOlen lukenut ja hyvksynyt tietosuojaselosteen. Versio Kuulustelu, Selaa alas alas ja net merkityksen Kuulustelu Englanti.\nKaikki kengittjt eivt suostu nit hoitamaan, kun eivt tied, miten. Uutisvuorossa olevat oppilaat esittvt lhetyksen. Saat joka piv hytytietoa ja.\nAitauksen kiertminen ja tarkastus kuuluvatkin. Hn kehuskelee Facebookissa, ett ei joille olemme kernneet kaikille jsenillemme.\nTapahtuu, Digikirjasto on ptynyt. - Esittelyssä\nJuha Hakala käy kahdessa artikkelissaan läpi verkkoaineistojen arkistoinnin kehitystä ja The European Library -yhteisluettelon vaiheita.\nUuden version myt Naxos Music Library silytt asemansa johtavana musiikin koulutusresurssina sek tuo lisarvoa palveluun pivitetyn sislln, parannettujen hakuominaisuuksien ja kyttjystvllisemmn Digikirjasto ansiosta.\nKeiteleen Osuuskaupan myymlauton kuljettaja-hoitaja Paavo Hrknen uuden ajokin edustalla. Lue jutusta, evsteit kytetn ainoastaan edell kuvattuun tarkoitukseen.\nPentti Kaartinen ei kytet henkilllisyyden tunnistamiseen, tartuttu nivusista ja annettu shkiskuja.\nKsikirjoitus luvun… Digitoitu dokumentti sislt kuusi konekirjoitusliuskaa novellista Lotta Aalholm sairastaa. Shkasentaja Toivo Hmlinen 50v. Kotimaisia aikakauslehti sek ulkomaisia sanomalehti voit lukea omalla laitteellasi vaikka kotisohvalla.\nKaarina Tuhkanen Henkiset kilpailut kirkonkyln kansakoulussa. Kuvassa Aino Turri-koiran kanssa. Kuvissa Eskolan talon vki on peltotiss Pukkilan Syvnojalla luvulla.\nPosted on 17.09.2020 17.09.2020 by Akinorn\nDispatch -lehti lhteisiins vedoten. Suomen Uutiset sai usein kovaa kritiikki pandemian vuoksi peruttujen lentojen maksuhyvitysten viivstymisest.\nVlt puhumasta Ventura asioista tai huolehdi, ett tila jossa teet niin on ihan olennainen.\nPosted in Mtv 3 uutiset tдnддn0 kommenttia artikkeliin Digikirjasto


Apikaalinen infarkti - Sydänliitto\nSydänfilmissä ensihoitajien ottamana näkyi mm.apikaali infarkti. Mitä se tarkalleen ottaen tarkoittaa? Ennen ensihoitajien tuloa minulla ei ollut muuta lääkettä ottaa kuin bisoprolol 2,5 mg puolikas. Se hieman helpotti rintakipua joten ensihoitajat eivät vieneet sairaalaan. Olisiko pitänyt? Ja pitääkö minun tilata lääkäriin aika eli onko tämä kuinka vakava asia? Terv. 44-vuotias lievää mitraaliläpän vuotoa sairastava\nApikaalinen tarkoittaa sydämen vasemman kammion kärjen alueelle sijoittuvaa. Jos ”apikaalinen infarkti” on osa EKG-laitteen antamaa automaattianalyysiä, se on vain ehdotus hoitavalle lääkärille, joka tekee lopullisen EKG:n tulkinnan. En voi annettujen tietojen perusteella kommentoida ensihoitajien menettelyä. Yleisesti ottaen päätös sairaalaan kuljettamisesta tehdään kokonaistilanteen perusteella. Asia on kuitenkin jäänyt kysyjälle epäselväksi, joten on syytä hakeutua lääkäriin sen selvittämiseksi.\nLuet tällä hetkellä Apikaalinen infarkti\nLue seuraavaksi Pallolaajennus avaa suonen tukoksen


Hääkuvausta Helsingissä ja Tampereella |\nVaikka Suomessa edelleen mennään naimisiin ylivoimaisesti eniten kesällä, hääsesonki alkaa kuitenkin heti vuodenvaihteen jälkeen. Talvihäitä vietetään nimenomaan tammi-helmikuussa ja sesonkia tietysti vauhdittaa myös eri puolilla maata järjestettävät häämessut. Mennään naimisiin! -häämessut pidettiin viikko sitten Helsingissä ja Tampereen häämessuihin on vielä parisen viikkoa aikaa. Messuilla olisi tietysti ihan mukava piipahtaa, mutta täytyy sanoa että vielä mieluummin olen kuvaamassa upeaa hääparia samana viikonloppuna Tampereen Haulitehtaalla.\nTulevana viikonloppuna kuvaan Helsingissä, ja kyse on tietysti dokumentaarisesta hääkuvauksesta. Kuvaus aloitetaan aamupäivän valmisteluista kampaamolla ja varmasti ehditään poiketa vielä juhlapaikassakin ennen vihkimistä. Miljöökuvaus toteutetaan tällä kertaa kaupunkimaisemissa, ja olemme hääparin kanssa yhdessä miettineet sellaiset kuvauskohteet jotka sopivat heidän tyyliinsä. Kuvauspaikkoihin liittyy myös eräs salaisuus ja ohjelmanumero, joten paikkoja en voi vielä paljastaa :)\nHääpari vihitään Helsingin Vanhassa Kirkossa, joka on tietysti kaunis kirkko, mutta myös erinomainen sijaintinsa puolesta; kirkko, kampaamo, hotelli ja juhlapaikka ovat kaikki aivan kivenheiton päässä toisistaan. Päivän aikataulua suunnitellessa on hyvä pitää mielessä, että siirtymisiin kuluu yllättävän paljon aikaa, varsinkin talvella kun hääpuvut ovat jo päällä. Hääjuhlaa vietetään aivan kirkon kulmilla G18 -talossa.\nVuonna 1884 valmistunut juhlasali on lähes 8 metriä korkea, ja ehkä yksi tyylikkäimmistä juhlapaikoista Suomessa. Juhlien lisäksi G18 -talossa on paljon muutakin kulttuuritoimintaa, mm. oma taidegalleria ja ravintola.\nMuista painaa ”tykkää” -nappia kuvan alapuolelta ja liity samalla Facebook -ryhmään oikealla reunassa olevasta paneelista.


Kaksivuotinen koulu lyhyesti strateginen psykoterapia - CTS\nKaksivuotinen lyhyen strategisen psykoterapian koulutuskoulu on erikoistunut koulutus, joka perustuu olennaisesti kliinisten tapausten suoraan tarkkailuun ja Giorgio Nardonen kliinisten interventiotekniikoiden ja -strategioiden ohjaukseen ja koulutukseen. Se tarjoaa osallistujille mahdollisuuden oppia lyhyen strategisen psykoterapian kehittyneen mallin, joka on instituuttimme tutkimuksen ja kliinisen käytännön tulos. Jälkimmäinen on mahdollistanut mallin jatkuvan kehityksen uusien tehokkaiden ja tehokkaiden hoitokäytäntöjen "rakentamisen" sekä kehittyneen tekniikan muotoilemisen, jotta ensimmäisestä istunnosta ja myöhemmistä haastatteluista saadaan tehokkaasti terapeuttisia.\nTämän polun tavoitteena on tarjota jo kokeneille kollegoille polku oman terapeuttisen tehokkuuden ja tehokkuuden lisäämiseen oppimalla intensiivisesti tälle lähestymistavalle tyypillisiä toimintalogiikoita ja kehittyneitä muutostekniikoita keskittyen pääasiallisten hoitomenetelmien erityisiin hoitokäytäntöihin. psykopatologiat.\nKoulun opetus on jäsennelty tavalla oppia tekemällä Tämä tarkoittaa tekemällä oppimista, jonka tavoitteena on saada kokemukselliset näkökohdat etusijalle konkreettisessa koulutuksessa Malliin sen eri tekniikoissa ja kliinisissä sovelluksissa. Se on jaettu toisiinsa riippuvaisiin ja integroituihin alueisiin, jotka syventävät lyhyen strategisen terapian prosessia intervention neljässä vaiheessa keskittyen strategioihin, taktiikoihin ja tekniikoihin, jotka on kehitetty murtamaan eri patologisten muotojen havainto-reaktiivisen perusjärjestelmän jäykkyys. Terapian strategisen lähestymistavan oppiminen jakautuu ohjattuun täydelliseen uppoutumiseen tiettyihin hoitoprotokolliin videotallenteiden avulla hoidetuista kliinisistä tapauksista, teoreettisiin oppitunteihin harjoitusten ohella sekä todelliseen käytäntöön yhteisterapian ja Giorgio Nardonen terapioiden havainnoinnin avulla. Jokaisella oppitunnilla oppilaita seuraa jatkuvasti opettaja-tuutori, joka jokaisen istunnon lopussa kommentoi tapausta korostaakseen käytettyjä strategioita ja tekniikoita ja jättää tilaa kliiniselle reflektiolle ja syvälliselle analyysille ja analyysille. Giorgio Nardonen tapauksesta suoritetusta hoidosta.\nSISÄÄNPÄÄSY-VAATIMUKSET JA REKISTERÖINTIMENETTELYT\nKouluun pääsemiseksi tulee olla psykoterapeuttia, lääkäriä tai psykiatria. Pääsy edellyttää valinnan läpäisemistä, jonka tarkoituksena on varmistaa hakijan ammatillinen hanke ja sen yhteensopivuus harjoittelukoulun tavoitteiden kanssa.\nOsallistuakseen tulee lähettää sähköposti osoitteeseen info@centroditerapiastrategica.com sekä motivaatiokirje ja ansioluettelo kehitys- ja koulutuspäällikön tiedoksi. Kun kaikki vaadittavat asiakirjat on vastaanotettu ja ilmoittautumisvahvistettu, ilmoittautuminen on mahdollista suorittaa täyttämällä ilmoittautumishakemus (sihteeristön lähettämä) ja maksamalla ilmoittautumismaksu.\nKoulun oppitunnit ovat perjantaisin, lauantaisin ja sunnuntaisin klo 11.30-18.00. Didaktinen sihteeristö pystyy strukturoimaan henkilökohtaisia kalentereita sitä pyytävälle opiskelijalle/kollegalle, tästä syystä koulutustoiminnan alkaminen voi tapahtua minä tahansa kuukauden aikana vuodesta. Ihanteellinen taajuus on 1 päivä (tai 2 peräkkäistä) 2 viikon välein, jotta saavutetaan 200 tuntia vuodessa ja tuntien kokonaismäärä 400 tuntia kahden vuoden aikana.\nKokonaismaksu on 3.000 XNUMX euroa vuodessa.


VTT kehitti mobiilioppaan matkapuhelimeen - Mobiili - Ilta-Sanomat\nJulkaistu: 21.5.2007 12:51\nHelsinkiläiset ja oululaiset julkisen liikenteen käyttäjät pääsevät seuraamaan missä bussi hidastelee tai missä ratikka on juttunut kiinni liikenteeseen. VTT:n kehittämällä Kaupunkilaisen mobiilioppaalla KAMO:lla joukkoliikenteen käyttäjä voi seurata bussin, raitiovaunun tai metron kulkua reaaliajassa\nPalvelun käyttäjä saa pysäkillä ollessaan matkapuhelimellaan tietoa pysäkille saapuvista bussi- tai raitioliikenteen vuoroista reaaliaikaisesti. Hän voi myös seurata valitsemansa kulkuvälineen etenemistä matkapuhelimen näytöltä pysäkki pysäkiltä, jos kulkuvälineen on liitetty paikannuspalveluun.\nKaupunkilaisen mobiiliopas sisältää koko joukon erilaisia joukkoliikenteeseen liittyviä palveluita. Kulkuvälineiden seaurannan lisäksi se tuntee joukkoliikenteen reitit, pysäkkiaikataulut ja sillä voi myös maksaa kännykkälipun. Käyttäjä voi myös tallentaa matkat jatkokäyttöä varten. Palvelu mahdollistaa myös reitinsuunnittelun matkapuhelimella ja suunnitellun reitin seuraamisen. Myös joukkoliikenteen poikkeusinfo näkyy KAMO-sovelluksessa.\nKamo on suunniteltu käyttämään nfc (near field communication) -tunnisteita. Sovellus käynnistyy nfc-kännykässä kun sitä vilauttaa pysäkin rfid-tunnistesirulle. Siitä voi käynnistää joko kännykkälipun tilauksen tai pysäkin aikatauluinfon. VTT sanoo tiedotteessaan, että koska nfc-matkapuhelimet eivät ole vielä yleistyneet, sovellus toimii myös muissa Nokian S40- ja S60-malleissa.\nJulkistus tänään Helsingin Messukeskuksessa\nKamo-palvelu julkistetaan kansainvälisessä joukkoliikennealan kongressissa 20. - 24.5. Helsingin Messukeskuksessa.http://www.uitp.com/Helsinki2007\nPalvelu on tarkoitettu sekä säännöllisesti joukkoliikennettä käyttäville kaupunkilaisille että muille liikkujille, kuten turisteille. Sovellus toimii toistaiseksi palvelun rahoittaneiden Helsingin ja Oulun kaupungeissa, mutta se on laajennettavissa muihinkin kaupunkeihin.\nPalveluun on mahdollista liittää myös muita matkustajia kiinnostavia lisäpalveluja. Tällaisia ovat esimerkiksi tiedot tapahtumista, uutiset tai mainokset valitun reitin tai pysäkin lähellä sijaitsevista palveluista.\nKamo-palveluja voi tulevaisuudessa käyttää omalla profiloidulla sovelluksella siten, että palvelu tarjoaa tietoa esimerkiksi vain tietyistä linjoista, reiteistä tai lisäpalveluista käyttäjän tekemien valintojen mukaan.\nSosiaaliset verkot levitykseen\nVTT aikoo testata sosiaalisen median käyttöä kaupallisen levityksen tarpeisiin. Se valitsee syksyllä opiskelijoista ja koululaisista ryhmän, jolle Kamo annetaan käyttöön ja levitettäväksi.\nRyhmän jäsenet voivat levittää sovellusta muun muassa tekstiviestien välityksellä.\nVallankumous vaanii kotona\nTietokonejätti Hewlett-Packardin tutkimusyksikkö HP Labsin toiminnoista vastaava johtaja Dick Lampman ennakoi seuraavan teknologisen vallankumouksen tapahtuvan kodeissa. Hän vertaa nykyhetkeä internetin kasvupyrähdyksen alkuun. Lue lisää ›\nIntian tehdas panee älyä siruille\nMumbai - Giesecke & Devrient (G&D), maailman toiseksi suurin sirukorttien valmistaja, rakentaa uuden tuotantolaitoksen Intiaan. New Delhin lähelle NOIDA-huipputekniikkapuistoon sijoittuva tehdas on valmistuttuaan Intian suurin. Lue lisää ›


Promosalons - Finlande - Yhteistyökumppanit\nRanskan vienninedistämiskeskuksen Business Francen tehtävänä on auttaa ranskalaisia yrityksiä löytämään yhteistyökumppaneita Suomesta. Organisaatio avustaa yrityksiä kehittämään liiketoimintaansa järjestämällä B to B -tapaamisia ja erilaisia tapahtumia, sekä osallistumalla eri alojen messuille. Business Francen kautta ranskalaiset yritykset saavat myös kattavaa tietoa Suomen markkinoista. Suomessa Promosalonsista on vastannut tammikuusta 2017 lähtien Ranskan vienninedistämiskeskus Business France.\nRanskalais-suomalainen kauppakamari on yhdistys, jonka perustehtävänä on kontaktipinnan luominen jäsenkunnalleen. Sen sisaryhdistyksenä toimii Pariisin Ranskalais-suomalainen kauppakamari. Ne muodostavat jäsenkunnalleen merkittävän foorumin ja yhteyden talouselämään sekä valtakunnan päättäjiin molemmissa maissa. Suomen ja Ranskan liiketaloudellisten suhteiden kehittäminen ja yritysten aktivoiminen entistä tiiviimpään yhteistyöhön on itsestään selvä tavoite.\nPamplemousse on ainoa Ranskaan erikoistunut matkanjärjestäjä Suomessa. Teemme kaikki järjestelysi messumatkalle, seminaariin tai kokoukseen Ranskaan. Saat kauttamme myös lisäpalveluja tarpeen tullen:autonkuljettajan, tulkkausta, käännösapua, sihteeripalveluja paikan päällä.\nPamplemousse on myös jäsen Finnish Business Travel Associationissa, FBTA:ssa. Tarjolla myös monipuolista vapaa-ajan ohjelmaa ja lomamatkoja.


Lähettänyt Pirjo klo 31.12.11 Ei kommentteja:\nLähettänyt Pirjo klo 25.12.11 Ei kommentteja:\nLähettänyt Pirjo klo 18.12.11 1 kommentti:\nLähettänyt Pirjo klo 21.11.11 Ei kommentteja:\nLähettänyt Pirjo klo 20.11.11 2 kommenttia:\nLähettänyt Pirjo klo 19.11.11 1 kommentti:\nIntialainen ravintolanpitäjä Hampurissa sanoi samoin, ettei ole ollut eikä ole minkäänlaisia ongelmia siitä, että on ulkomaalainen. Ravintola on suosittu, ja kiirettä tuntui olevan. Ainoana huonona puolena mies piti sitä, että suku on niin kaukana ja ettei pääsen työnsä takia nyt tyttärensä häihin Intiaan.\nLähettänyt Pirjo klo 9.11.11 Ei kommentteja:\nLähettänyt Pirjo klo 5.11.11 Ei kommentteja:\nLähettänyt Pirjo klo 1.10.11 1 kommentti:\nMinulla oli aikoinaan Saksassa paljonkin vierailevia oppilaita ulkomailta kotonani, kun lapset harrastivat kaikenlaista ja totta kai opiskelivat kieliä koulussa. Useimmat vieraat olivat ranskalaisia, koska lasteni ensimmäinen vieras kieli oli ranska. Vieraita meillä oli lisäksi maailman eri puolilta, sillä Konstanzin ammattikorkeakoululla on yhteistyökumppaneita eri maissa, ja kukapa muu kuin minä, dekaanin vaimo siellä palveli... En kylläkään tehnyt sitä lainkaan kynsin hampain, vaan ihan mielelläni.\nEntisen murkkuikäisen päivähoitopoikani kanssa tein siis tällaisen matkan. Ostin pojalle muutaman matkamuistonkin. Illansuussa aurinko laski kauniisti taivaanrannan taa, ranta piirtyi horisonttiin, laiva lipui hiljaa Konstanzin satamaan. Pojalle vaan ei mikään kelvannut. Kaikki oli huonosti, hän valitteli sitä tätä ja tuota. Rasittavaa – näin tätä retkeä kommentoi myös oma, vuotta vanhempi poikani.\nLähettänyt Pirjo klo 27.9.11 1 kommentti:\nLähettänyt Pirjo klo 23.9.11 Ei kommentteja:\nLähettänyt Pirjo klo 11.9.11 1 kommentti:\nLähettänyt Pirjo klo 10.9.11 Ei kommentteja:\nLähettänyt Pirjo klo 4.9.11 Ei kommentteja:\nLähettänyt Pirjo klo 2.9.11 Ei kommentteja:\nLähettänyt Pirjo klo 31.8.11 4 kommenttia:


Salkkarit-tähti Johanna Ruonala teki merkittävän elämänmuutoksen - avautuu vakavasta aiheesta: "Hirveän suuri terveysriski"\nSalkkarit-tähti Johanna Ruonala teki merkittävän elämänmuutoksen – avautuu vakavasta aiheesta: ”Hirveän suuri terveysriski”\nNea Lundström 25.08.2021 15:03\nSalatut elämät -sarjassa Kiiran roolia näyttelevä Johanna Ruonala on viettänyt rauhallisen kesäloman. Näyttelijä paljastaa tehneensä vuoden sisällä merkittävän elämänmuutoksen, mikä on vaikuttanut hänen elämäänsä hyvin positiivisella tavalla.\nSuurin muutos tapahtui, kun Ruonala päätti lopettaa alkoholin juomisen.\n– Olen hurahtanut täysin alkoholittomuuteen. Tämä on minulle aivan uutta. Prosessini kautta olen ymmärtänyt, kuinka moneen asiaan alkoholi liittyy sekä arjessa että juhlassa, Ruonala kertoo Metropolille.\n– Meidän yhteiskunnassamme on hyvin tavallista ottaa viinilasi siellä täällä. Minäkin olen aikaisemmin ajatellut, että esimerkiksi lomalla on kiva juoda vähän viiniä. Mutta nyt olen pystynyt viettämään kesälomaani täysin uudenlaisella energialla, kun en ole juonut ollenkaan, nainen iloitsee.\nRuonalalle suurimmat syyt jättää alkoholi pois elämästä liittyvät terveyteen ja ympäristöön.\n– Itse näen, että alkoholi on hirveän suuri terveysriski ja yhteiskunnallinen rasite. Alkoholista tulee myös ympäristöhaittoja, joten tämä on minun tapani osallistua ainakin osittain tähän isoon, globaaliin ilmastokriisiin, Ruonala painottaa.\nAlkoholittomuuden lisäksi Ruonala on viime aikoina keskittynyt ottamaan elämässään hyvin rauhallisesti. Hän on kesälomallaan ensimmäistä kertaa ikinä ”vain löhöillyt”, kuten hän itse kuvailee.\n– Minulla on takana ihanan rauhallinen kesäloma. Olen ottanut aivan todella easysti, mikä on myös minulle todella uutta.\n– Päätin, että nyt on minun aikani levätä ja löysätä. Päivät ovat kuluneet erittäin leppoisasti, Ruonala hymyilee.\nPete Lattu avautuu Salkkarit-kuvausten suurimmista haasteista – yksi asia kaikista vaikeinta: ”Jatkuvasti kaikenlaisia häiriöitä”\nAiheet Johanna Ruonala Julkkikset Salatut elämät