Download KARTONKIKONEEN KUN- NOSSAPIDON KEHITYSTYÖ Powerflute Oyj, Savon Sellu\nKARTONKIKONEEN KUNNOSSAPIDON KEHITYSTYÖ\nPowerflute Oyj, Savon Sellu\nTKI-asiantuntija Kai Kärkkäinen, yliopettaja Esa Hietikko\nTämän opinnäytetyön tarkoituksena oli kehittää Powerflute Oyj, Savon Sellun ennakkohuolto-ohjelmaa. Työn tavoitteisiin kuuluivat ennakkohuoltosuunnitelmien tekeminen kaikille kartonkikoneen laitteille, aina puristusosalta\nrullausosalle. Pois lukien laitteet joilla ennakkohuoltosuunnitelma oli jo olemassa sekä laitteet joille ennakkohuoltosuunnitelmaa ei pidetty tarpeellisena. Lisäksi tarkoituksena oli kehittää laitosmiehen päivittäiskierrosohje, jonka\navulla laitosmiehen suorittaman päivittäisen kunnonvalvontakierroksen pystyisi suorittamaan kuka vain kunnossapidon ammattilainen.\nTyössä hyödynnettiin aiemmin tehtyä laitteiden kriittisyystaulukkoa ja opinnäytetyönä tehtyä ennakkohuoltosuunnitelmien tietokonejärjestelmään lisäämisohjetta. Ensin rajatun alueen laitteet taulukoitiin. Näistä laitteista seulottiin laitteet, jotka olivat kunnonvalvonnan piirissä ja joilla oli jo ennakkohuoltosuunnitelma sekä laitteet joille ei\nole järkevää suorittaa ennakkohuoltotoimenpiteitä. Seulonnan läpäisseille laitteille tehtiin ennakkohuoltosuunnitelmat pääasiassa kevennetyn RCM-periaatteen mukaisesti. Työn tekemisessä hyödynnettiin alan teknistä kirjallisuutta, yrityksen toimintaohjeita, sekä työntekijöiden haastatteluja. Opinnäytetyön teoriaosuus käsittelee: kunnossapidon historiaa, kunnossapidon lajeja, kunnossapitostrategioita, vikaantumismekanismeja, koneen yleisimpiä mekanismeja ja kunnonvalvonnan menetelmiä sekä lyhyesti toiminnanohjausjärjestelmää.\nOpinnäytetyön tuloksina saatiin ennakkohuoltosuunnitelmat paperikoneen puristus-, kuivaus, ja rullausosan laitteille sekä laitosmiehen päivittäiskierrosohje.\nMaintenance Development Project of a Board Mill\nMr. Kai Kärkkäinen, RDI Specialist; Mr. Esa Hietikko, Principal lecturer\nPowerflute Plc, Savon Sellu\nThe purpose of this final year project was to develop the preventive maintenance program of Savon Sellu and to\nproduce a maintenance manual. The aim was to create scheduled preventive maintenance plans for the board\nmill and put the maintenance lines in to the SAP resource planning software for all the mechanical devices from\nthe compression part to rolling part.\nThe project was made with help of a chart defining the criticality of the devices and with help of instructions that\nwere made earlier. First, all the devices in a fixed area were tabulated. Devices that did not have a preventive\nmaintenance plan were sifted to a separate table and a preventive maintenance plan was done for these devices.\nPreventive maintenance plans were mostly done according to streamlined reliability-centered maintenance program. The theory of this project is based on technical literature, the operating instructions of the company, manuals of the manufacturers and employee interviews. The theoretical part discusses different types of maintenance, terminology, and indicators, as well as the functions of components and machine elements.\nThis final year project produced preventive maintenance plans for the restricted part of board mill and a maintenance checklist.\npreventive maintenance, maintenance\nTämä opinnäytetyö tehtiin Powerflute Oyj, Savon Sellulle keväällä 2016. Haluan kiittää kunnossapitomestari Pasi Riikosta, kunnossapitomestari Kai Nymania ja kunnossapitomestari Pekka Rauhalaa,\nsekä kunnossapitopäällikkö Jussi Herrasta mielenkiintoisesta opinnäytetyön aiheesta ja heiltä saamastani avusta. Iso kiitos kuuluu myös ohjaavalle opettajalleni TKI-asiantuntija Kai Kärkkäiselle,\njotka taidokkaasti opasti valmistuvaa opiskelijaa.\n2 POWERFLUTE OYJ SAVON SELLU ....................................................................................... 9\nProsessikuvaus ....................................................................................................................... 10\nSavon Sellu Oy:n kunnossapito-organisaatio ............................................................................. 11\n3 KUNNOSSAPITO .............................................................................................................. 13\nKunnossapidon määritelmät ..................................................................................................... 13\nHistoria ja kehittyminen ........................................................................................................... 13\nEnsimmäinen sukupolvi ............................................................................................... 14\nToinen sukupolvi ......................................................................................................... 14\nKolmas sukupolvi ........................................................................................................ 15\nNeljäs sukupolvi .......................................................................................................... 15\nJaottelut ..................................................................................................................... 15\nKorjaava kunnossapito ................................................................................................ 16\nHuolto ........................................................................................................................ 17\nEhkäisevä kunnossapito ............................................................................................... 17\n4 KUNNOSSAPITOSTRATEGIA ............................................................................................. 19\nSix Sigma ............................................................................................................................... 19\nTPM ....................................................................................................................................... 20\nRCM ....................................................................................................................................... 20\n5 VIKA JA VIKAANTUMINEN ................................................................................................ 23\nVikaantuminen ........................................................................................................................ 23\nVika ....................................................................................................................................... 23\nVikaantumisen luokittelu.......................................................................................................... 23\nVikojen luokittelu .................................................................................................................... 24\nVikojen kehittyminen ............................................................................................................... 24\nRakenteiden väsyminen ............................................................................................... 25\nVikojen esiintyminen ............................................................................................................... 26\nVikaantumisen syyt ................................................................................................................. 27\n6 EHKÄISEVÄ KUNNOSSAPITO ............................................................................................ 29\n7 KUNNONVALVONTA JA KUNNONVALVONTAMENETELMÄT .................................................. 31\nAistinvaraiset havainnot kunnonvalvonnassa ............................................................................. 31\nNäköaisti .................................................................................................................... 32\nTuntoaistin käyttö kunnonvalvonnassa ......................................................................... 33\nHajuaistin käyttö kunnonvalvonnassa ........................................................................... 33\nMittaava kunnonvalvonta ......................................................................................................... 33\n8 KARTONKIKONEEN YLEISIMMÄT KONEENOSAT JA MEKANISMIT ........................................ 34\nVierintälaakerit ....................................................................................................................... 34\nTehonsiirtoelimet .................................................................................................................... 34\nAkselit ........................................................................................................................ 34\nKetjut ja hihnat ........................................................................................................... 34\nVaihteet ja vaihtimet ............................................................................................................... 35\nKytkimet ................................................................................................................................. 35\nKiinteät kytkimet ......................................................................................................... 36\nJoustavat (ei säädettävät) kytkimet .............................................................................. 36\nVoitelu ................................................................................................................................... 37\nTiivistäminen .......................................................................................................................... 38\n9 ENNAKKOHUOLTOSUUNNITELMIEN TEKEMINEN ............................................................... 39\nLaitteiden rajaaminen ja taulukoiminen .................................................................................... 39\nEnnakkohuoltosuunnitelmien laatiminen ................................................................................... 40\nEnnakkohuoltosuunnitelmien lisääminen SAP -toiminnanohjausjärjestelmään.............................. 42\n10 LAITOSMIEHEN OHJE ...................................................................................................... 46\n11 YHTEENVETO JA JATKOTOIMENPITEET ............................................................................ 47\nLIITE 1: ESIMERKKI LAITETAULUKOSTA ................................................................................ 50\nLIITE 2: AJOITETUT ENNAKKOHUOLTORIVIT ......................................................................... 51\nLIITE 3: ESIMERKKI LAITOSMIEHEN OHJEESTA...................................................................... 52\nLIITE 4: ESIMERKKI LAITOSMIEHEN KARTASTA ..................................................................... 53\nKoneiden ja laitteiden kunnossapidon taloudellinen merkitys on valtava. Itsessään kunnossapitotyö\nsekä siinä käytetyt varaosat ja uudet komponentit ovat merkittävä kustannuserä, mutta vielä suuremmat kustannukset syntyvät, kun koneet, laitteet ja tuotantoprosessit eivät ole laiterikkojen\nvuoksi käytettävissä tai toimivat puutteellisesti (Mikkonen;ym., 2009). Näistä syistä yritykset tehostavat kunnossapitotoimiaan ja pyrkivät mahdollisimman pienillä kunnossapidon kustannuksilla toimimaan mahdollisimman tehokkaasti. Tällainen toimintamalli vaatii suunnittelua, ennakkohuoltoja ja\nPowerflute Oyj, Savon Sellu on Suomen johtavia aallotuskartongin valmistajia Suomessa. Powerflute\nOyj:n asiakaskunta muodostuu kansainvälisistä yrityksistä. Tuotantolaitokselle ominaisesti myös Savon Sellu haluaa maksimoida tuotannon ja näin ollen pitää tuotantoseisokit minimissä. Tehtaalla on\nvain yksi paperikone, joten kunnossapidon tulee olla hyvin suunniteltua, jotta odottamattomat tuotantokatkokset voidaan ennaltaehkäistä kokonaan tai ainakin niiden todennäköisyyttä merkittävästi\nTämän opinnäytetyön tarkoituksena on jatkaa Powerflute Oyj, Savon Sellun ennakkohuolto-ohjelman kehittämistä sekä muuttaa kunnossapidon työntekijöiden ajan saatossa keräämää tietotaitoa\nkirjalliseen muotoon. Työ rajataan käsittämään kartonkikoneen mekaanisia laitteita puristus-, kuivaus- ja rullausosalle. Työ on rajattu näin, koska samasta aiheesta on vuonna 2014 tehty opinnäytetyö ja tämä työ jatkaa siitä mihin edellinen työ jäi. Lisäksi työn tavoitteena on luoda laitosmiehen\nohje, jonka avulla kuka tahansa kunnossapidon ammattilainen pystyy suorittamaan laitosmiehen päivittäisen tarkkailukierroksen.\nOpinnäytetyö koostuu yritykseen tehdystä toiminnallisesta osuudesta ja kirjallisesta opinnäytetyöraportista. Raportissa esitellään runsaasti toiminnallista työtä tukevaa teoriaa kunnossapidosta, sen\nfilosofioista, yleisimmistä koneenosista ja vikaantumismekanismeista sekä kunnonvalvontamenetelmistä. Ennakkohuoltosuunnitelmia luodessa hyödynnettiin virtaviivaistetun luotettavuuskeskeisen\nPOWERFLUTE OYJ SAVON SELLU\nSavon Sellu on Kuopion Sorsasalossa toimiva kartonkitehdas. Tehtaalla valmistetaan aallotuskartonkia, eli flutingia. Fluting on pääasiassa pahvilaatikoiden välikerroksessa käytetty osa, joka antaa laatikolle huomattavasti lisää kestävyyttä. Savon Sellulla valmistettavan kartongin pääraaka-aineena on\nkoivupuu ja siksi tuotteesta käytetäänkin nimitystä neitseellinen aallotuskartonki. (Savon Sellu Oy,\nSavon Sellu on aloittanut toimintansa vuonna 1968. Vuodesta 2005 se on ollut kokonaan emoyhtiö\nPowerflute Oyj:n omistuksessa. Sitä aiemmin tehdas kuului M-realille. Powerflute Oyj omistaa myös\n47,5 % Harvestia Oy:stä ja 10 % Kotkamill Oy:stä. Powerflute Oyj:n osakkeet on listattuna Lontoon\nAIM-listalla. (Savon Sellu Oy, 2016)\nSavon Sellulla on yksi kartonkikone, jonka leveys on 6,7 m. Koneen maksiminopeus on noin 700\nm/min ja tuotannon kapasiteetti on 275 000 tn/v. Koivua menee tuotantoon vuodessa noin 720 000\nm3. Savon Sellun liikevaihto oli vuonna 2013 noin 131 miljoonaa euroa ja se työllistää nykyisin 185\nhenkeä. (Savon Sellu Oy, 2016)\nSavon Sellun tuotanto menee pääosin vientiin. Tuotetta käytetään eniten hedelmien ja vihannesten\npakkaamiseen ja suurimmat markkinat ovatkin alueilla, jossa on paljon niiden tuotantoa. Kolme suurinta vientimaata ovat Espanja, USA ja Filippiinit. (Savon Sellu Oy, 2016)\nKUVA 1 Ilmakuva Savon Sellu Oy:stä (Savon Sellu Oy, 2016)\nPowerflute Oyj, Savon Sellun tehdasalueelta (Kuva 1.) löytyvät kaikki aallotuskartongin tuotannossa\ntarvittavat tuotantomenetelmät niin, että tuote voidaan valmistaa koivupuusta valmiiksi tuotteeksi\n(Kuva 2.). Prosessi alkaa hakkimolta, jossa puu kuoritaan ja hakataan hakkeeksi. Hake siirretään\nhakepuhaltimellahakekasaan, joka toimii haketuotannon välivarastona. Hakekasalla hakkeesta seulotaan jatkojalostukseen kelpaamaton liian suuri hake ja oksat takaisin uudelleen haketettavaksi. Hakekasalta hake puhalletaan eteenpäin massatehtaalle, jossa se ensin pestään ja sitten keitetään\nmassaksi. Ensiksi haketta lämmitetään paasausastiassa höyryllä, hakkeen nesteenimukyvyn lisäämiseksi. Tämän jälkeen hake siirretään imeyttimelle, jossa keittonesteen imeytys tapahtuu. Savon\nSellulla keittokemikaalina käytetään ammoniumsulfiittia. Imeytyksen jälkeen hake siirretään keittimeen, jossa haketta keitetään korkeassa, noin 170 ºC:n lämpötilassa. Keittimessä pehmennetty\nmassa siirretään kuidutukseen, jonka jälkeen kuidutettu massa siirretään pestäväksi pesemöön.\nPesty massa jauhetaan jauhimilla, joilta se siirtyy edelleen sekoituskyyppiin. Sekoituskyyppi sekoittaa tuotetun neitseellisen massan ja erilliseltä linjalta tulevan lisämassan keskenään. Lisämassana\nkäytetään, muun muassa omaa hylkytuotantoa. Lisämassaa käyttämällä saadaan muutettua lopputuotteen ominaisuuksia, sekä hyödynnettyä hylkytuotantoa. (Savon Sellu Oy, 2016)\nSekoituskyypistä massa siirretään pumpuin perälaatikolle, jossa paperimassa laimennetaan lisäämällä siihen vettä, jolloin tuloksena on tuotteessa käytettävä massaliuos, jonka sakeus noin 1 %.\nLaimennettu massa suihkutetaan viiraosalle ohueksi tasaiseksi rainaksi. Tästä suihkutettu raina jatkaa matkaansa kartonkikoneelle, jonka pääasiallinen tehtävä on kuivattaa kartonki. Ensin viiraosalla\nvettä poistetaan alipaineella, jonka jälkeen massa kulkee suurten mekaanisten puristimien läpi,\njoissa vettä puristetaan pois. Lopuksi raina kulkee huomattavan matkan useiden kuivaussylintereiden kautta ja lopulta kosteusprosentti on enää noin 5 %. Kuivatettu kartonki rullataan rullausosalla\nkonerullalle, josta täyspitkä ja täysleveä rulla siirretään pituusleikkurille. Pituusleikkurilla aallotuskartonki rullataan konerullalta asiakkaan tilaamaan rullapituuteen ja leveyteen. Valmis tuote siirretään\npakkaamoon, jossa asiakasrullat pakataan lopulliseen tuotepakkaukseen. Lopulta valmiit rullat siirtyvät kuljettimilla tuotevarastolle odottamaan niiden lähetystä eteenpäin. (Savon Sellu Oy, 2016)\nKUVA 2 Savon Sellu Oy:n kartonkitehtaan prosessikaavio (Savon Sellu Oy, 2016)\nSavon Sellu Oy:n kunnossapito-organisaatio\nSavon Sellun toiminnanohjausjärjestelmänä toimii SAP R/3, jonka kunnossapito osio (PM) auttaa\ntuotantolaitteiden ja tuotantotilojen kunnossapidon suunnittelussa ja hallinnassa. Kunnossapitojärjestelmä sisältää apuvälineitä vuosihuoltojen ja hätäkorjausten toteuttamiseen. Kunnossapito on\nmyös suoraan yhteydessä materiaalihallintaan, koska lähes jokainen kunnossapitotoiminto tarvitsee\nSavon Sellun kartonkitehtaan kunnossapito jakaantuu mekaaniseen kunnossapitoon ja sähköautomaatiokunnossapitoon. Mekaanisen kunnossapidon kunnossapitopäällikkö vastaa tuotantopäällikölle\nomasta alueestaan ja sähköautomaation kunnossapitopäällikkö omastaan. Mekaanisessa kunnossapidossa tehtaan eri alueilla ovat omat aluemestarinsa. Aluemestareiden vastuualueet jaetaan puunkäsittelyyn, massanvalmistukseen ja kartonginvalmistukseen. He vastaavat omilla vastuualueillaan\npäivittäisestä työnjohdosta, ennakkohuollosta, kunnonvalvonnasta, työnsuunnittelusta ja aikataulutuksesta. Rakennusmestari vastaa kaikista rakennusteknisistä töistä ja niiden järjestämisestä. Sähköautomaation puolella on sähkötekniikan aluemestari ja automaatiotekniikan aluemestari, jotka vastaavat omista aloistaan. (Riikonen, 2016 )\nMekaanisen kunnossapidon päivävuorossa on 11 työntekijää. Tehtaan eri osa-alueilla on omat laitosmiehensä, jotka tekevät päivittäiset laitosmieskierroksensa. Kierroksillaan he tarkkailevat laitteiden\nkuntoa ja tekevät tarvittaessa kunnossapitoilmoituksia. Laitosmiehet huolehtivat myös osan oman\nalueensa käynninaikaisista ennakkohuoltotöistä. Mekaanisen kunnossapidon päivävuorossa on myös\nkoneistaja, hitsareita, käynninvarmistajia sekä kunnonvalvojia. Sähköautomaatiopuolen kunnossapidon päivävuorossa työskentelee seitsemän henkilöä. (Riikonen, 2016 )\nKunnossapidossa työskentelee myös vuorotyöntekijöitä, joita on mekaanisella puolella yhteensä\nkymmenen. Näistä vuorotyöntekijöistä kaksi on kerrallaan vuorossa. He pyrkivät varmistamaan tuotannon häiriöttömän käynnin vuorokauden ympäri ja he ovat ensimmäisenä paikalla kun prosessiin\ntulee häiriö. Sähköautomaation puolella on yhteensä viisi vuorotyöntekijää, joista yksi on koko ajan\nvuorossa vastaamassa yllättävistä sähkö- tai automaatiovioista. (Riikonen, 2016 )\nTehtaan voimalalla on oma kunnossapito-organisaationsa, jota ei käsitellä tässä yhteydessä. Kuvassa 3 on esitetty kartonkitehtaan organisaatiorakenne. (Riikonen, 2016 )\nKUVA 3 Savon Sellun kartonkitehtaan kunnossapito-organisaatio (Riikonen, 2016 )\nStandardissa PSK 6201 kunnossapito määritellään seuraavasti: ” Kunnossapito on kaikkien niiden\nteknisten, hallinnollisten ja johtamiseen liittyvien toimenpiteiden kokonaisuus, joiden tarkoituksena\non säilyttää kohde tilassa tai palauttaa se tilaan, jossa se pystyy suorittamaan vaaditun toiminnon\nsen koko elinjakson aikana.” (PSK 6201, 1994)\nEurooppalainen standardi SFS-EN 13306 määrittelee kunnossapidon seuraavasti (suom. Järviö\n2008): ”Kunnossapito koostuu kaikista kohteen eliniän aikaisesta teknisistä, hallinnollisista ja liikkeenjohdollisista toimenpiteistä, joiden tarkoituksena on ylläpitää tai palauttaa kohteen toimintakyky\nsellaiseksi, että kohde pystyy suorittamaan vaaditun toiminnon.”\nTunnettu alan edelläkävijä John Moubray määrittelee kunnossapidon seuraavasti (Moubray 1992):\n”Kunnossapidolla varmistetaan, että laitteet jatkavat sen tekemistä, mitä käyttäjät haluavat niiden\ntekevän”. ”Ensure that physical assets continue to do what their users want them to do”.\nHistoria ja kehittyminen\nNiin kauan kun ihminen on käyttänyt koneita, on ollut olemassa myös jonkin asteista kunnossapitoa.\nVarhaisin kunnossapito on ollut lähinnä redundanttista varmistamista (kaksinkertaistamista), eli laitteet huollettiin tai korjattiin vikaantumisen jälkeen. Tästä on kuitenkin tultu paljon eteenpäin ja nyt\nvoidaankin kunnossapito jakaa neljän sukupolveen kuvan 4 mukaisesti. (Järviö;ym., 2007)\n4. s ukupol vi\n3. s ukupol vi\n2. s ukupol vi\n1. s ukupol vi\nIkä, käyttömäärä, tms.\nKUVA 4 kunnossapitosukupolvien vikaantumismekanismit (Lehtiö;ym., 2012)\n3.2.1 Ensimmäinen sukupolvi\nVikaantuneita koneita voitiin pitää seisokissa, koska koneet suorittivat yleensä yhtä tehtävää ja olivat\ntäten varsin yksinkertaisia. Tavallisin vikaantumisen mekanismi olikin ajasta johtuva vikaantuminen,\neikä laitteilla ollut lastentauteja. Tähän aikaan koneet valmistettiin suurella varmuuskertoimella, jolla\nkompensoitiin mitoituksen laskennallista epätarkkuutta. (Järviö;ym., 2007)\n3.2.2 Toinen sukupolvi\nKunnossapidon toinen sukupolvi käynnistyi toisen maailmansodan aikoihin. Vanhanaikaisten tuotantolaitosten tuotantokapasiteetti ei riittänyt, joten tuotantokapasiteettia lisättiin luomalla useita koneita sisältäviä tuotantolinjoja, sekä lisäämällä tehtaan koneautomaatiota. Yritysten kannattavuus\ntuli siis riippuvaiseksi koneiden käytön tehokkuudesta. (Järviö;ym., 2007)\nMonimutkainen laitteisto saattoi vikaantua aikariippuvaisesti, mutta laitteistoissa oli myös ns. lastentauteja. Lisääntynyt monimutkaisuus lisäsi myös kunnossapidon määrää ja hallittavuutta. Tämän\ntuloksena syntyi ehkäisevä kunnossapito, joka aluksi oli lähinnä jaksotettua huoltoa. Kustannusten\nkasvaessa alettiin kunnossapitoa suunnitella ja johtaa, millä pyrittiin saamaan resurssien käytön kustannukset siedettävälle tasolle sekä lisäämään koneiden käyntivarmuutta. (Järviö;ym., 2007)\n3.2.3 Kolmas sukupolvi\nKolmas sukupolvi käynnistyi 1970-luvulla. Juuret tälle muutokselle ovat amerikkalaisten avaruusprojektissa, joka johti uusien menettelytapojen käyttöönottoon myös teollisuudessa. Kehitys johti mekanismien ja automaation lisääntymiseen, mikä taas luonnollisesti lisäsi riippuvuutta koneista. Nopeasti\nkehittyvässä maailmassa uusien teknologioiden omaksuminen ja käyttöönotto oli kriittinen menestystekijä yrityksille. Kilpailua lisäsivät globaalit markkinat ja japanilaiset yritykset. Toimintoja tehostettiin JIT toimintamallilla, jolla pyrittiin vähentämään välivarastointia ja tuotantoon sitoutunutta\npääomaa. (Järviö;ym., 2007)\nMonimutkaistuneet tuotantoprosessit, jotka käyttivät useita teknologioita, loivat uusia vikaantumismalleja, jotka olivat riippumattomia ajasta ja käytön määrästä. (Järviö;ym., 2007)\n3.2.4 Neljäs sukupolvi\nKunnossapidon neljännelle sukupolvelle ovat ominaista kalliit tuotantokoneet, jotka sisältävät paljon\nintegroituja toimintoja, sekä automaatiota. Uusien teknologioiden (elektroniikka, pneumatiikka ja\ntekoäly) kompleksiset tuotantovälineet muuttavat kunnossapitäjien vaatimuksia. Käyttöön on otettu\nmonia työkaluja, jotka osaltaan helpottavat laitteistojen käynnin- ja kunnonseurantaa. Käynninvalvontaa suoritetaan erilaisilla sensoreilla, täten laitteita voidaan seurata etävalvontana, eikä käyttäjän\ntarvitse välttämättä olla koneen vieressä. Uusien käynnin- ja kunnonvalvontamenetelmien tultua\nkäyttöön, ovat kunnossapitäjien osaamisvaatimukset lisääntyneet, niin laajuudeltaan kuin syvyydeltäänkin. Uudet teknologiat ovat mahdollistaneet myös etävalvonnan. Se tuo huippuasiantuntijuuden\nsellaisiin paikkoihin, jonne sitä ei ole ennen voitu tarjota. Lisääntynyt tiedonkeruu mahdollistaa tarkempien ennustuksien tekemisen, mutta lisääntynyt tiedon määrä luo myös hallinnallisia vaikeuksia.\nHallintaa helpottamaan syntyivät kunnossapidon tietojärjestelmät. (Järviö;ym., 2007)\nSFS-EN 13306 jakaa toimenpiteen nimityksen vian havaitsemistavan mukaan. Vika määriteltiin aikaisemmin sellaiseksi tilaksi, jossa laite ei kykene suorittamaan vaadittua toimintoa. Tämä aiheuttaa\nsen, että ehkäisevään kunnossapitoon laskettiin kaikki ne toimenpiteet, jotka suoritettiin ennen laitteen vikaantumista.\nKUVA 5 Kunnossapitolajit (SFS-EN 13306)\nPSK7051 jakaa kunnossapitolajit suunniteltujen huoltojen ja häiriökorjausten mukaan.\nKUVA 6 Kunnossapitolajit (PSK 7501)\n3.3.2 Korjaava kunnossapito\nKorjaava kunnossapito korjaa kohteen käyttökuntoon joko suunniteltuna kunnostuksena tai suunnittelemattomana häiriökorjauksena. Se sisällyttää seuraavat toimet:\nHuollosta puhutaan kun kohteen käyttöominaisuuksia ylläpidetään tai palautetaan heikentynyt toimintakyky ennen vikaantumista tai estetään vaurion syntyminen. Jaksotettu huolto tehdään määräajoin. Huoltovälien pituus määräytyy käyttöajan tai käyttömäärän mukaan, huomioon ottaen olosuhteiden ja rasituksen lisäkuormitus. Jaksotettuhuolto pitää sisällään seuraavat toimet:\ntoimintaedellytysten vaaliminen, käytön suorittama kunnossapito\nkuluvien osien vaihtaminen\n3.3.4 Ehkäisevä kunnossapito\nSFS-EN 13306:2010 standardi määrittelee ehkäisevän kunnossapidon seuraavasti: ”Määrätyin välein\ntai suunniteltujen kriteerien täyttyessä pienennetään vikaantumisen mahdollisuutta tai kohteen toiminnan heikkenemistä.”\nPSK 6201:2011 standardi määrittelee ehkäisevän kunnossapidon seuraavasti: ” Ehkäisevällä kunnossapidolla pidetään yllä kohteen käyttöominaisuuksia, palautetaan heikentynyt toimintakyky ennen vian syntymistä tai estetään vaurion syntyminen.”\nHuollon ja ehkäisevän kunnossapidon tehtävät ovat osittain päällekkäisiä. Ehkäisevän kunnossapidon\npäämäärä on vähentää vikaantumisen todennäköisyyttä tai laitteen toimintakyvyn heikkenemistä.\nEhkäisevä kunnossapito on aikataulutettua tai jatkuvaa ja sitä voidaan tehdä säännöllisesti tai vaadittaessa. Tulosten perusteella voidaan suunnitella ja aikatauluttaa kunnossapidon tehtäviä. Ehkäisevään kunnossapitoon kuuluu:\nKunnonvalvonnan avulla voidaan koneen tilaa tarkkailla ja etsiä oireilevia vikoja. Näiden havaintojen\nperusteella voidaan todeta kohteen olevan toimintakunnossa. (Järviö;ym., 2007)\nKUVA 7 Kunnossapitolajit lyhyesti SFS-EN 13306\nViimeisen kahden vuosikymmenen aikana on kunnossapitoon kehitetty runsaasti erilaisia toimintastrategioita ja filosofioita. Merkittävimmiksi näistä ovat nousseet:\nTPM = Total productive maintenance, eli tuottava kunnossapito.\nRCM = Reliability centered maintenance, eli luotettavuuskeskeinen kunnossapito.\nSRCM = Streamlined reliability centered maintenance, mikä tarkoittaa virtaviivaistettua luotettavuuskeskeistä kunnossapitoa.\nToimintamallit voidaan jakaa kolmeen eri kategoriaan:\n1. Six Sigma ja muut laatujohdannaiset strategiat\na. keskittyvät tekemään työtehtävät ensimmäisellä kerralla oikein\n2. TPM eli tuottava kunnossapito\na. motivoi käyttäjää huolehtimaan koneestaan ja rakentamaan yhteistyötä yritysten muiden osastojen kanssa.\n3. RCM ja SRCM\na. jotka pyrkivät tehokkaiden kunnossapitostrategioiden valintaan.\nSix Sigma-ohjelmassa etsitään tarkastettavalle prosessille, tuotteelle tai palvelulle inputit. Yksittäisille\nprosesseille määritellään yksiselitteiset ylä- ja alavalvontarajat (UCL, upper control limit ja LCL, lower\ncontrol limit), joiden haarukkaan ulostulo sopii.\nYrityksen sigma-taso määritetään kaikkien merkittävien prosessien ja niiden tuotteiden sigma-tasojen keskiarvona. (Järviö;ym., 2007)\nSix Sigma on levinnyt teknisesti vaativiin teollisuuksiin esimerkkinä elektroniikkateollisuus. Osittain\ntämä johtuu siitä, että Six Sigma menetelmän ensimmäinen kehittäjä oli Motorola. Menetelmän\nyleistymistä ovat auttaneet merkittävästi maailman parhaaksi yritykseksi mainittu General Electrics\nsekä Nokia Oyj.\nTAULUKKO 1 Huonon laadun kustannus sigmatasoittain\nHuonon laadun kustannus\n(Virhettä / miljoona)\n(Myynnistä / %)\nTPM-prosessin avainsanoman mukaan tulee tuotannolle kriittiset laitteet pitää optimikunnossa, niin\nettä suorituskyky pysyy maksimaalisena. Tämä on mahdollista silloin, kun tehtaiden ja laitteiden\nkäyttöhenkilökunta on henkilökohtaisesti ja suoraan vastuussa, että näin tapahtuu.\nKUVA 8 Tuottavan kunnossapidon osatekijät (Mikkonen;ym., 2009)\nRCM kehitettiin siviili-ilmailun tarpeisiin 1960-luvun lopulla, mutta nykyään sitä käytetään monella\nteollisuudenalalla kuten esim. ydinvoimalateollisuudessa. RCM perustuu päätöslogiikkapuuhun,\njonka antamat tulokset perustuvat tunnettuihin vikaantumismekanismeihin ja niiden aiheuttamiin\nvaikutuksiin. Vaikutukset voidaan jakaa turvallisuuteen, käyttöön ja talouteen. Päätöslogiikkapuu\njohtaa lopulta tietoon siitä, onko yksittäinen kunnossapitotehtävä välttämätöntä tehdä. (Järviö;ym.,\nRCM-prosessin läpi vieminen koostuu seitsemästä perusaskeleesta:\n1. Määritellään laitteiden toiminnot ja tehokkuusvaatimukset\na. sekä primääriset, että sekundääriset\nb. määritellään vaatimustaso näille\n2. Määritellään toiminnalliset viat\na. eli miten laite voi epäonnistua tuottamaan kohdassa 1 määritellyn toiminnon\n3. Selvitetään vikaantumismallit\na. Mitkä erilaiset vikaantumismekanismit voivat johtaa siihen, että toiminnallinen vika syntyy\nb. vikaantumismalleja mietittäessä on esimerkiksi otettava huomioon normaali ikääntyminen, mutta tarvittaessa myös käyttövirheet ym.\n4. Selvitetään vian vaikutukset\na. miten vikaantuminen ilmenee\nb. kohdat 3 ja 4 saadaan yleensä vika- ja vaikutusanalyysin tuloksena\n5. Määritellään vian seuraukset ja jaetaan ne RCM:n mukaan neljään kategoriaan käyttäen RCM:n\na. piilevät seuraukset\nb. turvallisuus- tai ympäristövaikutukset\nd. ei toiminnalliset vaikutukset\n6. Määritellään ennakoivat toimenpiteet kohdan 5 perusteella käyttäen RCM:n päätöksentekologiikkaa\na. säännöllinen huolto\nb. säännöllinen vaihto\nkunnon perusteella tapahtuva vaihto\n7. Määritellään korjaavat toimenpiteet kohdan 5 perusteella käyttäen RCM:n päätöksentekologiikkaa\na. säännölliset tarkastukset\nKUVA 9 RCM-päätöskaavio (Mikkonen;ym., 2009)\nVIKA JA VIKAANTUMINEN\nVikaantuminen on tapahtuma, jonka ilmetessä kohteen kyky suorittaa vaadittu toiminta päättyy, eli\nsiis syntyy vikatila. Standardin SFS-EN 13306:2010 mukaan toiminta on äkillistä, mutta toiminnan\nkuvaaminen äkilliseksi selittynee sillä, että kyseessä on sähkölaiteteollisuuden yhteistyöelimen laatima standardi. (Lehtiö;ym., 2012)\nSFS-EN 13306:2010 määrittelee vian seuraavasti: Vika (fault) on tila, jossa kohde ei kykene suorittamaan vaadittua toimintoa, pois lukien tilanne, jossa kohde on toimintakyvytön joko ehkäisevän kunnossapidon toimenpiteen, jonkin muun suunnitellun toimenpiteen tai ulkoisten resurssien puutteen\ntakia. (Lehtiö;ym., 2012)\nAlla on esitetty SFS-EN 13306:2010 mukainen vikaantumisten luokittelu.\nVika: kohteen kyky suorittaa vaadittu toiminta päättyy.\nVikamuoto: tapa, jolla kohteen kykenemättömyys suorittaa vaadittu toiminta ilmenee.\nVikaantumissyy: olosuhteet määrittelyjen, suunnittelun, valmistuksen, asennuksen ja käytön tai kunnossapidon yhteydessä, jotka ovat johtaneet vikaantumiseen.\nKulumisesta johtuva vikaantuminen: vikaantuminen, jonka todennäköisyys kasvaa käyttöajan, käytön määrän ja rasittavuuden vaikutuksesta.\nHuononeminen: vikaantuminen, jonka todennäköisyys kasvaa kalenteriajan myötä.\nYhteisestä syystä vikaantuminen: usean kohteen vikaantuminen, joka johtuu samasta välittömästä\nsyystä, mutta ilman keskinäistä syy-seurausvaikutusta.\nVälitön vikaantuminen: kohteen vikaantumiseen ei ole vaikuttanut välittömästi tai välillisesti toisen\nkohteen vikaantuminen tai vika.\nVälillinen vikaantuminen: kohteen vikaantumien, minkä on aiheuttanut välittömästi tai välillisesti toisen kohteen vikaantuminen tai vika.\nÄkkivikaantuminen: vikaantuminen, jota ei osattu ennakoida etukäteen tapahtuvalla tarkastamisella\nPiilevä vikaantuminen: vikaantuminen, jota ei ole havaittu normaalin käytön yhteydessä.\nVikaantumismekanismi: fyysinen, kemiallinen tai muu prosessi, joka on johtanut vikaantumiseen.\nVakavuus: vikaantumisen tai vian oletetut tai todelliset haittavaikutukset.\nKriittisyys: vika tai eri vikojen vakavuutta ja esiintymistodennäköisyyttä tai – taajuutta käsittelevä\nVikaantumiskriteerit: ennalta määritetyt ehdot, joiden perusteella vikaantuminen hyväksytään sitovasti todistetuksi.\nSeuraavassa on esitetty vikojen luokittelu standardin SFS-EN 13306:2010 mukaan.\nVika: tila, jossa kohde ei kykene suorittamaan vaadittua toimintoa täydellisesti pois lukien ehkäisevän kunnossapidon, jonkin muun suunnitellun toimenpiteen tai ulkoisten resurssien puutteesta johtuvan toimintakyvyttömyyden takia.\nVian peittyminen: tilanne, jossa kohteen osassa on vika, joka ”peittyy” toisen itse kohteessa tai sen\nosassa olevan vian johdosta.\nPiilevä vika: olemassa oleva vika ei ole havaittavissa\nOsittainen vika: vian seurauksena kohde pystyy suorittamaan vain osan vaadituista toiminnoista\nOikein suunniteltu ja valmistettu laite, jota ylläpidetään, käytetään oikealla tavalla ja oikeissa olosuhteissa, on rikkoontumaton laite.\nLaitteen viat syntyvät aina jonkin syntymis- ja kehittymismekanismin kautta. Vikatilaa voidaankin\npitää pitkän kehitysketjun viimeisenä lenkkinä. Vauriot voidaan pitää pieninä, kun tunnetaan vikaantumisketju ja siihen päästään kiinni mahdollisimman varhaisessa vaiheessa. Tämä osaltaan vähentää\nKunnossapidon tärkein tehtävä on estää vikaantuminen, eikä niinkään korjata vikoja tehokkaasti.\nKunnossapito-organisaation tärkein tehtävä on ehdottomasti vähentää kunnossapitoa, vasta sen jälkeen tulee kunnossapidon tekeminen tehokkaasti.\nAjatusmalli tulee ymmärtää siten, että kukaan ei tahallaan riko laitteitaan, vaan toimii tarkan tietämyksen puuttuessa käyttäjäkohtaisten totuttujen tapojen, säätöjen ja uskomusten mukaan.\n5.5.1 Rakenteiden väsyminen\nTeräsrakenteet suunnitellaan yleensä haluttuun rajoitettuun elinaikaan. Otettaessa rakenne käyttöön\nsiinä alkaa heti tapahtua säröilyä. Säröjen kehittyminen riippuu pinnanlaadusta (KUVA 10), käytön\nmäärästä ja rasittavuudesta (KUVA 11). (Lehtiö;ym., 2012)\nKUVA 10 Teräsrakenteen säröytyminen (Lehtiö;ym., 2012)\nKUVA 11 Säröjen syntyminen (Lehtiö;ym., 2012)\nPoint Failure, eli PF–käyrällä (KUVA 12) voidaan visualisoida laitteen elinaikana tapahtuvan vian kehittymistä alkavasta vikaantumisesta rikkoontumiseen. Mikäli laitteen vikaantuminen toistuu samanlaisena ja hitaana, jää vian tunnistamisen ja rikkoontumisen väliin riittävästi reagointiaikaa suunnitella korjaavat toimenpiteet. (Lehtiö;ym., 2012)\nKUVA 12 Vikaantumisen eri vaiheet (Lehtiö;ym., 2012)\nRCM – asiantuntija John Moubray jaottelee vikojen esiintymisen seuraavasti. 10 - 20 % vioista on\nennustettavissa olevia vikoja, 30 - 40 % vioista on oireiden perusteella ajoissa löydettävissä olevia\nvikoja ja loppuja vikoja ei voida ennakoida. Mikäli uskotaan, että ennustettavuus on suurempi. Päädytään todennäköisesti tekemään 40 – 70 % ylimääräistä kunnossapitoa. (Lehtiö;ym., 2012)\nTAULUKKO 2 Kunnossapitolajin valinta vikatavan mukaan\nKunnossapitolajien lyhenteet (Taulukko 2) ovat:\nkuntoon perustuva purkava kunnossapito\njaksotettu purkava kunnossapito\njos valinta on taloudellisesti perusteltavissa\nvain huolto, ajetaan rikkoontumiseen asti\nJapanilaisen TPM–toimintamallin mukaan vikaantumiselle on olemassa viisi pääsyytä:\n1. Laitteita ei käytetä oikealla tavalla: oikeita tapoja ei joko tunneta tai suhtautuminen ei ole oikea.\nTyötä saatetaan jakaa liian suoraan käyttäjän ja korjaajan aseman mukaisesti. Laitteiden käyttäjän kyllä havaitsevat oirehtivien vikojen aiheuttamia seurausilmiöitä, mutta he eivät ryhdy toimenpiteisiin, koska laitteen käyttäjän toimenkuvaan ei kuulu korjaaminen. Raportointi saattaa\nolla työlästä ja osaaminen kehnonpuoleista.\n2. Käyttäjien ja kunnossapitäjien ammattitaito on liian kapea (keskittyy korjaamisiin). Tarkastuksissa ei huomata oirehtivia vikoja, vian oireet tulkitaan väärin sekä laitetta käytetään ja kunnossapidetään jopa vääriin. Useimmiten väärinkäyttö on tahatonta ja hyvässä uskossa tehtyä, joten\nsitä on vaikea huomata.\n3. Laitteen ikääntymisen myötä esiintyvää toimintakyvyn heikkenemistä ei havaita tai korjata tai se\nhyväksytään. Toimintakyvyn muutokset sekä vähittäisvikaantuminen ovat vaikutuksiltaan hyvin\npieniä ja muutokset selviävät vain vertailemalla.\n4. Laitteen käyttöolosuhteet eivät ole optimaaliset. Lika saattaa esimerkiksi aiheuttaa lämpenemistä tai pienentää liikeratoja ja ylimääräiset varastot tukkivat pääsyn tarkastuspisteiden luokse\n5. Laitteen suunnittelussa ei ole riittävästi huomioitu todellista käyttöä ja käyttöolosuhteita. Toisaalta laite saattaa olla siirretty muualta, jolloin alkuperäinen käyttötarkoitus on muuttunut.\nEhkäisevän kunnossapidon keinoin voidaan prosessien luotettavuus asettaa tasoon täysin varma.\nTavanomaisessa teollisuudessa tällaisen varmuustason tavoittelu saattaa olla liian kallista, jolloin tavoiteltava luotettavuustaso asetetaan matalammalle. Luotettavuustason ”korkeus” on siis taloudellinen asia. Jos prosessin vikaantuminen aiheuttaa turvallisuuteen tai ympäristöön kohdistuvia riskejä,\non nämä arvioitava, vaikka riskin arviointi pelkästään euroina ja sentteinä on vaikeaa ja moraalisesti\narveluttavaa. (Järviö;ym., 2007)\nEhkäisevän kunnossapidon tehokkuus määrittelee sen, kuinka hyvin kunnossapitoa voidaan suunnitella ja aikatauluttaa etukäteen. Hyvän kunnossapidon tunnistaakin siitä, että noin 80 % työkuormasta on tiedossa jo noin kolme viikkoa etukäteen. Tällöin toimenpiteet voidaan suunnitella, varaosat ja tarvikkeet ostaa ja aikatauluttaa työt siten, että ne mahdollisimman vähän haittaavat tuotantoa. (Lehtiö;ym., 2012)\nEnnakoiva kunnossapito käsittää seuraavat, säännöllisesti tehtävät toimenpiteet:\nvikaantumisen aiheuttavien syiden tai olosuhteiden havainnointi ja tarkkailu.\nkaikki ne toimenpiteet, joita suoritetaan, jotta kone pystyisi toimimaan suunnitellulla tavalla. Tällaisia toimenpiteitä ovat mm. voiteluhuollon suorittaminen, koneen rakenteiden ylläpito (liitosten\nkireys ja osien linjaukset), sekä koneen toimintaympäristön siistinä pitäminen.\nalkaneen vikaantumisen havaitseminen ja korjaaminen ennen kuin vika pysäyttää koneen. Tähän sisältyy myös suunniteltu korjaava kunnossapito.\nKUVA 13 Ehkäisevän kunnossapidon optimointi (Lehtiö;ym., 2012)\nEhkäisevä kunnossapito koostuu neljästä elementistä:\nPääsääntöisesti ehkäisevä kunnossapito on suunniteltua säännöllistä toimintaa, jota tehdään koneen\nkäydessä sekä erilaisten, seisokkien, myös häiriöseisokkien yhteydessä. Ehkäisevään kunnossapitoon\nvoitaisiin sisällyttää myös parantava kunnossapito sekä vikojen analysointi, koska niidenkin tavoitteena on vikaantumisen vähentäminen. Näin ei kuitenkaan kannata tehdä, koska parantava kunnossapito ja vikojen analysointi ovat luonteeltaan kertaluonteisia investointitöitä.\nEhkäisevään kunnossapitoon kuuluu myös ennustava kunnossapito, jossa erilaisin mittauksin pyritään selvittämään koneen ja sen osien kuntoa. Tällaisia mittaavia tekniikoita ovat värähtelyanalyysit,\nöljyanalyysit ja IR -kuvaus.\nEhkäisevää kunnossapitoa kannattaa tehdä, kun seuraavat ehdot täyttyvät:\nEhkäisevän kunnossapidon kustannukset ovat pienemmät kuin sen puutteen aiheuttamat vahingot ja menetykset. Tämä ehto vastaa myös kysymykseen, kuinka paljon ehkäisevää kunnossapitoa on järkevää tehdä\nKohteelle ja ehkäistävälle vikamuodolle on olemassa tehokas ennakkohuoltomenetelmä.\nKUNNONVALVONTA JA KUNNONVALVONTAMENETELMÄT\nKoneiden ja laitteiden vikaantuvat komponentit, todennäköiset vikaantumismekanismit määrittävät\nne kunnonvalvontatekniikat ja -menetelmät sekä valvottavat suureet, joita kunnonvalvonnassa hyödynnetään. Todennäköiset vikaantumisnopeudet määrittävät, miten ja millä aikataululla valvonta\nJokaiselle laitteelle määritellään riittävä kunnonvalvonnan taso. Selvitetään, voidaanko kunnonvalvonta toteuttaa ennalta asetettujen tavoitteiden mukaisesti yksinkertaisilla tarkastuksilla ja mittauksilla vai pitääkö soveltaa tarkempaa valvontaa. Esimerkiksi tarvitseeko värähtelymittauksissa kokonaistasovalvonnan lisäksi suorittaa tunnusluku- ja spektrivalvontaa.\nAistinvaraiset havainnot kunnonvalvonnassa\nAlkuaikoina kunnonvalvontaa suoritettiin pääasiassa aistihavainnoinnin avulla. Valvontaa voitiin suorittaa kuuntelemalla laakereita puukepin avulla, kokeilemalla koneenosien lämpöä ja tunnustelemalla\njaloilla tai kädellä koneen värähtelyä. Näitä menetelmiä ei kannata aliarvioida nykysinkään, vaikka\nniitä korvaamaan ja täydentämään on syntynyt uusia mittausmenetelmiä. On silti hyvä ottaa huomioon, että myös aistihavaintojen tekemisessä käytettävät työkalut ovat kehittyneet. Voidaankin sanoa, että mittaavan kunnossapidon piirissä olevia koneita kannattaa valvoa lisäksi aistinvaraisesti.\nAistinvaraisessa kunnonvalvonnassa tulee ottaa huomioon seuraavat seikat.\nSuorittajan tulee tuntea\naistien toiminnan pääperiaatteet\naistien toiminnan herkkyyteen vaikuttavat tekijät\naistien käyttötavat kunnonvalvonnassa\nSuorittajan tulee ymmärtää\naistien ja apuvälineiden käytön rajoitteet kunnonvalvonnassa\napuvälineiden käytön aistien tukena\nSuorittajan tulee osata\nsuorittaa aistinvaraista kunnonvalvontaa\ntulkita aistinvaraisia havaintoja ja oireita sekä niiden muutoksia\nyhdistää eri lähteistä saamiaan tietoja ja havaintoja\nSuorittajan ammattitaidon lisäksi tarvitaan suunnitelma, jonka mukaisesti valvonta toteutetaan.\nkuka valvontaa toteuttaa\nmitä koneita valvotaan\nmitä apuvälineitä käytetään\nmiten havainnot raportoidaan\nmiten raportointeja hyödynnetään.\nNäköhavaintojen avulla voidaan tarkkailla laitteiden tiiveyttä. Alkava nestevuoto näkyy vuotokohdan\nkosteutena. Hieman suurempi vuoto näkyy tiputuksena. Mikäli tiputtavaa öljyvuotoa ei voida välittömästi korjata, voidaan vaurion kehittymistä seurata esimerkiksi laskemalla vuotaneet tipat aikayksikköä kohden tai käyttämällä mitta-astiaa.\nLiitoksien löystymistä voidaan seurata myös näköhavaintojen perusteella. Selvä merkki löystyneestä\nliitoksesta on esimerkiksi haljennut maali liitoksen kohdalla. Havaintoja voidaan parantaa käyttämällä apuna vettä tai öljyä, joka liitokseen laitettaessa väreilee, mikäli liitos on löysä.\nVoiteluöljyä voidaan tarkkailla näköhavainnoin. Havainnoitavia asioita ovat öljyn määrä, virtaus, väri,\nvaahtoaminen ja epäpuhtaudet. Näköhavainnointia voidaan tehostaa esimerkiksi laittamalla öljyä\nvalkean paperin päälle.\nStroboskooppi mahdollistaa käyvän koneen näkyvissä olevien osien tarkkailun. Stroboskoopin toiminta perustuu siihen, että se välkyttää valoa säädetyllä taajuudella ja kun taajuus vastaa moottorin\nkoneen pyörimistaajuutta, saadaan aikaan pysäytyskuva, josta voidaan arvioida koneen kuntoa.\nKuuloaistin käyttö kunnonvalvonnassa vaatii paljon tietoa, kokemusta ja useissa tapauksissa myös\napuvälineitä. Kuulleessaan uuden äänen ihminen vertaa sitä muistiinsa tallentuneisiin ääniin. Tämä\non hyvä ominaisuus ajatellen kunnonvalvonnan kannalta.\nApuvälineistä yksinkertaisin on kuuntelukeppi, esimerkiksi puukeppi. Kepin toinen pää painetaan valvottavaan kohteeseen ja toinen pää korvaan. Keppiä myöten ääni siirtyy korvaan ja ympäristömelun\nKeppiä kehittyneemmät kuuntelulaitteet ovat stetoskooppi ja akustinen koetin. Molemmissa johdetaan kohteesta ääntä lähemmäs korvia, jotta äänen intensiteetti saadaan voimakkaammaksi. Akustisessa koettimessa on lisäksi vahvistin ja kaiuttimet, joilla voidaan säädellä äänenvoimakkuus halutulle tasolle. (Mikkonen;ym., 2009)\n7.1.3 Tuntoaistin käyttö kunnonvalvonnassa\nTuntoaistijärjestelmä on monimutkainen kunnossapidon apuväline. Sitä käytetään erityisesti tärinän,\nlämpötilan ja kaasuvuotojen tarkkailuun. Tuntoaistin käyttö lämpötilan valvonnassa on hyvä menetelmä, kun sitä käytetään oikein ja oikeisiin kohteisiin. Lämpötila valvottaessa kosketus valvottavan\nkohteeseen tulee olla kevyt ja hetkellinen, koska ihon pinnassa olevat Meissnerin keräset ovat herkät\nja niiden kautta tuleva aistimus häipyy nopeasti. Lämpötilan saavuttaessa noin + 50 °C, kosketus\ntuntuu polttavalta. Tätä rajalämpötilaa voidaan hyödyntää mm. laakeripesien lämpötiloja arvioitaessa. Mikäli laakeripesien käyttölämpötilat ovat korkeammat kuin edellä, tulee menetelmänä käyttää\nesimerkiksi lämpöliitua. (Mikkonen;ym., 2009)\n7.1.4 Hajuaistin käyttö kunnonvalvonnassa\nHajuaistin avulla voidaan havaita vuotoja sekä tunnistaa mitä vuotava aine on. Kun vuotava aine\ntunnistetaan, voidaan päätellä mistä vuoto on lähtöisin, sekä miten vaarallista se on. Jos jokin koneen osa kuumenee liikaa, se voidaan havaita hajun perusteella. On kuitenkin tärkeää muistaa työturvallisuuden näkökohdat, eikä käyttää hajuaistia terveydelle vaarallisten kaasujen tunnistamiseen.\nMittaukset suoritetaan laitteille tehdyn suunnitelman mukaisesti yleensä reittimittauksina tai kiinteillä\nmittauksilla. Reittimittauksien tulokset kerätään reitin mukaisessa järjestyksessä, jotta tulokset saadaan järkevään järjestykseen. Reitit on hyvä suunnitella siten, että tulokset voidaan analysoida samana päivänä. (Mikkonen;ym., 2009)\nKARTONKIKONEEN YLEISIMMÄT KONEENOSAT JA MEKANISMIT\nTässä luvussa käsitellään kartonkikoneen yleisimmät koneenosat ja mekanismit.\nVierintälaakerit, kuten kuulalaakerit on suunniteltu toteuttamaan pitkän ja hyödyllisen elinkaaren.\nTietenkin olettaen, että käyttötarkoitus on valittu ja asennus suoritettu oikein. Huonot toimintaolosuhteet, eritoten kosteat ja likaiset paikat sekä väärät käsittelytoimet edesauttavat ennenaikaisia\nlaakereiden vioittumisia. (Schaeffler Group)\nLaakerin vioittuessa on tärkeää selvittää laakerin vioittumiseen johtanut syy perinpohjaisesti. Vikatyypin tutkiminen yleensä paljastaa vian todellisen syntyperän. Tämä toimintamalli on monimutkainen, koska yksi vikatyyppi laittaa alulle toisia vikatyyppejä. Esimerkiksi korroosio kuulaurissa synnyttää ruostetta, joka voi aiheuttaa kulumista, joka johtaa laakerin esijännityksen pienemiseen tai\nnousseeseen säteisvälykseen. (Schaeffler Group)\nOikein mitoitettuna ja asennettuna laakerit ovat kuitenkin hyvin luotettavia koneenosia. Savon Sellulla telojen laakereiden kuntoa tarkkaillaan mittaavan kunnonvalvonnan menetelmin, joten alkavat\nlaakerivauriot huomataan jo varhaisessa vaiheessa. Kunnonvalvonta johtaa siihen, että telojen laakeroinnille ei tehdä turhaa kunnossapitoa.\nTehonsiirtoelimiin luetaan kaikki ne laitteet, jotka osallistuvat tehonsiirtoon käyttävän ja käytettävän\nkoneen välillä. Tässä luvussa käsitellään koneiden yleisimpiä tehonsiirtoelimiä, eikä tarkoituksena ole\ntarkemmin paneutua elinten yksityiskohtiin.\nAkseleilla tarkoitetaan pyöriviä taivutusmomentin ja vääntömomentin tai pyörimättömiä tavallisesti\ntaivutusmomentin kuormittamia akselirakenteita. Näille akselityypeille on useissa kielissä annettu eri\nnimet. Nämä kaksi akselityyppiä eroavat toisistaan myös laskennallisesti, koska ensin mainittu altistuu väsyttävälle kuormitukselle ja jälkimmäinen staattiselle kuormitukselle. (Blom;ym., 2006)\n8.2.2 Ketjut ja hihnat\nKetjut ovat muotosulkeisia voimansiirtolaitteita, joilla ketjun ja ketjupyöräparin avulla voidaan siirtää\ntehoa sekä muuntaa vääntömomenttia ja pyörimisnopeutta. Ketjuja käytetään monissa kohteissa,\nmutta yleisimpiä kohteita teollisuudessa ovat suhteellisen hitaasti pyörivät laitteet, vaikkakin ketjujen\nnopeudet voivat kasvaa 25 m/s saakka. Hitaat sovellukset ovat yleisiä, koska silloin ketju voi saavuttaa jopa 98 % hyötysuhteen. (Blom;ym., 2006)\nKetjukäyttöjen yleisin vikaantumismekanismi on kuluminen. Ketju voidaan todeta loppuun kuluneeksi, kun sen venymä on noussut 2…9 % arvoon sen pituudesta. Ketjujen kulumista voidaan hidastaa voitelemalla ketjuja säännöllisesti. Voitelutyypit voidaan jakaa kolmeen osaan, ketjun käymisnopeuden perusteella: Käsivoitelu sopii käytettäväksi 1 m/s ja sen alittavilla nopeuksilla, rasva- tai\ntippavoitelu soveltuu käytettäväksi ketjunopeudella 1…3 m/s, uppovoitelu soveltuu käytettäväksi\nketjunopeudella 3…6 m/s ja sumuvoitelu suuremmilla nopeuksilla kuin 6 m/s. (Blom;ym., 2006)\nHihnakäyttö on hyötysuhteeltaan erittäin hyvä. Sen käyttöä kaikissa kohteissa rajoittaa tehonsiirtokyky, joka on v-tyypin hihnoilla yhteydessä hihnan kireyteen. Hihnakäyttö on varsin helppohoitoinen,\nkoska se aiheuttaa kunnossapidolle työtä vain löystyessään. (Blom;ym., 2006)\nVaihteet ja vaihtimet\nHammaspyörillä välitetään pyörimisliikettä voimansiirtolaitteistossa akselilta toiselle, muuntaen samalla tarvittaessa akselien pyörimisnopeutta ja vääntömomenttia. Hammasvaihteella tarkoitetaan\nyhden tai useamman hammaspyöräparin muodostamaa kokonaisuutta, joka toimii kiinteän runkorakenteen varassa. Savon sellulla yleisin vaihdetyyppi on kaksiportainen lieriöhammasvaihde (KUVA\nKUVA 14 Kaksiportainen lieriöhammasvaihde\nKytkimet ovat akseleiden päiden väliin sijoittuvia elimiä, jotka on suunniteltu niiden yhteen liitämistä\nja irrottamista varten. Kytkimillä on käyttötarpeen mukaan monia erilaisia tehtäviä, joista tärkein on\nvääntömomentin siirto. Sivutehtävinä ovat akselinpäiden asemavirheiden korjaus, ylikuormituksen\nesto, käynnistyksen helpottaminen ja vääntövärähtelyjen vaimentaminen.\n8.4.1 Kiinteät kytkimet\nKiinteät kytkimet ovat akselikytkimien perusmuoto. Sen ainoa tehtävä on yhdistää kaksi akselinpäätä\nja välittää vääntömomentti akselista toiseen. Kiinteitä kytkimiä on laippakytkimiä (Kuva 15.) ja kuorikytkimiä (Kuva 16.).\nKuva 15 Kiinteä laippakytkin (Blom;ym., 2006)\nKuva 16 Kuorikytkin\n8.4.2 Joustavat (ei säädettävät) kytkimet\nJoustavia kytkimiä käytetään koneistoissa joissa on suurehkoja äkillisiä kuormitusvaihteluita. Joustavat elementit ottavat vastaan osan momentin heilahteluista vaimentaen kuormitushuippuja. Erilaisia\njoustavia kytkimiä on suuri määrä, mutta yhdistävänä tekijänä näille kytkimille on voimansiirtoon\nkäytettävä kumi tai muovi.\nTyypillinen esimerkki joustavasta kytkimestä on tappikytkin (Kuva 17.). Sen rakenne muistuttaa tappikytkintä, mutta poikkeaa siitä kuitenkin merkittävästi. Tappikytkimessä vääntömomentti välitetään\nkumiholkkien kautta laipalta toiselle. Tämä mahdollistaa kytkimen kiertymään joustoa 2°… 11° kytkinmallista riippuen. Kytkintyyppi mahdollistaa myös 6 mm suuruisen akseleiden säteen suuntaisen\nasemavirheen (Blom;ym., 2006). Tappikytkimiä on Savon Sellulla käytössä vielä esimerkiksi imuteloissa.\nToinen joustokytkintyyppi on sakarakytkin (Kuva 18.), joka koostuu kahdesta vastakappaleesta joiden välissä on polyureetaanimuovirengas vaimentamassa kuormitusiskuja.\nKUVA 17 Joustava tappikytkin (Blom;ym., 2006)\nKUVA 18 Joustava sakarakytkin (Blom;ym., 2006)\nKUVA 19 Nivelkytkin (Blom;ym., 2006)\nKUVA 20 Hammaskytkin (Blom;ym., 2006)\nNivelkytkintä (KUVA 19) käytetään, kohteissa joissa akselit eivät ole samansuuntaisia. Viimeinen\njoustokytkintyyppi on hammaskytkin (KUVA 20), joka on vielä varsin yleisessä käytössä. Se sallii\npientä heittoa yhdensuuntaisuuslinjauksessa ja asemakulman suunnassa (Blom;ym., 2006). Savon\nSellulla nivelkytkimiä löytyy puristusosan käytöistä ja hammaskytkimiä löytyy mm. kuivausryhmien\nVoitelulla pyritään vähentämään laitteen pyörivien osien kulumista ja suojaamaan laitteita korroosiolta. Voitelun toiminta perustuu kahden pinnan erottamiseen toisistaan voitelukalvolla. Kalvo estää\nkappaleiden pinnalla olevien mikrometrien syvyisten epätasaisuuksien välistä kosketusta ja kiinnihitsautumista. Pienikin häiriö voitelussa saattaa aiheuttaa huomattavia taloudellisia menetyksiä.\nVoitelumekanismeja on olemassa neljä erilaista:\nHydrostaattinen voitelu tapahtuu nostamalla pumpattavan nesteen painetta pintojen välissä ja luomalla täten riittävän paksu voitelukalvo pintojen väliin.\nHydrodynaaminen voitelu tapahtuu muotoilemalla pintojen välinen rako sellaiseksi, että öljy joutuu\ntoisiinsa nähden liikkuvien pintojen toimesta puristumaan ja kiilautumaan kyseisten pintojen väliin.\nHydrodynaaminen voitelu on monimutkainen kokonaisuus, jossa vaikuttavia tekijöitä on paljon.\nSekavoitelua tapahtuu tyypillisesti hammaspyörissä, kun pinnat liukuvat toisiinsa nähden. Tällöin ei\nvoitelukalvo erota hammaspyörien kylkiä vaan osan kuormasta kantaa rajavoitelumekanismi. Tässä\nvoitelutilanteessa kuluminen tapahtuu pintojen leikkautumisen kautta. (Blom;ym., 2006)\nRajavoitelutilanteessa ei paineen aiheuttamaa voitelukalvoa synny ollenkaan. Tällaisessa tilanteessa\nvoiteluaineen tehtävänä on tarttua pintoihin fysikaalisesti tai kemiallisesti, niin että kalvo ehkäisee\nmetallista kulumista. Kalvo on paksuudeltaan 0,005 mikrometriä, mikä tarkoittaa että pinnankarheuden huippukohdat pääsevät törmäämään toisiinsa. (Blom;ym., 2006)\nPaperikoneen laitetyypit huomioon ottaen ja nykyaikaisten liikkumattomien tiivisteiden luotettavuuden huomioon ottaen tässä kappaleessa käsitellään ainoastaan liikkuvien pintojen tiivistämistä.\nKoneiden tiivistämisessä tarkoituksena on estää voiteluaineiden, prosessituotteen, kaasujen ym. suljetuissa järjestelmissä olevien aineiden pakeneminen pois prosessista tai vuotaminen prosessiin sekä\nniille herkkiin koneenelimiin. Laakereiden rikkoutuminen johtuu pääasiassa tiivistyksen pettämisestä\ntai toistuvista ylikuormitustilanteista. Laakereiden tiivistyksen pettäessä pääsee laakerin sisään epäpuhtauksia, mitkä vierintäpinnoilla aiheuttavat laakerien ennenaikaisen hajoamisen. Toisena haittana\nvoidaan pitää voiteluaineen vuotamista ympäristöön. (Blom;ym., 2006)\nSäteisakselitiivistämisessä tarkoituksena on estää öljyn, rasvan tai prosessinesteiden karkaaminen\nakselin ja laakerien välistä. Tiivistäminen voidaan toteuttaa nauhatiivisteillä (poksitiiviste), mekaanisilla tiivisteillä tai kumihuulisilla säteisakselitiivisteillä. Tiivisteen valintaan vaikuttavat laitteen luoksepäästävyys, käyttöpaine, tiivistettävät nesteet haluttu huoltoväli sekä vuodon aiheuttamat kustannukset. (Blom;ym., 2006)\nEnnakkohuoltosuunnitelmien tekeminen koostuu rajatun alueen laitteiden seulonnasta, ennakkohuoltosuunnitelmien tekemisestä ja ennakkohuoltosuunnitelmien syöttämisestä järjestelmään.\nKaikille laitteille ei ole järkevää luoda omaa ennakkohuoltosuunnitelmaa, koska laitteiden vikaantuminen ei välttämättä suoraan eikä välillisesti vaikuta itse tuottavaan prosessiin. Ennakkohuollon piiristä voidaan pois sulkea myös laitteet, joiden ylläpitäminen olisi kalliimpaa kuin niiden vaihtaminen\nuuteen hajotessa. Lisäksi osalle laitteista on jo olemassa ennakkohuoltosuunnitelma, tai ne kuuluvat\njonkin suuremman huoltotoimenpidekokonaisuuden alaisuuteen, kuten rasvauskierroksiin. Suurin\nosa kriittisistä laitteista, kuten telojen laakeroinnit, ovat jatkuvan kunnonvalvonnan piirissä, joten\nnäille laitteille suoritetaan huoltoja vasta värähtelymittausten näin osoittaessa.\nPaperikoneen puristus- kuivaus ja rullausosan alueella on 461 laitetta. Tyypillisiä alueen laitteita\novat: telat, pumput, vaihteet, hydrauliikkasylinterit, paineilmasylinterit, puhaltimet, koneikot ja keskusvoitelujärjestelmät. Rajatun alueen laitelista on liitteessä 1 ja ennakkohuollon piirin lisätyt laitteet\nLaitteiden rajaaminen ja taulukoiminen\nLaitteiden taulukoiminen alkoi käymällä läpi SAP-toiminnanohjausjärjestelmästä laitepaikkapuuta,\njosta poimittiin yksitellen laitteet puristus-, kuivaus- ja rullausosalta. Yrityksen pyynnöstä myös selvitettiin, että löytyykö jokaiselle laitteelle tarvittavat varaosanimikkeet ja tarkistettiin nimikkeiden varastotilanne sekä merkittiin ne samaan listaan. Yritykselle palautettavaan laiteluetteloon tehtiin kohdat toimintopaikalle, laitenumerolle, laitetunnukselle, nimelle, valmistajalle, huoltosuunnitelman numerolle, huoltorivin tekstille ja huoltovälille sekä lisättiin huomiokenttä varaosatiedoille.\nSeuraavaksi jaoteltiin laitteet aikaisemman tehdyn kriittisyysluokituksen mukaan kolmeen eri luokkaan. Näin pystyttiin helposti tarkastelemaan kunkin kriittisyysluokan laitteita. Osalle laitteista oli\nkuitenkin jo olemassa ennakkohuoltosuunnitelma, joten ne täytyi sulkea pois opinnäytetyöstä. Nämä\nlaitteet löytyivät aiemmin tehdystä kriittisyystaulukosta merkinnällä ”ehs jo olemassa” joten hakemalla laitetunnuksella ne pystyttiin poistamaan uusista taulukoista ja saatiin muodostettua lista laitteista, jotka eivät olleet vielä ennakkohuollon piirissä.\nEdellisessä vaiheessa ei otettu vielä kantaa laitteiden ennakkohuollon tarpeelle, mutta saatiin luotua\nhyvä taulukko jatkotoimenpiteitä varten. Taulukosta pystyttiin laite kerrallaan arvioimaan laitteiden\nkriittisyyttä, mekaniikkaa ja ennakkohuollon tarvetta.\nSavon Sellulla ei ole käytössä virallisesti mitään kunnossapitostrategiaa, vaan tehdasympäristössä\nhyödynnetään osittain tietoisesti osittain tietämättä eri strategioiden pääajatuksia. Tästä johtuen\nennen ennakkohuoltosuunnitelmien tekemistä tuli valita kunnossapitostrategia, jolla ongelmaa tultaisiin lähestymään.\nSix Sigma on suunniteltu monimutkaisille prosesseille, jossa oletuksena on että tuotannon eri vaiheissa pystytään puolivalmisteiden laatua mittaamaan ja antamaan näille puolivalmisteille inputit ja\nohjausrajat. Kunnossapidon kannalta tämä tarkoittaa sitä, että laitteet on pidettävä vähintään sellaisessa kunnossa, että ne voivat valmistaa minimi vaatimuksen mukaisia puolivalmisteita tai tuotteita.\nPaperikoneen kannalta tällainen ajattelumalli on ongelmallista, koska kartongin laadun mittaus sen\nprosessin eri vaiheissa on erittäin vaikeaa.\nTPM eli kokonaisvaltainen tuottava kunnossapito tähtää siihen, että kriittiset laitteet pidetään optimikunnossa\nEnnakkohuoltosuunnitelmien laatiminen aloitettiin käymällä läpi laitteiden ominaisuudet ja mekaniikka. Laitteista löytyy mm. akseleita, laakereita, vaihteita ja kytkimiä. Laitteiden mekaniikka ja yleisin vioittumistapa merkittiin laitelistaan laitosmiehen kanssa, jotta saataisiin samalla paras käytännön tuntemus laitteiden toiminnasta ja yleisimmistä vioista. Samalla keskusteliin laitteiden kunnonvalvonnasta sekä laitteiden vikaantumistiheydestä.\nEnnakkohuoltosuunnitelmat tehtiin yhteistyössä laitosmiehen kanssa, jotta paras käytännön tuntemus kohtaisi teoreettiset huoltovälit. Laitteet käytiin läpi yksitellen, jotta pystyttiin ottamaan huomioon laitteen ympäristöolosuhteet, laitteelle ominaiset vikaantumismekanismit ja laitteen ikä. Suurimpaan osaan laitteista ei valmistajilta löytynyt kunnossapitosuosituksia, luonnollisesti johtuen niiden\nvanhasta laitteiden vanhasta iästä. Osa laitteista oli kuitenkin hankittu 2000-luvun paremmalla puolella joihin kunnossapitosuosituksia kysyttiin sähköpostitse laitevalmistajilta.\nKUVA 21 Esimerkki päätöslogiikkakaaviosta\nSeuraavaksi käydään läpi esimerkki 1 -puristimen imutelan käyttöpään hydrauliikkasylinterin ennakkohuoltosuunnitelmaan johtaneesta päätöslogiikkaketjusta:\nKohta H.: 1-puristimen imutelan hydrauliikkasylinteri normaalisti vikaantuu tiivisteistään, eli se\nalkaa vuotaa hydrauliikkaöljyä. Lievä vikaantuminen ei suoraan vaikuta toimintaan, mutta prosessiin joutuessaan vaikuttaa hydrauliikkaöljy tuotteen laatuun. Valmistettavaa aallotuskartonkia\nkäytetään elintarviketeollisuudessa, joten tuotteen on oltava ensiluokkaisen hygieenistä. Vastaus\nkysymykseen on siis kyllä, koska käyttömies pystyy havaitsemaan vuodon käynnin aikana\nKohta S.: Laitteen vioittuminen ilmenee öljyvuotona, joka ei aiheuta toiminnallista häiriötä.\nTämä ei pahimmillaankaan voi vahingoittaa tai tappaa ihmistä.\nKohta E.: Laitteen vikaantuminen ei voi aiheuttaa sellaista vahinkoa, joka rikkoisi voimassaolevaa ympäristöstandardia tai määräystä.\nKohta O.: Laitteen vikaantuminen voi johtaa toimintakyvyn heikkenemiseen, joten vastaus on\nKohta O1.: Hydrauliikkasylinterin kulumista ei voida nykymenetelmillä seurata ennen vikaantumista. Ainoa vaihtoehto on siis laitteen määräaikainen vaihto, jota tukee myös se, että laite voidaan huoltaa ainoastaan seisokin aikana.\nKohta O2.: Ennakoivia huoltotoimenpiteitä laitteen eliniän pidentämiseksi ei ole, tai ne ovat jo\nkäytössä. Tiivisteiden elinikää voidaan pidentää hydrauliikka öljyn puhtaana pitämisellä ja nykyisellään öljynvaihto suoritetaan määräaikaisesti, juuri laitteiden toimintakyvyn takaamiseksi.\nKohta O3.: Hydrauliikkasylinteri voidaan huoltaa kun se on irrallaan kartonkikoneesta. Täten\nlaite voidaan uudelleen kunnostaa, kunhan varastossa on olemassa varasylinteri joka vaihdetaan\nseisokin aikana huoltoon lähtevän sylinterin tilalle. Tämä siksi, että välttämätöntä seisokkiaikaa\nei pidennetä tarpeettomasti.\nLogiikkaketjun lopputuloksena tullaan siihen johtopäätökseen, että laite tulee vaihtaa säännöllisin\nväliajoin. Ratkaisu on varsin luonnollinen kyseiseen ongelmaan. Tätä kaaviota käyttämällä on hyvä\nmuodostaa ennakkohuoltosuunnitelmia tuotantolaitoksen kriittisille laitteille. Mikäli prosessi käytäisiin\nläpi kaikille laitteille, se olisi varsin raskas ja se kuluttaisi liikaa aikaa. Ennakkohuoltosuunnitelmia\ntehtäessä on siksi priorisoitava laitteet esimerkiksi PSK 6800 standardin mukaisella kriittisyysluokittelulla, jotta kunnossapidon resurssit ohjataan oikeisiin kohteisiin ja ennakoivaa kunnossapitoa suoritetaan laitteille, jotka sitä oikeasti tarvitsevat.\nEnnakkohuoltosuunnitelmien lisääminen SAP -toiminnanohjausjärjestelmään\nEnnakkohuoltosuunnitelmat syötettiin SAP- toiminnanohjausjärjestelmään aiemmin tehdyn kirjallisen\nohjeen mukaisesti (Kuvat 22, 23, 24, 25, 26 ja 27). Ohje oli selkä vaihe vaiheelta etenevä opas,\njosta kävi selkeästi ilmi miten ennakkohuoltosuunnitelman syöttäjän tulee toimia.\nSuunnitelmien syöttäminen tapahtui neljässä vaiheessa. Ensin tehtiin vaiheluettelo, jossa määriteltiin\nlaitteen toimintopaikalle vaiheluettelon käyttö, vaiheluettelon tila ja huoltostrategia sekä annettiin\nlyhyt vaiheen kuvaus.\nKUVA 22 Vaiheluettelon luonti (Saikkonen , 2014)\nKUVA 23 Vaiheen kuvaus (Saikkonen , 2014)\nKUVA 24 Huoltovälin valinta (Saikkonen , 2014)\nToisessa vaiheessa luodaan varsinainen huoltosuunnitelma. Huoltosuunnitelma nimetään ja se linkitetään aiemmin tehtyyn vaiheluetteloon. Tässä vaiheessa määritetään tehdäänkö huolto käynnin\naikana vai seisokissa.\nKUVA 25 Huoltosuunnitelman tekeminen (Saikkonen , 2014)\nKUVA 26 Huoltosuunnitelman linkittäminen (Saikkonen , 2014)\nKolmannessa vaiheessa ajoitetaan huoltosuunnitelma. Itseasiassa huoltosuunnitelman ajoitus on\ntehty jo kahdessa aikaisemmassa vaiheessa, mutta syklin aloituspäivä valitaan kolmannessa vaiheessa. Ajoituksen ollessa tehty on huoltosuunnitelma valmis ja huoltopyyntö tulee näkyviin määritetyn ajan kuluessa.\nKUVA 27 Huoltosuunnitelman ajoittaminen (Saikkonen , 2014)\nSavon Sellu tarvitsi laitosmiehen ohjeen, koska tällä hetkellä laitosmiehen tietotaito oli kokonaisuudessaan vain yhden henkilön tai hajanaisesti monen henkilön hallinnassa. Tämä aiheuttaa ongelmia\nlaitosmiehen sairastuessa ja jäädessä sairaslomalle tai on muuten estyessä tulemasta työpaikalle.\nKartonkitehtaan laitosmiestä ei pystytä korvaamaan toisella rivimiehellä niin, että päivittäinen kunnonvalvontakierros tulisi tehtyä vaaditulla tasolla. Tämä laitosmiehen ohje tehtiin yhteistyössä kartonkitehtaan laitosmiehen Timo Karhusen kanssa. Ohjeesta haluttiin tehdä mahdollisimman lyhyt,\nselkeä ja ymmärrettävä, koska kenenkään ei ole mielekästä kantaa paksua kirjaa päivittäisellä kierroksellaan. Toisaalta ohjeesta haluttiin yksiselitteinen, ettei väärinymmärryksiä voi tapahtua.\nTiedonkeruu tapahtui kartonkitehtaalla laitosmiehen kanssa, kulkemalla läpi hänen päivittäinen kierroksensa. Kierroksella kirjattiin ylös laitteen nimi ja laitteesta tarkkailtavat asiat sekä jokaisesta laitteesta otettiin valokuva, jotta myös tehdasympäristössä ennen vierailematon henkilö pystyy hyödyntämään ohjetta ja tunnistamaan työkohteen. Tässä vaiheessa jäi kuitenkin huomioimatta, että päivän aikana tarkkailtavia laitteita on liki 200 kappaletta. Tämän pienen yksityiskohdan huomaamatta\njääminen ja valokuvien tilan tarpeen unohtaminen meinasi johtaa ohjeen sivumäärän kasvamiseen\nlähes 100 sivuiseksi. Ongelmaksi muodostui myös se, että tehtaalla on paljon samanlaisia laitteita.\nTuntui turhalta toistaa ohjeessa jokaisen pumpun kohdalla samat asiat. Tilan säästämiseksi päätettiin, että jokaiselle laitetyypille valitaan yleisesti tarkastettavat asiat ohjeen alkuun. Näin säästytään\nturhalta informaatiolta ja saadaan pidettyä ohje lyhyenä. Kohteille jotka vaativat erityistä huomiota\nlisättiin ohjeeseen merkintä laitteen alle, että mitään ei jää huomioimatta.\nKuvista syntynyt ongelma ratkaistiin tekemällä ohjeesta kolme osainen. Ensimmäinen osa on Exceltaulukko, josta löytyvät tarkastusjärjestyksessä numeroidut laitepaikat, laitteesta tarkkailtavat asiat\nsekä voitelutyyppitiedot. Ohjeen toinen osa on tehtaan pohjapiirroskartta, josta laitteet löytyvät tarkastusjärjestykseen numeroituna. Ohjeen kolmas osa on kuvakirjasto, josta löytyvät kartan mukaisella numerolla ja laitenimellä nimetyt laitteiden kuvat. Ohje haluttiin kolmiosaiseksi siksi, että ensimmäisillä kerroilla työntekijä pystyy turvautumaan kuviin, karttaan ja ohjeeseen. Työntekijän harjaantuessa, pystyy hän kuitenkin halutessaan jättämään kuvat ja kartan pois ja näin kulkemaan reitin pelkän ohjeen avulla. Tämä tekee ohjeesta monikäyttöisen eikä pakota työntekijää kantamaan\nylimääräistä tietoa mukanaan.\nTämä opinnäytetyön tarkoituksena oli kehittää Powerlfute Oyj, Savon Sellun kartonkikoneen ennakkohuoltosuunnitelmaa, sekä dokumentoida laitosmiehen tietotaitoa laitosmiehen ohjeen muodossa.\nTyö rajattiin koskeman paperikoneen puristus-, kuivaus-, ja rullausosan laitteita. Työn tarkoitus oli\nluoda ennakkohuoltosuunnitelmat kaikille rajatun alueen laitteille sekä tuottaa laitosmiehen ohje,\njonka avulla kuka tahansa kunnossapidon ammattilainen pystyy suorittamaan laitosmiehen päivittäisen kunnonvalvontakierroksen. Tavoitteissa onnistuttiin ja kaikki rajatun alueen tarvittavat huoltosuunnitelmat tehtiin, sekä lisättiin toiminnanohjausjärjestelmään.\nTämä opinnäytetyö jatkoi Powerflute Oyj, Savon Sellun kunnossapidon kehittämisprojektia. Opinnäytetyö oli suora jatkumo jo aikaisemmin tehdylle opinnäytetyölle, jossa tehtiin ennakkohuoltosuunnitelmat kartonkikoneen laitteille kuivausviiralle asti. Pyrkimyksenä oli jatkaa yhtenäistä linjaa ennakkohuoltosuunnitelmien tekemisessä, joten aiemmin tehty opinnäyte työ toimi hyvänä suuntaviittana\ntämän työn tekemiselle.\nTyön tuloksena syntyivät: ennakkohuoltosuunnitelmat rajatun alueen laitteille, taulukko rajatun alueen laitteiden varaosatilanteesta sekä laitosmiehen ohje.\nTyö käsitti kaikkiaan 461 laitetta, joista ennakkohuoltosuunnitelmaa lopulta tarvitsi 26 laitetta. Uudet\nennakkohuoltosuunnitelmat tulivat käyttöön niiden toiminnanohjausjärjestelmään lisäämisen yhteydessä, varsinaiset huoltotoimenpiteet muuttuvat käytännön työksi siis aikataulun mukaan. Teoriassa\nopinnäytetyö lisää toimintavarmuutta niiden laitteiden kohdalla, jotka lisättiin ennakkohuoltosuunnitelman piirin, mutta todelliset hyödyt nähdään vasta tulevaisuudessa. Hyötyä mitattaessa rahassa\nvoidaan karkeasti laskea, että jokaisen ennakkohuollon piiriin lisätyistä laitteista 10 aiheuttaa vioittuneena seisokin. Kunkin laitteen lyhin korjausaika optimaalisessa tilanteessa on 4 tuntia, eli 240 minuuttia ja kartonkikoneen seisottaminen maksaa karkealta arviolta 100 €/min. Tästä seuraa, että\nkunkin laitteen rikkoontuminen maksaa pelkästään tehtaan seisonta-aikana 24 000 €. Opinnäytetyön\nansiosta saatavaa säästöä voidaan pitää siis taloudellisesti merkittävänä.\nLaitosmiehen ohje tulee vähentämään laitosmiehen korvaamattomuutta ja dokumentoi laitosmiehen\ntietotaitoa. Ohjetta käyttämällä pystyy kuka tahansa kunnossapidon ammattilainen kiertämään laitosmiehen aistinvaraisen kunnonvalvontakierroksen. On kuitenkin huomioitava, että laitteiden yksilökohtaista ominaisääntä ei voi oppia tunnistamaan kuin käytännössä.\nOpinnäytetyöraportti käsittelee laajasti kunnossapidon teoriaa koskien ennakkohuoltosuunnitelmien\ntekemiseen vaikuttavia eri osa-alueita sekä käsittelee kunnonvalvontaa kunnossapidossa. Työn tulosten käytännön merkitys nähdään vasta tulevaisuudessa, mutta Powerflute Oyj, Savon Sellun kunnossapidon voidaan sanoa kehittyneen nykyaikaisempaan suuntaan.\nOpinnäytetyön työläimmäksi osuudeksi muodostui laitetaulukoiden muodostaminen toiminnanohjausjärjestelmän tiedoista. Niiden kirjaaminen oli hidasta, koska samalla tuli tarkistaa varaosatiedot\nkustakin laitteesta. Työn tekemistä helpotti aiempi viiden kuukauden kokemus kyseessä olevasta\npaperikoneesta, sekä teollisuuden kunnossapitotehtävistä kertynyt työkokemus. Varsinaisten ennakkohuoltosuunnitelmien tekemistä edesauttoi työntekijöiden vankka ammattitaito, sekä avuliaisuus.\nTyötä helpotti myös ennakkohuoltosuunnitelmien kirjausohje, joka oli selkeä ja täsmällinen.\nOpinnäytetyöstä hyötyivät niin kohdeyritys kuin tekijäkin. Powerflute Oyj, Savon Sellun paperikoneen kunnossapito sai hyviä kehitysaskeleita tämän opinnäytetyön tuloksena.\nBlom, Seppo;ym. 2006. Koneenelimet ja mekanismit. Helsinki : Edia Prima Oy, 2006. ISBN: 95137-2903-6.\nJärviö, Jorma. 2000. Luotettavuuskeskeinen kunnossapito. Rajamäki : KP-Tieto Oy, 2000.\nJärviö, Jorma;ym. 2007. Kunnossapito. 4. Helsinki : KP-Media OY, 2007. 978-952-99458-3-2.\nLehtiö, Jorma ja Järviö, Tuija. 2012. Kunnossapito: Tuotanto-omaisuuden hoitaminen. 5.\nHelsinki : KP-Media Oy, 2012.\nMikkonen, Henry;ym. 2009. Kuntoon perustuva kunnossapito. [toim.] Mikkonen Henry. 1.\nHelsinki : KP-Media Oy, 2009. 978-952-99458-4-9.\nPSK 6201. 1994. Kunnossapito. Käsitteet ja määritelmät. s.l. : Prosessiteollisuuden\nstandardisoimiskeskus ry, 1994.\nRiikonen, Pasi. 2016 . Mekaanisen kunnossapidon aluemestari. Savon Sellu Oy haastattelu.\nKuopio, Helmikuu 2016 .\nSaikkonen , Jussi. 2014. Kartonkitehtaan ennakkohuolto-ohjelman kehittäminen. Kuopio :\nSavonia AMK, 2014.\nSavon Sellu Oy. 2016. Intranet. [Online] SAVON SELLU OY, Helmikuu 2016.\nSchaeffler Group. schaeffler group. [Online] [Cited: 3 22, 2016.]\nLIITE 1: ESIMERKKI LAITETAULUKOSTA\nLIITE 2: AJOITETUT ENNAKKOHUOLTORIVIT\n1-PURISTIN IMUTELA HYDR.SYL. KP\n1-PURISTIN IMUTELA HYDR.SYL. HP\n2-PUR. JOHTOTELA SIIRTOMEK. HYDR.SYL. KP\n2-PUR. JOHTOTELA SIIRTOMEK. HYDR.SYL. HP\n3-PURISTIN HUOVANKIRISTIN (ALA)\nLAUHTEEN LÄMMÖNVAIHDIN (pintalauhdutin)\nPICK-UP IMUTELAN OSKILLOINTI\n1-PURISTIMEN HUOVAN OSKILLOINTI\n2-PURISTIMEN IMUTELAN OSKILLOINTI\n3-PURISTIN ALATELAN HUOVAN OSKILLOINTI\n3-PURISTIN YLÄTELAN HUOVAN OSKILLOINTI\nHUUVAN OVI 1 VAIHDE\nHUUVAN OVI 2 VAIHDE\nHUUVAN OVI 3 VAIHDE\nHUUVAN OVI 4 VAIHDE\nHUUVAN OVI 5 VAIHDE\nHUUVAN OVI 6 VAIHDE\nHUUVAN OVI 7 VAIHDE\nHUUVAN PÄÄTYLUUKKU VAIHDE\nKiskojen, esikiristyksen ja kiristyksen tarkistaminen\nÖljymäärän tarkastus, renkaan jakytkimen kunnon tarkastus\nKunnon tarkastus.Vaihto kunnon perusteella\nLaakeroinnin rasvojen vaihto & kotelon puhdistus.\nKytkimen määräaikaistarkistus ja öljynvaihto.\nLIITE 3: ESIMERKKI LAITOSMIEHEN OHJEESTA\nTarkista kaikista seuraavat asiat\nlaitetyypin mukaan! Lisähuomioita laitetietojen alla.\nTiiveys: vesi, rasva öljy, riippuen kohteesta.\nKytkimet tai hihnat\nRasvaletkujen kunto mikäli automaattirasvaus\nPoksin rotametrin poistoputkien tukottomuus\nPoksin rotametrin virtaus\nTiiveys: öljy, höyry ja rasva\nPinnan kunto (ei riekaleita tms.)\nPoksin rotametrin virtaus ja poisto jos on\nLaite ja toimenpiteet\nAAMULLA KORJAAMOLLE KÄVELLESSÄ\nKIERTOVOITELUN KP KÄYTTÖTAPINEANTURI pilari\n-Normaali n. 2.8 bar\nLAUHDESÄILIÖ 4 JA PUMPUT 1 JA 2\nTASKUPUHALLUSTUULETIN 1 JA 2\nLAUHDESÄILIÖ 5 PUMPUT 1 JA 2\nLAUHDESÄILIÖ 2 PUMPUT 1 JA 2\nLAUHDESÄILIÖ 3 PUMPUT 1 JA 2\nRUISKUTUSPUMPPU 1 JA 2\nKIERTOVOITELUN PAINE PUMPUN TAKAA\n1 öljy, 2 käsi\nLIITE 4: ESIMERKKI LAITOSMIEHEN KARTASTA\nAsiakkuusvastaavatoimen strategiset ja organisatoriset uudistukset Arto Kärkkäinen\nPROSESSIEN KEHITTÄMINEN SAVON KOULUTUSKUNTAYHTYMÄN TOIMISTO- JA KIRJASTOPALVELUISSA Tiina Toriseva\nONNISTUNUT MUUTTO Asumispalvelun muuttovaiheen prosessi


Tévez palaamassa Cityn kokoonpanoon puolen vuoden jälkeen - Urheilu - Helsingin Sanomat\nTévez palaamassa Cityn kokoonpanoon puolen vuoden jälkeen\nJalkapalloilija Carlos Tévez saattaa palata Manchester Cityn kokoonpanoon ensimmäistä kertaa puoleen vuoteen keskiviikkona. Hänen ounastellaan olevan vaihtopenkillä, kun City kohtaa Valioliigan ottelussa Chelsean.\nManchester Cityn Carlos Téveziä ja Kun Agüeroa hymyilytti harjoituksissa viime viikolla. (KUVA: PAUL ELLIS AFP)\nJulkaistu: 20.3.2012 16:09\nManchester. Jalkapalloilija Carlos Tévez saattaa palata Manchester Cityn kokoonpanoon ensimmäistä kertaa puoleen vuoteen keskiviikkona. Hänen ounastellaan olevan vaihtopenkillä, kun City kohtaa Valioliigan ottelussa Chelsean.


Vesalan pientaloalue muuttuu pihakirppikseksi 24.5.\nVesalan pientaloalue muuttuu sunnuntaina, 24. toukokuuta suureksi Pihakirpputoriksi kello 11–15 välisenä aikana. Tapahtuman taustaorganisaationa on Vesalan Pienkiinteistöyhdistys ry.\nPihakirpputori kattaa koko Vesalan pientaloalueen ja ennalta mukaan on ilmoittautunut jo yli 60 omakoti- tai rivitalo-osoitetta. Myyntipöytiä on yli 150.\nMyynnissä on lasten- ja aikuisten vaatteita, leluja, urheiluvälineitä, astioita, kirjoja, kalastustarvikkeita, elektroniikkaa, autotarvikkeita, huonekaluja, polkupyöriä yms. pientavaraa ”unelmalöytöinä”. Katujen varsilla on myös lukuisia pop up -kahviloita herkullisine tuotteineen ja myös grilli on kuumana monessa osoitteessa. Alueella on myös mahdollista kuulla monenlaista musiikkia.\nPihakirpputorille on helppo tulla julkisilla liikennevälineillä. Kontulan Metrolta pääsee bussilla 94 A Kotikonnuntien päätepysäkille, bussi 94 vie Kontulankaaren päätepysäkille ja bussi 95 tuo matkustajat Nesteen huoltoaseman viereiselle pysäkille Koskenhaantiellä.\nKartan tapahtumasta, johon on merkattu kaikki ennalta ilmoittautuneet, näkee ja voi tulostaa Vesalan Pienkiinteistöyhdistys ry:n facebook -sivuilta tai noutaa Pihakirppiksen Infopisteestä osoitteesta Koskenhaantie 34. Myyjiltä voi myös pyytää tapahtuma-alueen karttoja.


Muut Keski-Suomen kunnat – Visit Jyväskylä Region\nKeski-Suomesta löytyy upeita maisemia, majoitusvaihtoehtoja moneen makuun, aktiviteetteja ja mielenkiintoisia kansainvälisiä tapahtumia ja festivaaleja. Matkailijoille tarjotaan monenlaista hauskanpitoa, upeita luontokokemuksia ja mahdollisuutta oppia uusia asioita suomalaisesta kulttuurista ja erityisesti saunakulttuurista.\nJämsän seudulta eivät aktiviteetit lopu kesken! Talvisin laskettelukeskus Himos tarjoaa lumisia elämyksiä keskuksen 21 laskettelurinteellä ja hiihtoladuilla, joita löytyy yli 100 kilometrin edestä. Kesäisin Himos muuntautuu musiikkifestivaalien ja erilaisten tapahtumien näyttämöksi. Jämsän monipuolinen luonto on retkeilijän aarreaitta kallioisine rotkoineen, sekä jokineen ja järvineen. Keski-Suomen korkein vesiputous, Juveninkoski on yksi Jämsän upeimmista luontokohteista. Reilun 21 000 asukkaan Jämsään pääsee näppärästi autolla tai julkisilla kulkuvälineillä, sillä se sijaitsee kahden suuren kaupungin, Jyväskylän ja Tampereen välillä. Lue lisää Himos-Jämsän nettisivuilta.\nKeuruun pitäjän alueella sijaitsee kaikkiaan viisi kirkkoa, joista kaksi Pihlajavedellä. 1700 –luvun salaa rakennettu karun kaunis Erämaakirkko on yksi Keski-Suomen seitsemästä ihmeestä, sisällä kirkon hirsiseinissä on nähtävissä kirkkokansan varjot. Keuruun toisessa taajamassa, Haapamäellä sijaitsee Haapamäen Höyryveturipuisto näyttelyineen ja aitoine jyhkeine vetureineen. Patikoinnin ja retkeilyn ystäville Keuruulta löytyy runsaasti reittejä patikoitaviksi ja kun haluat katsoa kauas, käy tutustumassa Riihon kylän näkötorniin Himmaan Huippuun. Lue lisää Visit Keuruun verkkosivuilta.\nKarstulan kaunis luonto, maalaiskunnan rento ilmapiiri ja monipuolinen aktiviteetti- ja palvelutarjonta hurmaavat vierailijan kuin vierailijan. Alueen vesistöt tarjoavat mahdollisuuksia vaikka mihin – voit esimerkiksi hurjastella kumilauttasafarilla tai kalastaa Keski-Suomen pisimmällä koskireitillä Heijostenkoskilla. Kauniita järvimaisemia voit ihailla Kirkkovuoren näkötornista, jonka yhteydestä löytyy viihtyisä laavu retkieväiden nauttimista varten. Tutustu myös Wanhat Wehkeet- automuseoon, jonka iäkkäimmät menopelit ovat 1920- luvulta! Lue lisää Karstulan kunnan nettisivulta.\nKonnevedellä nautit kiireettömyydestä, puhtaasta luonnosta ja vesistöistä. Konnevesi -järven eteläisen osan saariin ja rannoille sijoittuva Etelä-Konneveden kansallispuisto perustettiin vuonna 2014. Kallioinen puisto tarjoaa haastavia patikointireittejä jylhissä ja upean monipuolisissa maisemissa. Patikoinnin lisäksi Etelä-Konneveden kansallispuisto kirkkaine vesineen ja kauniine saarineen on ihanteellinen vesiurheiluun, kuten veneilyyn ja melontaan. Rantaudu kauniin Lapinsalon hiekkarannalle ja poimi muutama mustikka laavulle suunnatessasi. Konnevesi tarjoaa luontoelämyksiä parhaimmillaan! Lue lisää Visit Konneveden sivuilta.\nKeski-Suomen eteläosassa sijaitseva Kuhmoinen on vehreä kunta Päijänteen rannalla. Kuhmoisten alueella on monipuolinen luonto, muun muassa yli 400 erikokoista järveä. Isojärven kansallispuiston komeat vuoret ja syvät rotkolaaksot tarjoavat monipuolisia, korkeuserojen tähdittämiä vaellusreittejä 30 kilometrin edestä. Kirkasvetistä, rotkolaakson pohjalle muodostunutta Isojärveä on mukava tutkia kajakin tai soutuveneen kyydistä käsin. Historian havinaa Kuhmoisilla tarjoaa Linnanvuoren puolustuslinnan jäänteet. Tutustu myös Valkulamminvuoren vaikuttaviin luoliin! Kauniin luonnon lisäksi Kuhmoinen tarjoaa runsaasti myös kulttuurielämyksiä – kunnasta löytyy muun muassa museoita, taidenäyttelyjä, konsertteja, teatteria ja erilaisia tapahtumia. Lue lisää Visit Kuhmoisten nettisivuilta.\nKannonkoski tunnetaan puhtaasta luonnosta, upeista järvimaisemista, kuohuvista koskista ja kauniista metsistä. Osittain luonnonsuojelualueeksi luokitellut Kivijärven hiekkarannat tarjoavat oivalliset puitteet rentouttavalle rantalomalle. Öijänniemen luontopolulla voit tutustua jääkauden muodostelmiin tunnelmallisessa männikkömaastossa. Öijänhiekan rantalaavulla retkieväät valmistuvat leirinuotiolla kauniiden järvimaisemien äärellä. Kannonkoskelta löydät Nuorisokeskus Piispalan joka tarjoaa laajan valikoiman liikunta-aktiviteetteja ympäri vuoden. Lähtisitkö kenties suunnistamaan tai keilaamaan? Tai kokeilisitko jotain uutta lajia, kuten curlingia, ammuntaa tai kuplajalkapalloa? Lue lisää Kannonkosken kunnan sivuilta.\nLomaseutu on Kinnulan, Kivijärven, Pihtiputaan ja Viitasaaren yhteinen matkailualue. Lomaseutu on aitoa sydänsuomalaista vieraanvaraisuutta erämaan syleilyssä, järvien ja koskien äärellä, sekä tapahtumien sykkeessä. Lomaseudulla voit esimerkiksi perhokalastaa järvitaimenta Huopanankoskella, kivuta katselemaan upeaa järvinäkymää Savivuoren näkötorniin tai retkeillä luontopolkua pitkin katsomaan Karoliinan Portaita, yhtä Keski-Suomen seitsemästä ihmeestä. Upea Salamajärven kansallispuisto on Suomen eteläisin erämaa-alue ja yksi eteläisen Suomen suurimmista luonnonsuojelualueista. Kansallispuistossa on noin 70 kilometriä merkittyjä retkeilyreittejä, alkaen 1,5 kilometrin pituisesta lasten luontopolusta aina 58 kilometrin pituiseen Hirvaan kierrokseen. Lue lisää Lomaseudun nettisivuilta.\nMonet sanovat, että Multialla on mukava olla. Syytä siihen kysyttäessä kuulee usein vastauksen: ”näin se asia vain on.” Pidemmälle keskustelua jatkaessa kuulee sanottavan, että kunnan asukkaat ovat välittömiä, ja heidän seurassaan todella tuntee aitouden, sekä halun huolehtia toisista. Multia onkin kaunis niin ulkoisesti kuin sisäisesti – maisemia kaunistavat lukuisat kirkasvetiset järvet, lammet sekä joet, joissa kuohuu yli kolmekymmentä koskea. Kolmen järven kierros on melontareitti, joka kannattaa ehdottomasti sisällyttää Multian matkasuunnitelmaan. Kalarikkaat vesistöt ja monipuoliset retkeilyreitit tarjoavat vertaansa vailla olevat mahdollisuudet luonnossa harrastamiseen ja liikkumiseen. Lue lisää Visit Multian sivuilta.\nSaarijärvellä vietät lomasi luonnon helmassa, monipuolisista palveluista nauttien. Tutustu mielenkiintoiseen Kivikauden kylään, nappaa kuva kauniista Hernesalmen myllystä ja ihaile Haikankärjen kauniita järvimaisemia. Saarijärvellä voit myös tutustua Pyhä-Häkin kansallispuistoon ja sen helppokulkuisiin luontopolkuihin. Kansallispuiston vaikuttavat ikihongat kuiskailevat tarinoita 400 vuoden takaa – puiston vanhat ikimetsät ovat sykähdyttävä näky ja tarjoavat retkeilijälle ripauksen luonnon mystiikkaa. Ylettävätkö sormesi koskettamaan toisiaan puiston vanhinta ja suurinta puuta halatessasi? Lue lisää Visit Saarijärven nettisivuilta.


Suomen parasta Private Banking -palvelua! - Talk with Nordea Private Banking\nAsiakkaittemme tyytyväisyys on meille ensiarvoisen tärkeää. Teemme jatkossakin parhaamme, että asiakkaamme saavat meiltä erinomaista palvelua ja voivat luottaa meihin varojensa hoidossa, sanoo Rizvan Samaletdin.\n– Tällaisen tunnustuksen edessä olemme kiitollisia ja ylpeitä siitä, että Private Banking -palvelumme arvioidaan olevan Suomen parasta. Erityisen hienolta palkinto tuntuu tässä ajassa, johon pandemia on heittänyt oman varjonsa ja rajoitteensa henkilökohtaisiin tapaamisiin, sanoo Nordean Suomen Private Banking -toiminnoista vastaava johtaja Rizvan Samaletdin.\n– Meillä on Suomen upein asiakaskunta, ja tärkeintä meille on asiakkaittemme tyytyväisyys. Sitä haluamme vaalia kaikkina aikoina. Palkinto on osoitus siitä, että olemme pystyneet tekemään merkittävää työtä myös haastavina aikoina.\nMaailman parhaat Private Bank -palveluiden tarjoajat valittiin Global Financen toimesta nyt seitsemättä kertaa. Lehden toimitus valitsee palkintojen saajat toimialan johtajien ja asiantuntijoiden avulla.\n– Asiakkaat kaipaavat muun muassa laajempaa valikoimaa vastuullisia sijoitusvaihtoehtoja ja entistä korkeatasoisempia digitaalisia palveluja. Pandemia-aikana olemme pystyneet ottamaan nopeasti käyttöön uusia toimintatapoja asiakkaittemme kohtaamiseen ja pitämään yllä korkealaatuista palvelua ja vastuullisia toimintatapojamme.\nTämänvuotiset valinnat perustuvat pankkien toimintaan 1.7.2020–30.6.2021. Nordea voitti saman palkinnon myös Ruotsissa ja Norjassa.\nSijoitatko jo Suomen kärkipään rahastoihin?\nRahastoja verratessa katsotaan monesti...\nHyvä hajautus hälventää harmia\nSijoittajan alkuvuosi on ollut täynnä haasteita etenkin, jos on sijoittanut pääasiallisesti Helsingin pörssin yksittäisiin yhtiöihin. Jo pelkästään osakesalkun hyvä maantieteellinen hajautus on hälventänyt harmia huomattavasti. Lisäksi valtionlainasijoitukset ovat tuoneet salkkuihin jonkin verran turvaa.


Jos Macin Kuvat-ohjelma on avoinna, valitse Kuvat > Lopeta Kuvat.\nValitse Macin Kuvat-ohjelmassa Kuvat > Asetukset ja klikkaa Yleiset.\nTärkeää: Jos vaihdat toiseen kirjastoon, Kuvat laittaa automaattisesti kaikki iCloud-palvelut pois päältä. Jos haluat käyttää uuden järjestelmän kuvakirjaston kanssa iCloud-kuvia, Jaettuja albumeja ja Omaa kuvavirtaa, ne on laitettava uudelleen päälle Kuvat-asetusten iCloud-osiossa. Kun laitat iCloud-kuvat päälle uuden järjestelmän kuvakirjaston asettamisen jälkeen, iCloudissa olevat kuvat yhdistetään uuden järjestelmän kuvakirjaston kuvien kanssa. Kun uuden järjestelmän kuvakirjaston sisältö on lähetetty iCloudiin, kirjastoja ei voida enää erottaa, joten kannattaa harkita tarkkaan ennen järjestelmän kuvakirjaston vaihtamista.\nKatso myösKirjaston korjaaminen Macin Kuvat-ohjelmassaKuvien tallentaminen iCloudiin iCloud-kuvien avullaKirjaston palauttaminen Time Machinesta Macin Kuvat-ohjelmassaTiedostojen tallennuspaikan vaihtaminen Macin Kuvat-ohjelmassa


Rakkaus Kynsiin: Teemaviikko: Inspiroidu eri maista! Päivä 7: Suomi\nAnni 25 maaliskuuta, 2012 16:44\nIhanat! Noi kukat on justiinsa ihanat :) Omia suosikkeja on ollu tämä, turkki ja ranska :)\nVanquish 25 maaliskuuta, 2012 17:04\nKiitos :) Itse vain aina näkee moitittavaa ;)\nJane 25 maaliskuuta, 2012 16:58\nThaimaa, Ranska ja Turkki oli mun lempparit :) Todella suomalaiset kynnet! ;)\nVanquish 25 maaliskuuta, 2012 17:05\nSiinä mielessä nämä oli kyllä onnistuneimmat, kun maasta tuskin voi erehtyä :D\nsinikilpikonna 25 maaliskuuta, 2012 17:23\nTosi upeet! Ja aivan mahtava idea tehdä Marimekkokuoseja Suomi-väreillä.. :)\nVanquish 25 maaliskuuta, 2012 23:19\nKiitos! Idea väritykseen lähti pojan paidasta, se on sini-valkoinen raita :)\nDaniela 25 maaliskuuta, 2012 18:03\noli kiva teemaviikko! Tykkäsin kaikista lakkauksista, mutta eniten intiasta ja turkista :)\nVanquish 25 maaliskuuta, 2012 23:20\nMia 25 maaliskuuta, 2012 18:48\nKiva teemaviikko! Eniten tykkäsin Thaimaasta =)Ihanat ovat nämäkin, ja todella suomalaiset =)\nVoi jummi, kun tää sun blogi ei millään tahdo pysyä siellä listalla :/ Ei ymmärrä mikä mättää, oon jo varmaan 3krt sinne laittanu ja aina se sieltä häviää??\nVanquish 25 maaliskuuta, 2012 23:28\nKiva kuulla, että on joitakin viihdyttänyt ;) Ompa jännä, aloin oikein äsken tarkistaa, ja kyllä sä ainakin lukijoissa näyt...\nMia 26 maaliskuuta, 2012 20:16\nKatsoin itse myös, että lukijoidesi joukossa kyllä pysyn, mutta sieltä omalta hallintapaneelin listalta poistuu aina =( Että on kurjaa!\nHANI 25 maaliskuuta, 2012 18:51\ntykkäsin myös kaikista lakkauksista ja Kiina oli mielestäni ihanin lakkaus <3 no milloin mun mielestä vaaleanpunainen ja söpöys ei olisi ihanaa? ;D\nVanquish 26 maaliskuuta, 2012 19:11\nKiitos! Mä alan odottaa sitä päivää, milloin mä tykkäisin söpöilystä ;)\nNora 25 maaliskuuta, 2012 21:16\nIhanat Suomi-kynnet ♥ Viikon parhaat mun mielestä(sanoo Suomifani...)! :D\nVanquish 26 maaliskuuta, 2012 19:14\nKiitos :) Suomi on kyllä <3\nshiny 26 maaliskuuta, 2012 11:43\nMun mielestä nää on hauskat ja hyvä idea tosiaankin nuo marimekkokuosit :)\nTykkäsin eniten Thaimaasta ja Ranskasta. Tosi kiva teemaviikko oli, kiitos siitä :)\nVanquish 26 maaliskuuta, 2012 19:16\nKiitti :) Kiva kuulla, ehkä uskallan sit kesällä tehdä toisenkin :)\nKynsille 26 maaliskuuta, 2012 15:23\nNämäkin on kivat kynnet !:)\nTämä teemaviikko oli kyllä tosi kiva ja oli mukava aina odottaa että 'mitähän tänään' :D\nVanquish 26 maaliskuuta, 2012 19:17\nKiitoksia, mukavaa kun on ollut tykätty :)


Veneilysaimaa.com keskustelu - Kysy, keskustele ja jaa kokemuksesi Saimaasta. - Veneilysaimaa.com keskustelu - Kysy, keskustele ja jaa kokemuksesi Saimaasta.\nVeneilysaimaa -> Veneilysaimaa.com keskustelu - Kysy, keskustele ja jaa kokemuksesi Saimaasta. -> Veneilysaimaa.com keskustelu - Kysy, keskustele ja jaa kokemuksesi Saimaasta.\nForum: Veneilysaimaa.com keskustelu - Kysy, keskustele ja jaa kokemuksesi Saimaasta.\nTankkauspaikat Lappeenrannan lähistöllä?\nHei kaikki kokeneet venelijät! Mistä löytyisi tieto Lappeenrannan lähistöllä olevista veneiden tankkauspaikoista? Kiitollinen tiedoista Noviisi veneilijä - Anneli\nMoottoriveneilijä 2 2783\nby Masa Tersa\nPielisellä matkaveneilevä on vielä melko harvinainen näky, monestakin syystä. Esim. säännöllisesti ilmestyvässä Saimaan venematkailuoppaasta ei metsähallituksen kansallispuistoja käsittelevässä osassa mainita Kolin kansallispuistoa lainkaan. Kolin kansallispuistoon liittyy ve...\nAsko 0 1790\nSatunnais kävijän kokemuksia.\nEli v. 2005 se veneilykärpänen puraisi ja ostin ensimmäisen pulpettiveneen. Järvet on vetänyt minua jo pikkupojasta ja samaan olen totutellut myös omaa jälkikasvua. Harvemmin jaksan vetää venettä yli 250km parin päivän takia, niin Saimaalla tulee sitte vietettyä useita päiviä kesälomasta....\nAntti 0 1503\nSisävesien sillat ja johdot, vapaa kulkukorkeus\nMorjensta ! Löytyisiköhän tältä foorumilta joku joka osaisi kertoa sisävesireittien siltojen ja johtojen korkeuksista. Suunnitelmissa on ensi kesänä käydä purjeveneellä Saimaalla ja siitä eteenpäinkin. Veneen masto on 18,5 m korkea ja kulkusyvyyttä tarvitaan 2 m. Päässenkö esim. Pielise...\nPurjehtija perämereltä 4 4096\nKiitos upeasta sivustosta ja Saimaan kokemuksia\nKiitos UPEASTA sivustosta! Olen tulostanut sen kokonaisuudessaa paperille ja sitonut rullaselällä kirjaksi. 2005 ajoin veneelläni Lappeenrannasta Kiuruvedelle. Takaisinpäin toin veneen trailerilla. Reitti Iisalmesta luoteeseen Kiuruvedelle on eksoottinen. Sen tekee eriko...\nYrjö Benson 1 1989\nJokos Saimaan alueelta on jäät lähteneet?\nAnonymous 1 1716\nKuopiosta Valamon luostariin\nHaluaisimme tehdä kesällä veneretken Kuopiosta Heinäveden suuntaan ja ehkä käydä Valamon luostarissa. Onko kokemusta? Matkan pituus? Satamat ja palvelut?\nSinilevä lisääntyy Saimaalla. Onko Saimaa(kin) "menetetty"?\nLämmin alkukesä toi siis sinilevät Saimaallekin. Ainakin eteläiselle osalle. Pakko on kysyä ja pohtia sitä, että onko Saimaakin nyt sitten "menetetty"? Onko kyseessä luonnonilmiö vai ihmisen aikaansaama ilmiö? Voisiko asialle jotain tehdä? Mieleeni tulee ainakin septitan...\nHuolestunut veneilijä 1 2014\nHei, kokeneille kysymys ; mitä keskimäärin kestää matka Savonlinnasta Mikkeliin tunteina, kun ajelee rauhallisesti ? Keleistä tietenkin riippuen, mutta jos joku olisi viime aikoina välin veneillyt ? Kyselee Jarkko Tainio\nJarkko Tainio 2 2200\nPuruveden puhtaat vedet\nTämän vuoden Saimaan retkemme suuntautuu Punkaharjulta Nurmekseen. Puruveden vedet ovat kuulemma hyvin puhtaita? Myös Kolin maisemat kiinnostavat kovasti. Veneilysaimaan sivustolla on näistä seuduista runsaasti hyviä vinkkejä - mutta mitä vielä haluaisitte sanoa niillä seuduilla aiem...\nYrjö Benson 7 3425\nveneet veneily moottorivene\nHei, Moottorivene.info sivustolta löytyy laadukasta vene-keskustelua. http://www.moottorivene.info\nVeneet 0 2107\nOnko Partakoskella veneenlaskupaikka pienelle veneelle??\npartakoski 2 1985\nOnko jollain pielisen kiertäneellä(joensuu-lieksa-nurmes-koli-joensuu) muistissa matkan pituus? Olisi tarkoitus katsella erämaajärveä ensi kesänä. Hyviä luonnonsatamia? kiitos etukäteen.\nblower 3 3392\nby Porkkala - Bombatalo 1996\nheinäveden reitin matalin alikulkukorkeus\nHoi, minkäpä korkuisella mastolla pääsee heinäveden reittiä vehmeristä oraviin kaatamatta tikkua?\nselema 4 2993\nHienoa, kun ovat taas Kaitoon pystyttäneet PYSYVÄN leirin...voi prkl!!\nJoosua 0 2043\nFirst of all, thanks for your great work! I'm planing to sail in Finland in summer this year. Is there any chance to see english version of the web site? Or may be some short dictionary of most important words?\nAleck 0 1234\nTervetuloa Veneilysaimaan keskustelufoorumille!\nHei! Tervetuloa Veneilysaimaan keskustelufoorumille. Jaa kokemuksesi Saimaalta muiden veneilijöiden kanssa, olipa se positiivista tai negatiivista. Anna palautetta sivustosta tai juttele muuten vaan veneilystä. Foorumilla voit esiintyä halutessasi nimimerkillä ja alo...\nVeneilysaimaa 0 1703\nVeneilysaimaa → Veneilysaimaa.com keskustelu - Kysy, keskustele ja jaa kokemuksesi Saimaasta. → Veneilysaimaa.com keskustelu - Kysy, keskustele ja jaa kokemuksesi Saimaasta.