Sotilaallisen liittoutumisen opas ”for Dummies” – 10 ohjetta pohdintoihin — TommiKangasmaa\nKiina on kaukana. Tarkasteluun voi ottaa Venäjän, Ruotsin ja Naton. Venäjä ei nouse esiin keskusteluissa, sillä sitoutumisemme Euroopan Unioniin ja läntiseen maailmaan on pitkällä. Venäjän olisi muututtava osaksi läntisen Euroopan yhteisöä ja ajattelua. Suurvaltapolitiikka etäännyttää. Ruotsi on kaikille hyvä vaihtoehto, mutta ei tuo sotilaallisen liittoutumisen tarkoitusta lähemmäksi. Voimaa puuttuu. Nato on läntinen yhteisö ja omaa sotilaallista potentiaalia eniten maailmassa, mutta rasitteena vaihtoehdossa ovat jäsenten suurvaltapolitiikan mukanaan tuomat tunneseikat.\nJohtopäätös: Pohdinta on aika helppoa, koska vaihtoehtoja ei ole paljon.\n2. Kannattaako liittoutuminen?\nTurvallisuuden kannalta kyllä. Enemmän voimaa, enemmän tiedustelukykyä, enemmän kansainvälistä vaikutusvaltaa, enemmän turvaa. Toisaalta enemmän vastakkainasettelua ja vankempi sitoutuminen yhteen leiriin. Enemmän liittojen mukanaan tuomia jännitteitä.\nJohtopäätös: Jos tunnet olevasi turvassa ja kykenet vastaamaan pahimpiinkin sotilaallisiin uhkiin itse, älä lisää jännitteitä. Jos tunnet, että rajojasi uhkaa joku, jolla on paljon enemmän voimaa, juokse nopeasti liittoutumisluukulle.\n3. Voiko liittoutuminen suututtaa jonkun?\nEhdottomasti. Se suututtaa sen, jonka poliittiset tavoitteet ovat liittoutumasi vastaiset. Jokainen suurvalta pohtii globaalia strategiaa, joka perustuu resurssien varmistamiseen ja oman vaikutusvallan kasvattamiseen. Aina tulee lunta tupaan. Pitää kuitenkin muistaa, että kansainvälisessä politiikassa pahimmat vihamiehetkin käyvät kauppaa, harrastavat diplomatiaa. Ihmiset matkailevat ja raha liikkuu. Raha ei rajoista välitä.\nJohtopäätös: Älä pelkää muiden suuttumista. Tee ratkaisusi omista turvallisuusnäkökulmista. Jos liittoudut, naapurikadun jengi suuttuu joka tapauksessa. Kriisissä voi olla vaikeaa pysytellä neutraalina. Jos saman kulman jengit kohtaavat pesismailat kädessä, sinulta kysytään, kumman puolen maila sopii käteen. Älä odota, että saat rauhassa jakaa vieressä tyylipisteitä.\n4. Maksaako se paljon?\nVenäjä ei ole tarjonnut liittoutumishakemusta. Ruotsin kanssa liittoutuminen ei paljoa maksa. Nato on se, jonka hintalappua kysellään. Naton hinnaksi on arvioitu n. 40 miljoonaa jäsenmaksuina. Esim. (http://www.taloussanomat.fi/politiikka/2007/12/21/nato-jasenyyden-hinta-...) Se on pari prosenttia nykyisestä n. 2,4 mrd:n puolustusbudjetista. Naton kanssa tehtävä kalusto- ja järjestelmäintegrointi on pitkällä, johtuen yhteisistä harjoituksista, samasta kalustosta ja yhteisistä suunnitelluista kriisinhallintaoperaatioista. Kaluston integrointi ei siis maksa maltaita.\nHenkilöstöä lähetettäisiin enemmän Naton esikuntiin. Määrä on ehkä 100-200. Hintalappu on alle prosentin verran nykyisestä puolustusbudjetista.\nJohtopäätös: Hintalappu on ainakin Naton osalta kohtuullinen. Osallistuminen Naton operaatioihin maksaa ekstraa. Niin tosin maksavat perinteiset rauhanturvaoperaatiotkin. Riippuu siitä, mitä kykyjä haluaa tarjota Naton käyttöön. Järki saa olla siinäkin mukana. Pienten maiden ei edes oleteta tarjoavan suuria joukkoja, mutta korkealaatuiset ja erikoistuneet kyvyt ovat aina tervetulleita.\n5. Ketä kannattaa kuunnella?\nKannattaa kysyä, mitä kukakin hyötyy? Poliitikkojen rasitteena ovat puolueen äänestäjien mielialat. Poliitikko haluaa tulla uudelleen valituksi. Vasemmistoa rasittaa tunnepitoinen USA-vastaisuus. Oikeistoa rasittaa tunnepitoinen vasemmistovastaisuus ja USA-myönteisyys. Keskustaa ja perussuomalaisia rasittaa suomettumisen historia. Koko keskustelua rasittaa tunnepitoisuus.\nAsiantuntijoista parhaat löytyvät ulkopolitiikan ammattilaisten ja sotilaiden joukosta. Ulkopolitiikassa tosin karriääri löytyy usein rajojen ulkopuolelta. Se saattaa vaikuttaa mielipiteisiin. Sotilaiden kohdalla palkka ei kasva eivätkä tutkijoidenkaan talojen neliöt lisäänny arvioiden ja analyysin myötä.\nJohtopäätös: Kannattaa kuunnella niitä, joilla ei ole omaa lehmää ojassa. Poliitikkoja, jotka voivat ajatella asiaa objektiivisesti ilman tunteita tai puolueen linjarajoituksia. Sotilaita ja tutkijoita, sillä heille ei liittoutumisesta koidu henkilökohtaista hyötyä.\n6. Voiko liittolaisiin luottaa?\nMihinkään liittoon ei voi sokeasti luottaa. Aina on oltava kyky puolustaa omaa kotia. Se on oltava niin uskottavaa, että naapurisi joutuu miettimään kahdesti kurittamistasi. Jos kuitenkin naapurin mietintö menee päin honkia, on suu messingillä, kun oman kulman pojat ilmestyvät selkäsi taakse. Maailman sotilasliitoista Nato on esimerkki siitä, että lännen kulmilla on saanut olla rauhassa. Kukaan ei lähde haastamaan sen korttelin jengiä. Oman osoitteen on syytä tosin löytyä juuri siitä korttelista. Naapurikadut ovat joutomaata kriisin tullen.\nJohtopäätös: Liitot rakentuvat luottamukselle. Jos liitto uhraa yhden, se uhraa koko liiton. Syteen tai saveen, sotilasliittojen on puolustettava jokaista. Jäsenhakuvaiheessa katsotaan, onko kulman uusi poika uhka koko liitolle, vai sopiva samoihin piireihin. Mitä vahvemmassa liitossa olet, sen paremmin voi yösi nukkua.\n7. Onko pakko osallistua toisten sotiin ja seikkailuihin?\nEi tietenkään. Suvereeni valtio päättää itse seikkailuistaan. Liitossa oleminen on kuin hyvä ystävyys. Hädässä autetaan, hölmöilystä torutaan ja keskustellaan. Lojaalisuuden osoittamisen tapoja on monia. On myös konflikteja, joihin kannattaa oikeasti mennä mukaan jo eettisistä syistä.\nJohtopäätös: Pidä linjasi ja valitse itse konfliktisi. Lojaalisuuden voi liitossa osoittaa monella tavalla. Myös sellaisilla teoilla, jotka sopivat sinun arvomaailmaasi.\n8. Joutuisimmeko sijoittamaan ties mitä ohjuksia maahamme?\nSuurissa sotilasliitoissa on varastot täynnä ydinaseita ja torjuntaohjuksia. Suvereeni valtio päättää silti itse niistä aseista, joita maalleen sijoittaa. Norja ja Tanska ovat meille hyvät referenssit. Oma laadukas ja riittävän kokoinen puolustus riittää.\nJohtopäätös: Ei tarvitse pelätä ohjussiiloa Lammin linja-autoaseman nakkikiskan takana. Oma hyvä puolustuksemme riittää myös sotilasliitossa kaikille. Me emme halua muuttua ydinasevaltioksi.\n9. Voinko jo unohtaa tunnepitoisuuden ja keskittyä olennaiseen?\nVoit. Et voi parantaa koko maailmaa. Sellaista liittoa ei ole, joka ei tekisi arvomaailmasi vastaisia asioita. Yksin olet vaikea kaikille. Kukaan ei kuuntele sivusta huutelijaa. Jengissä pääset ainakin sanomaan sanasi ja sinua kuuntelee joku. Voit jopa vaikuttaa jengin toimintaan. Kaikilla on yksi ääni. Siirrä jo Vietnam, jatkosota, Kekkonen ja Paasikivi arvoisilleen paikoille historiassa. Ota oppia ja korkkaa viinipullo Chamberlainin haudan ääressä. Pohdi, haluatko asioiden toistuvan vai haluatko tällä kertaa olla rauhassa?\nJohtopäätös: Tunnepitoisuus on myrkkyä turvallisuudelle. Ota järki käteen. Mene rohkeasti mukaan päättämään asioista. Unohda sanat: imperialismi, fasismi ja kommunismi. Niillä sinua vain kiihdytetään olemaan tyhmempi.\n10. Miksi keskustelu ei johda mihinkään?\nKoska se on täynnä tunnepitoisia väitteitä ilman realismia. Liittoutuneiden naapurivaltioiden arki näyttää samalta kuin täälläkin. Kyse on sotilaallisesta turvallisuudesta. Ei sen monimutkaisemmasta asiasta. Unohda talouspelot. Talouden ylivalta ei anna sotilasasioiden häiritä voittokulkuaan. Kauppa jatkuu, työpaikat eivät katoa. Suurvallat tulevat jatkossakin tekemään suurvaltapolitiikkaa ja pienet vikisevät. Tavara virtaa silti itään ja länteen.\nJohtopäätös: Heitä roskakoriin tunnepitoisuus ja turha arvokeskustelu. Vaadi päättäjiltä samaa. Muutu realistiksi. Ymmärrä, että sellaista kansainvälistä liittoa ei ole, jossa ei olisi eripuraa jäsenmaiden ulkopoliittisista ratkaisuista ja oman edun tavoittelusta. Luota siihen, että ahneus pitää talouden pyörät rasvattuina ideologisista eroista ja sotilaallisista jännitteistä huolimatta. Keskity mieluummin ydinkysymykseen: haluanko nukkua yöni rauhassa kavereiden keskellä, vai haluanko purra yksin hammasta ja yrittää juurruttaa itseni kallioon pahimmassakin myrskyssä?\nPertti Väänänen 21.3.2014 20:45\n"Henkilöstöä lähetettäisiin enemmän Naton esikuntiin. Määrä on ehkä 100-200. Hintalappu on alle prosentin verran nykyisestä puolustusbudjetista."\nTässäkö syy ammattiupseerien intoon liittyä Natoon?\nTommi Kangasmaa 21.3.2014 21:01\nUpseerien into liittyä Natoon liittyy puolustuskykyyn ja sen kasvuun. Oman maan turvallisuuden varmistamiseen. Työposti Naton esikunnassa ei paljoa leipää levennä. Nuori sotilas voisi nähdä jotain hienoa siinä, että pääsee töihin ulkomaille. Keski-ikäinen upseeri on mielellään kotimökillään. Nuoria ei esikuntiin edes oteta.\nPertti Väänänen 21.3.2014 21:28\nJostain syystä johtuen lienee natomyönteisyys huipussaan juuri näiden ye-upseerien joukossa.\nTimo Riikonen 24.3.2014 12:50 Vastaus kommenttiin #3\nJohtuisiko siitä että he ovat tottuneet ajattelemaan loogisesti ja taktisesti. Ja huomattava osa ei ole ehtinyt tai halunnut oppia kuinka ollaan suomettuneita.\nRami Ovaskainen 21.3.2014 22:45\nTuskinpa. Tommi Kangasmaalta ihan ok pohdintaa. Parempaa kuin useimmilla muilla.\nJuha Tammikivi 21.3.2014 22:27\nVoisiko olla niin, että korkeammassa asemassa olevat upseerit ovat joutuneet kohtaamaan maamme puolustuskyvyn todellisuuden, josta nuorilla kouluttajilla ja reserviläisillä ei ole aavistustakaan. Tällöin mielipide, kuten omalta kohdaltani kävi, kääntyi Nato-jäsenyyden ja artikla 5 puolelle. Ei tässä mitään korkeapalkkaisia Nato-esikuntatehtäviä tarvita. Olen palvellut Naton krsiinhallintaoperaatiossa ja YK rauhanturvaoperaatiossa sekä 3 vuotta sotilasasiamiehenä ja 25 vuotta kotimaassa, niin siinä turnipsi avautuu enemmin tai myöhemmin. Tämän lisäksi olen opetellut aikoinaan Tamminiemi- kirjan ulkoa. Tämä on realismia.\nPertti Väänänen 21.3.2014 22:37\nTuo on taas toinen vaihtoehto!\nPertti Kannisto 23.3.2014 00:51\nKas, kun NATO-juna on mennyt jo.\nTurha veuhkata menneen perään. Parasta tehdä, mitä tehtävissä on.\nVähän lisää fyrkkaa armeijalle, ja toivoa parasta.\nTimo Riikonen 24.3.2014 12:55\nTämä näkyy olevaan uusin NATO-vastaisten vasta-argumentti, ja tuttuun tapaan pohjautuu vain tunteisiin eikä faktoihin.\nSuomi on aivan erilainen kandidaatti NATOon kuin Ukraina joka on nyt konfliktissa. Ja paljon turvallisempi hyväksyttävä kuin vaikkapa Viro joka on jo päässyt NATOon. Kyllä varmastikin löytyy poliitikkoja NATO-maista jotka eivät huolisi meitä NATOon, mutta he ovat selkeässä vähemmistössä jopa Yhdysvalloissa.\nIlkka Hyttinen 27.3.2014 23:29 Vastaus kommenttiin #108\n"natokammoisuus" ei ole yleistä, sensijaan "ryssäkauhu", ryssäviha on. Ryssäviha + natoihannointi- kombinaatio perustuu nimenomaan vain tunteisiin, ei perustavaa laatua oleviin, monimuotoisesti perusteltuihin tosiasioihin.\nTimo Riikonen 28.3.2014 10:53 Vastaus kommenttiin #137\nNato-keskustelun huonoa laatua on parjattu erityisesti sillä että siihen osallistujilla on ylenmäärin halua kategoroida ihmiset "nato-kammoisiin", "ryssävihaajiin" ym termien alle sen sijaan että keskustellaisiin itse aiheesta.\nValitan Ilkka mutta en alennu tasollesi tässä keskustelussa vaan annan mieluummin sinun sanoa "viimeisen sanan", kuten varmasti teet tällekin kommentille jotta tuntisit itsesi "voittajaksi" tässä keskustelussa. Ilkka, keskustelun päämääränä ei ole voittaa vaan antaa ja saada uusia ajatuksia.\nIlkka Hyttinen 29.3.2014 03:07 Vastaus kommenttiin #147\nKeskustelun päämäärä on tuoda esiin perusteita - eikä vaan yhtä ja samaa mutua - jollekin näkökannalle, ei saada keskustelua aikaan pelkillä provoilla. Eikä keskustelu ole aina pelkkää samanmielisten hymistelyä, vaan railakastakin, perusteltua väittelyä. Jos taas et pysty esittämään loogisia, todennäköisiä perusteluja natoiluillesi, en voi sille mitään. Kokonaan toinen asia sitten on tervitseekokaan - opponentit natoilijoille löytyvät kyllä joltain suunnalta, eikä sen läheisyys voi olla mitenkään heikko lähtökohta eikä viiteryhmä, pikemminkin päinvastoin.\nIltasanomien (http://www.iltasanomat.fi/kotimaa/art-128867068653...) tiedotteeseen viitaten:\nЦелая серия угроз может рассматриваться Россией как основание для очень резкой реакции /\nKoko joukkoa uhkia Venäjälle voidaan pitää perustana erittäin voimakkaalle vastareaktiolle:\nP.S. Kiitos vaan kunniasta, mutta minä en sano milloinkaan "viimeistä sanaa" - Hänet löydät kyllä Jumalan Sanasta, Raamatusta!\nMatti Villikari 29.3.2014 13:50 Vastaus kommenttiin #147\nOnnittelut Timo, olen myös luopunut "viimeisestä sanasta". Nato-keskustelun laadusta saat näytteen:\nHaitat perustuvat melko paljon arvailuihin ja tunteisiin ja nimittelyyn, niinkuin nyt tässäkin. (Olen lippalakki silmillä oleva pikkupoika, joka toistelee vain mantroja)\nIlkka Hyttinen 29.3.2014 21:04 Vastaus kommenttiin #153\nyritteli tuolla Tomin blogin lopussakin vielä "viimeistä sanaa" - vaikka ilmoitti jo monta komenttia sitten lopettelevansa kommentoinnin kommentteihini - lapsellisen ylimielisesti yrittämällä harhaanjohtamista, sivuasioihin itse pääasiasta, Venäjän "viimeisestä pisarasta", Putinin "punaisesta viivasta", ei natoilustamme lillukanvarsiin vierittelemällä - ei onnistu.\nJos miehellä on jotain kommentoitavaa, hän vastaa suoraan face to face, muttä tämä Matti tekee matin yrittämällä sitä vain toisten kommentoijien kautta. Kyseistä ilmiötä kutsutaan epäsuoran katseen lisäksi luihuiluksi...\nNato- asiaa ei ratkaista etsimällä muiden myötätuntoa, "ristiinnaulitse"- huuotoäänestyksin...\nOdottelen edelleenkin Matin vastausta itse pääasiaan - mahdototonta - eikä pelkine haittoineen, vaan todellisine, todennäköisine eskaloitumisineen, ei suorastaan vastuuttomine Venäjän aliarviomisineen ja USA/Naton pelkin Matinkin lapsellisine uhoiluineen, suorastaan veren kaiveluihin, valitettavasti...\nAd hominemiin on oikeutettu silloin kun henkilö, nyt Matti, yritteli vielä omalla, "jälkijättöisellä "herra x"- blogillaan "nolouttaa" itseäni, pilkka osui ja osuu aina omaan nilkkaan...\nAd hominem määritellään useimmiten argumentointivirheeksi, mutta joissain yhteyksissä käytettynä - vastineena - ad hominem on kuitenkin hyväksyttävä, jopa välttämätön, menettelytapa.\nP.S. Uuden Suomen blogien kuvissa on suotavaa, velvoitettukin esiintymään suorine kasvokuvineen, eikä "katse vasempaan päin", vieläpä lippa silmillä - jokseenkin sama kuin Matti ei pysy sanoissaan, vaan ampuilee jokseenkin kuin jänöt pää puskissa...\nP.S.S. Yritähän Matti kirjoitella uusi, asiaperusteinen nato-blogi, kyllä se siitä, parhainta jatkumoa!...\nP.S.S.S. Ja jos sinäkin luulet että kirjoittelen puolueellisesti vain Venäjän ja Putinin puolesta - vrt. mm. Krimin toimet - erehdyt siinäkin pahemman kerran!\nMatti Villikari 21.3.2014 23:01\nOikein hyvä kirjoitus ajankohtaisesta aiheesta. Jostain kumman syystä kansalaiset vaan uskovat niitä, jotka tämänkaltaisiin, selväjärkisiin perusteluihin tunnepitoisesti kommentoivat: "Siinä taas yksi NATOKIIMAINEN. Liitytään vain Natoon niin seuraavana päivänä Venäjä valloittaa Suomen eikä Nato tee mitään kun Suomella ei ole mitään merkitystä USA:lle. Parempi olla ystävä ja tehdä kauppaa".\nNämä demakogiset väitteet uppoavat kansaan helposti. Turha huomauttaa, että Natomaa Saksa on Venäjän suurimpia kauppakumppaneita ja Putin näyttää tässä Krimin tapauksessakin keskustelevan vain Nato-Merkelin ja Nato-Obaman kanssa.\n"Kyllä kansa tietää" on utopiaa.\nPS. Tsuhnat = dummies\nJaakko Korpi-Anttila 23.3.2014 14:12\nMV/7:" Tsuhnat = dummies"\nVirossa tsuhnaa vastaa poro.\nValtteri Aaltonen 21.3.2014 23:11\nErinomainen kirjoitus, vaikka kaikesta en olekkaan ihan samaa mieltä. On joka tapauksessa helppo allekirjoittaa, että mahdolliseen sotilaalliseen liittoutumiseen ja ylipäänsä puolustuspolitiikkaan liittyvä keskustelu on keskimäärin ihan liian tunnepohjaista sen sijaan, että kiihkotta pyrittäisin punnitsemaan vaihtoehtoja.\nElina Lappalainen 21.3.2014 23:11\nMitä mieltä olet siitä, jatkuisiko asvelvollisuus nykyisen kaltaisena myös Natoon liittyessä? Vai tulisiko siirtyä pois asevelvollisuudesta ja amatti- / palkka-armeijan suuntaan? Tällöinhan arviolta meidän oma puolustusbudjettimme nousisi 2,4 miljardista 9 miljardiin. Vai millä tavalla nämä omat sotilasjoukot, kouluttaminen, ylläpito, reservi(?) sovitetaan yhteen Naton joukkojen ja puolustuksen kanssa?\nEntä näetkö ristiriitaa siinä, että mielestäsi jokainen valitsee itse sotansa eli Suomi jäisi pois muiden sodista, mutta oletamme muiden tulevan auttamaan meitä?\nTommi Kangasmaa 21.3.2014 23:50\nAsevelvollisuus jatkuu, sillä sen laatu on korkea. Olen nähnyt sen työskennellessäni kv-ympyröissä. Oman puolustuksen taso ja laatu pitää säilyttää liittoutuessakin. Ei oman toiminnan luonteen tarvitse muuttua mihinkään. Reserviä kertautetaan edelleen. Kalustohankinnat pidetään järjellisinä. Puolustus on oikein yhteensopiva.\nEn näe myöskään mitään ristiriitaa siinä, että valitsemme itse sotamme, kunhan pidämme liittoutuman perusajatuksen, eli tuemme hädän tullen toisia. Me voimme luovuttaa erikoisosaamista Force Generation vaiheessa tai jättäytyä kokonaan pois, jos tilanne todella on vastoin ajatusmaailmaamme. Näin en tosin usko tapahtuvan kovin helposti.\nPekka Roponen 22.3.2014 00:04\nOma arvioni on, jotta asevelvollisuudesta tulee joka tapauksessa valikoivampi - eikös Virossa pojista noin puolet katsota palveluskelpoisiksi, samaan mennään meilläkin.\nMatti Hemmi 23.3.2014 07:29 Vastaus kommenttiin #16\nViro ei ole, varsinkaan tuossa asiassa meille mikään esimerkki.\nVaikka tämä suomettumisen mahdollistava kyyristelevä itsetunnoton kansalainen, enkä tarkoita Pekkaa, haluaa ihan väkisin nähdä vieläkin rajojen takana vihreämpää ruohoa tai pelottavaa utopiaa.\nUskon mieluummin, että inttiin haluavien nuortemme määrä on edelleen kasvussa joten puolustusvalmius ja isänmaallisuus on heillä/meillä korkeaa luokkaa. Siksi juuri mm blokisti Tommi Kangasmaan ajatukset js näkemykset tuntuvat äärimmäisen hyviltä tunkkaisten eliitti-ajopuiden seassa.\nMikko Kangasoja 22.3.2014 17:57\nNäen käyttämäsi sanan 'me' eri valossa. Minulle se tarkoittaa valtioneuvoston muutamia ministereitä, jotka äärimmäisessä tapauksessa keskenään päättävät jotain tai sitten puoluekurin saattelemana puolueidensa kansanedustajien äänestysnappien kautta ja kansan vastustaessa. Tämä korostuu etenkin akuuteissa yllättäen nousseissa kriiseissä, joiden alussa on pulaa tiedosta, mutta silti on paineita nopeisiin päätöksiin. Niinpä on vaara tehdä virheitä. Kaiken lisäksi kriisin osapuolet propagoivat puolelleen. Siksipä pidän turvallisimpana sitä, että (kuvitellen esimerkiksi tämän hallituksen) ministerit ovat mahdollisimman kaukana mistään liipasimesta.\nNATO:lla on tietenkin puolensa, en sitä kiistä.\nJani Korhonen 22.3.2014 14:20\nElina Lappalainen: - "Tällöinhan arviolta meidän oma puolustusbudjettimme nousisi 2,4 miljardista 9 miljardiin."\nSamalla kuitenkin vapauttaisimme n. 26 000 nuorta miestä vuosittain tekemään palkkatyötä ja maksamaan veroja tai opiskelemaan itselleen ammattia.\nRoope Luhtala 22.3.2014 18:57\n"Tällöinhan arviolta meidän oma puolustusbudjettimme nousisi 2,4 miljardista 9 miljardiin."\nEi nouse, sillä mikäli nykyisin palveluksessa oleville keskimäärin 19 000 varusmiehelle maksettaisiin nettopalkkaa 2000 euroa kuussa, syntyisi tästä kustannuksia 456 miljoonaa euroa vuodessa.\n9 miljardin lukema on peräisin Siilasmaan raportista, jossa virheellisesti verrataan asevelvollisuuden kustannuksia pysyvästi töissäolevista sotilaista muodostettuun ammattiarmeijaan. Asevelvollisuuden vertailukelpoinen vaihtoehto olisi kuitenkin vapaaehtoisista varusmiehistä muodostettu reserviläisarmeija, johon esimerkiksi Vihreän miesliikkeen ja Sadankomitean vaihtoehtoiset maanpuolustusmallit perustuvat. Siilasmaan raportin lähtökohtana oli turvata asevelvollisuuden säilyminen, ei selvittää puolueettomasti eri vaihtoehtoja.\nHannu Mononen 22.3.2014 22:53\nMitä ovat "vapaaehtoiset varusmiehet" sellaisissa olosuhteissa, joissa on kokonaan luovuttu asevelvollisuudesta? Jonkinlaisia satuolentoja ilmeisesti -- vai voitko nimetä yhtään maata maailmassa, jossa tällaisia kummajaisia oikeasti esiintyisi?\nAsevelvollisuuden säilyttämisestä on pidetty kiinni Siilasmaan raportissa varsin perustelluista syistä. Sen vaihtoehto nähdään Ruotsissa: yritys perustaa ammattiarmeija, joka on osoittautunut täydeksi fiaskoksi. Saksankaan yrityksessa siirtyä asevelvollisuudesta ammattiarmeijaan ei ole hurraamista, koska ei esiinny riittävää kiinnostusta värväytyä miehistöksi.\nAinoa syy, miksi Britannia joten kuten pystyy rekrytoimaan miehistöä omaan ammattiarmeijaansa on entiset Britannian siirtomaat, eli Brittiläinen Kansainyhteisö ja sen kehitysmaat. Ilman fidzi-saarelaisia, ugandalaisia, karibialaisia ja zimbabwelaisia sekä nepalilaisia brittiläisten joukko-osastojen vahvuutta ei yksinkertaisesti saataisi täytetyksi. Heille riittää pienempikin palkka, joka on kehitysmaatasoon verrattuna runsaskätinen.\nEnnen kaikkea, ikäluokkien parhaimmisto eli "RUK-aines" ei värväydy palkka-armeijaan. Miksi ihmeessä se niin tekisi, kun siviilissä kyvykäs saa aina parempaa palkkaa? Suomessa asevelvollisuus on eräs kansallisaarteistamme, josta monet muut maat ovat jo meille kovin kateellisia, ja syystä. Lahjakkain ja motivoituneinkin osa ikäluokkaa ei hakeudu siihen rahan takia, vaan paljon syvällisemmistä isänmaallisista motiiveista.\nEdelleen, jos palkka-armeijaan pestautuvat pääasiassa ne, jotka eivät muualle työelämään pääse, myös aktiiviupseerin uralle koulutukseen voidaan tällöin heidän keskuudestaan valita vain tasoltaan huonommat pyrkijät, eli ennen pitkää tason lasku näkyy koko komentoketjussa kaikissa sotilasarvoissa.\nAsevelvollisuudesta luopuminen on pahin virhe, mikä on tehtävissä maanpuolustuksen romuttamiseksi, ja poliittisista syistä se on myös peruuttamaton, missä siihen onkaan erehdytty. Eipä tarvitse ihmetellä, miksi sitä ajavat juuri sadankomitealaiset ja vihreät miehet. Heidänkö keskuudestaan juuri näitä "vapaaehtoisia varusmiehiä" löytyy?\n-- Pyydän anteeksi, että syrjähdän tässä varsinaisen otsikon ulkopuolelle, mutta näitä toinen toistaan merkillisempiä propellihattuisia "vertailukelpoisia vaihtoehtoja" toimivalle asevelvollisuudelle ja koulutetulle reserville ei voi pitää pohjana joka tapauksessa tarvittavalle kansalliselle maanpuolustukselle aivan siitä riippumatta, liittoudummeko puolustusliittoon vai emme.\nRoope Luhtala 23.3.2014 03:55 Vastaus kommenttiin #54\n"Mitä ovat "vapaaehtoiset varusmiehet" sellaisissa olosuhteissa, joissa on kokonaan luovuttu asevelvollisuudesta? Jonkinlaisia satuolentoja ilmeisesti -- vai voitko nimetä yhtään maata maailmassa, jossa tällaisia kummajaisia oikeasti esiintyisi?"\nKäsittääkseni lähes kaikki asevelvollisuudesta luopuneet maat ylläpitävät vapaaehtoisista varusmiehistä muodostettua reserviä kantahenkilökunnan ohella:\n- Iso-Britannia: https://www.army.mod.uk/reserve/31781.aspx\n- Saksa: http://en.wikipedia.org/wiki/Bundeswehr\n- Ranska: http://en.wikipedia.org/wiki/French_Armed_Forces\n- Italia: http://en.wikipedia.org/wiki/Italian_Armed_Forces\nGooglettamalla maan nimeä ja sanoja "reserve army" löydät lisää maita.\n"Ennen kaikkea, ikäluokkien parhaimmisto eli "RUK-aines" ei värväydy palkka-armeijaan. Miksi ihmeessä se niin tekisi, kun siviilissä kyvykäs saa aina parempaa palkkaa?"\nMikäli palvelukseen halutaan päteviä henkilöitä, heille tulee maksaa kilpailukykyistä palkkaa. Vanhustenhoidon tai muidenkaan julkisten palvelujen toteuttamiseen ei pakoteta ikäluokan parhaimmistoa, vaikka myös vanhusten hyvinvointi on monien mielestä tärkeä asia.\nHannu Mononen 23.3.2014 08:33 Vastaus kommenttiin #65\n"Varusmies" viittaa parhaillaan asevelvollisuuttaan suorittavaan henkilöön - reserviläinen on kokonaan eri asia, se tarkoittaa joko varusmieskoulutuksensa loppuun suorittanutta tai ammattiarmeijassa pestinsä loppuun palvellutta sotilasta (kuten antamissasi linkeissä - eivät nämä ole mitään "vapaaehtoisia varusmiehiä"). Ei ole sellaista reserviläistä, joka olisi käyttökelpoinen sijoitettavaksi sodan ajan joukkoihin ilman edeltävää sotilaskoulutusta, koska sodan oloissa sellaisen eliniän ennuste jää lyhyeksi. Siten sellaisia kummajaisia kuin "vapaaehtoisia varusmiehiä" ei ole olemassakaan.\nJos koko ideasi on siinä, että Suomi luopuu kouluttamasta varusmiehiä, loppuvat kenttäkelpoiset reserviläisetkin kyllä ennen pitkää. Se siitä.\nViimeinen kappale tekstissäsi perustuu väärinkäsitykseen. Suomen asevelvollisuusjärjestelmän erityispiirre on siinä, ettei RUK-ainesta tarvitse houkutella siihen rahalla, vaan ikäluokan parhaimmisto lähtee näihin talkoisiin pelkällä varusmiehen päivärahalla eikä koe sitä pakottamisena vaan motivoivana kunnia-asiana, koska se ymmärtää maanpuolustuksen merkityksen laajemmin kuin egoistisena oman edun valvontakysymyksenä. Tästä perinteestä luopuminen olisi pahin virhe, mikä on tehtävissä Suomen maanpuolustuksen järjestelyjen osalta.\nKun sitten valikoidaan RUK:n käyneistä upseerin uralle kantahenkilökunnaksi koulutettavia akateemisiin opintoihin Maanpuolustuskorkeakouluun, pyrkijöiden taso on Suomen järjestelmässä aivan toista luokkaa verrattuna rahasta pestautuneisiin palkkasotilaisiin.\nYllä olevaa ei pidä käsittää väärin sikäli, että vastustaisin mitenkään varusmiespalvelustaan suorittavien kohtaamien sosiaalisten epäkohtien korjaamista. Kyllä talkooväen uhrauksesta oman maansa hyväksi on kohtuullista hyvittää niin, ettei sen takia jouduta sosiaaliseen ahdinkoon.\nRoope Luhtala 23.3.2014 10:47 Vastaus kommenttiin #69\n"Siten sellaisia kummajaisia kuin "vapaaehtoisia varusmiehiä" ei ole olemassakaan."\nMitä termiä käyttäisit vapaaehtoisesti asepalvelustaan suorittavista naisista tai ahvenanmaalaisista?\n"ikäluokan parhaimmisto lähtee näihin talkoisiin pelkällä varusmiehen päivärahalla eikä koe sitä pakottamisena"\nKyseessä kuitenkin on pakottaminen niin kauan kuin palveluksesta kieltäytymisestä seuraa ehdoton vankeusrangaistus.\n"Kyllä talkooväen uhrauksesta oman maansa hyväksi on kohtuullista hyvittää niin, ettei sen takia jouduta sosiaaliseen ahdinkoon."\nTästä olemme samaa mieltä. Kohtuullinen hyvitys on rahasumma, jolla henkilö olisi suorittanut talkootyönsä vapaaehtoisesti.\nHannu Mononen 23.3.2014 12:27 Vastaus kommenttiin #75\n"Mitä termiä käyttäisit vapaaehtoisesti asepalvelustaan suorittavista naisista tai ahvenanmaalaisista?"\nAhaa, nyt siis puhutaankin tästä, kun äsken viittasit reserviläisiin -- nuo ylläolevat ilmaukset ovat toki riittävän täsmällisiä niitä kuvaavista henkilöistä. Ja että haluat alkaa maksaa heille palkkaa, vaikka motivoituneita maanpuolustustahtoisia naisia tulee palvelukseen varusmiehen päivärahallakin 400-600 vuosittain. Ahvenanmaalaisten lukumäärästä en tiedä.\nMiksi et sitten puhu selväkielellä suoraan ammattiarmeijasta, vaikka oikeasti näköjään tarkoitatkin sitä? Se on Ruotsissa epäonnistunut surkeasti jo alkutaipaleellaan, eikä Ruotsin virhettä pidä ikinä kopioida Suomeen.\nJos asevelvollisuus lakkautettaisiin Suomesta, se muuttaisi radikaalisti sotilaskoulutukseen hakeutumisen olosuhteita, ollessaan niin vahva de-motivoiva viesti asian merkityksettömyydestä moisen typeryyden tehneelle valtiovallalle. Riviin jäisivät silloin todennäköisesti tulematta nekin, jotka nyt tekevät sen kokonaan vapaaehtoisesti. Näin vakavilla asioilla ei pidä leikkiä, koska se johtaisi Ruotsin tapaiseen fiaskoon ja puolustuskykymme menetykseen, ennen kaikkea koulutuskelpoisten palvelukseen hakeutujien lukumäärän ja laadun romahtaessa (mikä epäilemättä on juuri sadankomitealaisten ja vihreiden miesten tarkoituskin).\nSuomessa on palveluskelpoisille mutta varusmiespalvelukseen haluttomille jo nyt vaihtoehtona siviilipalvelus ja totaalikieltäytyjille jalkapannan pitäminen kotona, joten pakottamisesta puhumista on turha ylidramatisoida. En näe aihetta lainsäädännön muutoksiin näiltä osin.\nAsevelvollisuutta ei pidä lakkauttaa vaan kehittää, aivan kuten Siilasvuon työryhmä esittää. Tärkeintä on, että noin 70 % suomalaisista ikäluokista koulutetaan jatkossakin reserviin ja kertausharjoituksia järjestetään heille riittävän usein. Jos saat poliitikoille myydyksi ajatuksesi siitä, että heille kaikille kuuluu (korotetun) päivärahan lisäksi rahasumma vaikka kotiuttamisrahana, sehän sopii kyllä minulle. Mutta asevelvollisuus on suomalaisille samalla myös oikeus, ja sen aseellisena suorittamista tukee tieto siitä, että sitä odotetaan oletusarvoisesti jokaiselta palveluskelpoiselta ikätoveriltakin rahapalkasta riippumatta. Se on maanpuolustustahtoa, jonka varassa pinta-alaltaan Suomen kokoisen maan puolustuskyky joko seisoo tai kaatuu.\nRoope Luhtala 23.3.2014 12:45 Vastaus kommenttiin #77\n"Miksi et sitten puhu selväkielellä suoraan ammattiarmeijasta, vaikka oikeasti näköjään tarkoitatkin sitä?"\nSuuri osa ihmisistä luulee että ammattiarmeija tarkoittaa pysyvästi töissäolevista sotilaista muodostettua armeijaa, vaikka reservin voi muodostaa myös vapaaehtoisesti asepalveluksen suorittaneista, jotka eivät siis jää armeijaan töihin palveluksensa jälkeen.\n"Se on Ruotsissa epäonnistunut surkeasti jo alkutaipaleellaan, eikä Ruotsin virhettä pidä ikinä kopioida Suomeen."\nRuotsissa mm. Huoltorykmentin komppaniapäällikkö Jonas Schiller pitää nykyistä vapaaehtoismallia erittäin toimivana:\n"I en färsk Sifo-undersökning som Svenska Dagbladet beställt svarar 48 procent av svenskarna ja på frågan om de tycker att Sverige ska återinföra allmän värnplikt. Två riksdagspartier, Folkpartiet och Vänsterpartiet, har frågan på sin agenda.\nMen hos Jonas Schiller, stf kompanichef på Trängregementet, finner dessa inget stöd.\n– Vi har ett system nu som jag tycker vi ska landa i, innan vi drar allt för stora slutsatser. Vi har ett system som fungerar jättebra, vi bör landa i detta innan vi gör något förhastat."\n"Tärkeintä on, että noin 70 % suomalaisista ikäluokista koulutetaan"\nSuuren reservin muodostaminen on erityisen edullista vapaaehtoismallissa. Suomessa n. 36% koko ikäluokasta (ja 68% miesikäluokasta) suorittaa palveluksen tällä hetkellä.\nHannu Mononen 23.3.2014 13:55 Vastaus kommenttiin #78\nOK, eli ehdotuksesi on siis "ammattiarmeija ja siihen perustuva reservi".\nMitä se merkitsee sodan ajaksi mobilisoitavan reservin vahvuudelle?\nJatkosotaan tuolloin 3,8 miljoonan asukkaan Suomi mobilisoi n. 500 000 miestä.\n5,7 miljoonan asukkaan Nyky-Suomessa sodan ajan joukkojen vahvuus on ollut pitkään 350 000 luokkaa, mistä se vähennetään 230 000:een.\n9,5 miljoonan Ruotsillakin lienee edelleen jäljellä koulutettua reserviä heidän entisen asevelvollisuutensa ajoilta, mikä tosin hupenee nopeasti ajan saatossa.\nEihän tämä nykyään kovin vakuuttavalta näytä:\nAntal rekryter och officersaspiranter\t= 502, kun Suomessa Puolustusvoimat kouluttaa vuosittain runsaat 20 000 varusmiestä (esim. Karjalan prikaatissa Vekaranjärvellä koulutetaan vuosittain noin 3600 varusmiestä).\nMitähän voidaankaan päätellä sotilaallisen suorituskyvyn kehityksestä kummankin toimintatavan vallitessa?\nJari-Pekka Vuorela 23.3.2014 13:37 Vastaus kommenttiin #77\nYhdysvalloissahan ei ole ollut yleistä asevelvollisuutta sen jälkeen, kun kutsunnat todettiin perustuslainvastaisiksi. Maailmanpoliisin hommat hoidetaan kokonaan palkkatyönä.\nTämä oli vain toteamus, ei ehdotus Suomen valtion menoarvion uudeksi jakaumaksi.\nJukka Wallin 26.3.2014 21:52 Vastaus kommenttiin #65\nPorukka unohtaa sen yksikertaisen tosiasian että ei 5.3 miljoonan asukkaan valtiossa kovin kummoista reserviä ylläpidetä, kun tälläkin hetkellä reserviä supistetaan noin sadalla tuhannella, 250 000 reserviläiseen. Tulevaisuudessa pystytään pitämään jonkin kirkonkylän nakkikioskia hallussamme. Koko maan puolustamista on jo aikoja sitten luovuttu.\nAntti Ukkonen 21.3.2014 23:19\n6 ja 7 ovat jossain määrin konfliktissa toistensa kanssa.\n"Tunnepitoisuus on myrkkyä turvallisuudelle"\nTurvallisuuden maksimointi on primitiivistä paskaa, joka pahimmillaan rapauttaa tilanteeseen, jossa ei ole turvassa missään eikä miltään.\nAndras Lahdelma 22.3.2014 12:53\n"Turvallisuuden maksimointi on primitiivistä paskaa, joka pahimmillaan rapauttaa tilanteeseen, jossa ei ole turvassa missään eikä miltään."\nLisäksi se on juurikin helvetin tunnepitoista, paljon tunnepitoisempaa kuin mikään hempeily tai kiihkoilu.\nJorma Pallasvirta 21.3.2014 23:24\nHyvä analyysi ja selkeästi nuotoiltu - kiitos! Merkillistä, että tällainen ammattimaisen viileä analysointi ärsyttää joitakin.\nJorma Pallasvirta 21.3.2014 23:29\nHups - otsikko lipsahti ohi. Opas "for dummies" :D\nIlkka Hyttinen 23.3.2014 23:07\nTommi missaa pelkän nato- propagointinsa jo lapsellisesti alinimittelevään otsikkoon "for Dummies" - "tuttipäille, pölkkypäille, tolvanoille, tyhjille pakkauksille, jne.". Asiallisuutta enempää kuin kirjoituksen toivottua nato-maaliinsa tähtäävää vaikuttavuuttakaan ei moisella kohoteta, enempää kuin valtiotieteilyn alkeitakaan, päivastoin...\n* Kirjoita rakentavasti...\nSuomi, suomalainen on monessa suhteessa kaikesta huolimatta jokseenkin vähiten typerä kansa koko maailmassa:\nTimo Riikonen 24.3.2014 13:18 Vastaus kommenttiin #95\nIlkka, englanninkielisessä kirjallisuudessa on ollut yleistä viimeiset 20 vuotta tehdä kirjoja ja ohjeita "for dummies". Jos siitä tekee käännöksen vanhan sanakirjan perusteella, niin saadaan väärä vastaus, eli se että teksti on tarkoitettu tyhmille ihmisille.\nOikea käännös on kuitenkin että opas on kirjoitettu selkokielellä ja opuksen lukemiseen ei tarvitse olla perustietoja aiheesta. Henkilökohtaisesti pidän opuksista jotka on kirjoitettu tällä tyylillä ja pyrin siihen aina itsekin, paitsi kun kirjoitan tieteellisiä tekstejä.\nEli "for dummies" ei liity mitenkään siihen että lukijaa olisi aliarvioitu.\nIlkka Hyttinen 26.3.2014 23:38 Vastaus kommenttiin #109\nsilloin kun pysytään asialinjalla, ei ryhdytä edes vihjailemaan tiedotuksia "for Dummies", vaan esitetään esim. "Valitut Palat" Natosta, tms. - mieluummin ilman mitään sen kummempia fraaseja... Kirjoittajan asenne, kirjoitustyyli ratkaisee lopulta, miten tuo "for Dummieskin" ymmärretään" - parhaiten ilman sitä - ja tässä tapauksessa se kääntyy kyllä ehdottomasti ko. kirjoittajaa vastaan, tekee karhunpalveluksen muutoin asialliselle, vaikkakin yksipuoleiselle kirjoitukselle.\nSe ilmaisuna "kansankielelle" ainakaan meillä Suomessa ei kuulosta lainkaan kohteliaalta, lukemaan, kantaa ottamaan kannustavalta, päivastoin!\nTieteellinenkin teksti kansakielellä ymmärrettynä ei kaipaa mitään ennakkolisäselittelyjä - se jos mikä aliarvioi lukijaa. Tekstin kansankielinen, selkeä, ytimekäs rakenne kertoo ilman ennakkoselittelyjä, meneekö itse asia perille vai ei. - Tässä tapauksessa ei.\nMatti Villikari 27.3.2014 00:27 Vastaus kommenttiin #109\nKiitos Timo selvennyksestä. Itsekin kirjoitin että tsuhnat = dummies. Tämä tuli nyt selväksi. Onko sinulla Timo hyvää suomennosta tsuhnalle?\nIlkka Hyttinen 27.3.2014 01:06 Vastaus kommenttiin #124\nsinulla on ilmeisen lukuvaikeuksia Timon "for dummies"- tekstin ymmärtämisessä. "tsuhnasi" vain vahvistaa mitä Tommin kirjoitus sinunkin ajatuksissasi yleisestikin mielletään...\nTimo Riikonen 27.3.2014 10:28 Vastaus kommenttiin #124\nHei Matti, en käyttäisi "tsuhnat" sanaa koska se ei kerro minulle mitään ja lähin mieleeni tuleva asia on tupakan polttaminen (sauhuttelu). Käyttäisin joko "for dummies", "tyhmyreille" (riskialtista!) tai "selkokielinen".\nIlkka Hyttinen 27.3.2014 23:00 Vastaus kommenttiin #134\nja sinä missaatkin tällä kommentillasi sen mitä yritit aiemmin "normaalina" aluksi "tsuhnuttaa"...\nTšuhna merkitsee loppujen lopuksi paljon ystävällisempää, jopa leikittelevää käsitettä kuin mitä Matti on yritellyt vesitellä nato-vastustajista - tai suorastaan verrattuna siihen, mitä meilläkin käytetään "velivenäläisistä": "ryssä, vaikka voissa paistais"...\nTsuhna, ihmisen paras ystävä :\nTimollekin lisää lukemista "venäjäkammoisuudesta" - ei "nukkumoisesti":\nTimo Vihavainen: Ryssäviha - Venäjän pelon historia\nPentti Järvi 29.3.2014 21:40 Vastaus kommenttiin #136\nEnpä haluaisi olla saivartelija Ilkka Hyttisen kanssa samassa korsussa seuraavassa sodassa.\nIlkka Hyttinen 30.3.2014 00:46 Vastaus kommenttiin #155\nkuulehan, älykäs pääsee pinteestä johon bunkkeriin viisas ei edes koskaan joudu - siinä se ero sotakiihkoilijoiden ja rauhanhankkijoiden välillä...\nNormaalisti jollekin väitteelle on esitettävä asiaperusteet, muutoin pysyy vain itse perusteettomana, siten asiattomana saivartelijana, pikkumaisena hiustenhalkkojana, p-tärkeänä turhantarkkana, pedanttina hyvän vihollisena, jne. ...\nOlikohan sinulla jotain asiaakin, lisäarvoa tähän keskusteluun?\nP.S. Oletkohan sinäkin jämähtänyt vieläkin sinne 70 v- juoksuhaitoihin ja korsuihin, kun et tiedosta nykysodankäynnin muodoista mitään?...\nPekka Roponen 21.3.2014 23:36\nOnko Suomella pääsyä NATOon? Ennen Krimin kriisiä epäilin sitä, jotta Saksa ja Ranska eivät halua Venäjää ärsyttää, eivätkä meitä päästää liittoon mukaan.\nOnko tilanne nyt muuttunut - vai entisestään vahvistunut? Onko valtion johdolla tietoa asiasta?\nRami Ovaskainen 22.3.2014 00:59\nBäckmannin ja muiden venäläismielisten (negatiivisessa mielessä) mukaan Suomella ei koskaan ole pääsyä NATOon. NATOn pääsihteeri on toki asiasta eri mieltä ja jokaisen järkevän ihmisen tulisi yleensä olla eri mieltä kuin Bäckman...\nJari-Pekka Vuorela 22.3.2014 02:49\nEiköhän tässä nyt lähinnä ole kysymys siitä, uskaltavatko Suomen nykyiset päättäjät käyttää valtuuksiaan niin kuin Paasikivi ja Söderhjelm vuonna 1948. Turvallisinta olisi sitoutua demokraattiseen maailmaan entistä tiiviimmin.\nPertti Väänänen 22.3.2014 12:23\nTästä kirjoituksesta taitanee puuttua eräs kuluerä, jota ainakin Viro on maksanut joskin vapaaehtoisesti. Nimittäin osallistuminen Nato-maiden mukana mahdollisiin sotiin maailmalla, joissa todetun aseveljeyden myötä Suomen turvatakeet lujittuisivat.\nTietenkin varsinaisen etulinjan jälkäväkiyksikön voi korvata antamalla Hornet-osaston liittolaisten käyttöön. Näin mahdolliset tappiot tulisivat pienemmiksi. Kysehän olisi lähinnä Hornettien käyttö maamaaleja vastaan.\nMark Andersson 22.3.2014 12:40\nMitä on "turha arvokeskustelu"?\nKaikki keskustelu ja järjen käyttö sisältää tunnetta, paitsi koneen ajattelu. Koneita emme ole, ja koneiksi emme halua tulla. Vai haluammeko?\nJärjen perääminen Nato-keskusteluun tähtää tässä yhteydessä natomyönteisyyteen. Toisessa yhteydessä taas natovastaisuuteen.\nMutta yhtä oikeaa vastausta ei ole - edes koneella esittää.\nAntti Ukkonen 22.3.2014 13:00\nJos asettaa turvallisuuden isolle prioriteetille, antaa sen tarpeen ohjata arvoja, silloin lopputulos on aina sen maksimointia. Sen voi tehdä monenlaisessa harhassa, mutta yleensä vastakkaiset harhat ovat vahvimmine tukkanuottasilla; Kummatkin haluavat maksimoida turvaa, mutta heidän tiensä siihen on erilainen. Siinä asetelmassa toki on todennäköisempää että toinen on enemmän oikeassa.\nJos kuitenkin hypätään sen "frameworkin" ulkopuolelle kokonaan tai annetaan jonkin muun tarpeen ohjata ajattelua, lopputulos on toki eri ja totuus toinen.\nMark Andersson 22.3.2014 15:14\nMitä turvaan ja turvallisuuteen tulee, sen suhteen ei ole syytä toimia mustavalkoisesti ja kuvitella turvallisuuden maksimointia vaille ikäviä seurauksia.\nVoimmehan toki asettaa valvontakamerat joka nurkalle, sijoittaa jäljityssirut jokaisen ihon alle ja käyttää ulkona kypärää ja hengityssuojaa...\nJukka Laine 22.3.2014 12:56\nSuomi on jo riittävästi integroitunut länsimaailmaan. Valtiolla, kunnilla, yrityksillä ja yksityisillä on yhteensä 300 miljardia euroa velkaa, suurin osa ulkomaanvelkaa. Seuraavan kolmen vuoden aikana ainakin 30 miljardia tarvitaan lisää velkaa julkistalouden pyörittämiseen.\nYhdysvalloista onkin esitetty ajatuksia, joista yksi on että Suomi liitetään Natoon kostoksi Venäjän toimille Krimillä. Meidän talous on alle 1% EU:n taloudesta ja meidät voidaan uhrata. Taloussuhteet muuttuisivat varmasti Venäjän kanssa.\nVirolaisille Nato ja EU jäsenyys ovat itsestäänselvyys, he saavat enemmän EU tukia mitä kykenevät keräämään veroja alueeltaan. Tuleeko Suomestakin tuensaaja ja EU hoitaa myös velkamme. Epäilen.\nMyös Nato jäsenyys kahden liittoutumattoman maan, Venäjän ja Ruotsin välissä muuttaisi alueemme turvallisuustasapainoa ja toisi uusia uhkia. Joutuisimme varustautumaan sotilaallisesti, eikä Venäjä enää loisi rauhaa ja turvaa alueellamme vaan kauppakumppanimme muuttuisi sotilaalliseksi vastustajaksemme käytännössä. Venäjä on estänyt konfliktien eskaloitumisen tehokkaasti omilla maillaan ja lähialueillaa. Georgia, Tsetsenia ja Ukraina eivät ole eskaloituneet sodiksi, koska Venäjän armeija on turvannut rauhan. Nato jäsenyyden myötä joutuisimme vastaamaan myös enemmän omasta turvallisuudestamme ja maailman rauhallisimmat rajavyöhykkeet muuttuisivat kauhun tasapainon alueiksi. Onko meidän viisasta rakentaa muurit ympärillemme ja luopua lopustakin itsemääräämisoikeudestamme.\nJari-Pekka Vuorela 22.3.2014 13:16\nSellainen tilanne, jossa Ruotsi jäisi liittoutumattomaksi Norjan ja Suomen välissä, ei liene kovin realistinen.\nJukka Laine 22.3.2014 13:24\nRuotsi pysyttelee kaikkien konfliktien ulkopuolella. Niin velkakriisien kuin sotilaallistenkin kahnausten. Se on ruotsalaista realismia, säilyttää oma itsemääräämisoikeus. Niin taloudessa kuin turvallisuudessa. Kehitysapukin on sidottu liikeelämän palvelemiseksi. Amerikkalaisten etujen palvelijaa ei Ruotsista tule, vaikka Carl Bildt ruotsalainen onkin.\nTere Sammallahti 23.3.2014 13:40\n"...eikä Venäjä enää loisi rauhaa ja turvaa alueellamme..."\nSiis mitä helvettiä nyt Jukka?\nSeppo Hildén 22.3.2014 13:05\nTää jätkähän on nero.\nKommentoijille tiedoksi, että tarkoitin siis blogistia.\nIlkka Hyttinen 23.3.2014 23:21\nja joku "dummies" sitten niistä?\nSepollekin tiedoksi, että jo otsikko tarkoittaa sitä, itse voit vapaasti valita kohteen/kohteet...\nTimo Riikonen 24.3.2014 13:52\nIlkka Hyttinen 27.3.2014 00:04 Vastaus kommenttiin #111\n#119 - "for dummies"- kulttuuri ei ole käytössä eikä voimassa meillä suomenkielisessä Suomessa, vaikka sitä nuoriso muodossa jos toisessakin yrittää ujutella meille...\nJari-Pekka Vuorela 27.3.2014 00:18 Vastaus kommenttiin #121\nSe on ilman muuta yleisesti käytössä. Mieluummin Tommin selväkielinen esitys for dummies kuin Ilkan loputon tyhjä lätinä – jota yleisesti kutsutaan floodaamiseksi, vaikka et varmaan halua sitä tietää.\nIlkka Hyttinen 27.3.2014 23:33 Vastaus kommenttiin #123\nvai "yleisesti" - laskehan ensin "dummiesit" näilläkin saiteilla, ulkomaisillakin...\nYleinen = julkinen, yhteiskunnan omistuksessa oleva, yhteiskunnallinen,\ntavallinen, usein käytettävä, usein ilmenevä, toistuva\nyleistynyt, laajalle levinnyt, yleisesti esiintyvä, vallitseva, ~yleispätevä,\n"Ilkan loputon tyhjä lätinä" - kertoo juuri vain itsestäsi, kun et pysty kumoamaan monen monia ei-nato- perusteitani saati linkkejä, artikkeleita, otteita, jne. - edes aluksikaan - kas siitäpä pelkkä kateellisen ontto ad hominointisi...\nMitä asiallista lisäarvoa toit tälläkin kommentillasi tähän keskusteluun??\nSinä et pelkästään toistele samojasi, samatyylillisiä heittojasi - se jos mikä on tahallista floodaamista, etten sanoisi spämmäämistä...\nHannu Mononen 22.3.2014 13:19\nJukka Laine: "Joutuisimme varustautumaan sotilaallisesti, eikä Venäjä enää loisi rauhaa ja turvaa alueellamme vaan kauppakumppanimme muuttuisi sotilaalliseksi vastustajaksemme käytännössä."\nJokainen vastuullinen valtio joutuu varustautumaan sotilaallisesti ylläpitääkseen puolustuskykynsä -- ei siis mitään uutta tässä. Venäjän tekemisiin meidän turvallisuusratkaisullamme on kovin vähän vaikutusta, olemmehan jo nyt maalialueena sitä päivää varten kun Venäjä kaipaa lisää syvyyttä puolustukselleen. Koska valtaosa EU-maista jo kuuluu Natoon, näiden kauppakumppanina oleva Venäjäkö siis on sotilaallinen vastustaja kaikille Nato-maille käytännössä? Se vastustajuushan toki riippuu aivan siitä, miten Venäjä sotilaallisesti toimii.\n"Georgia, Tsetsenia ja Ukraina eivät ole eskaloituneet sodiksi, koska Venäjän armeija on turvannut rauhan."\nKahta ensimmäistä Venäjä miehittää sodankäynnin jälkeen, Ukrainan osalta emme vielä ole nähneet kaikkea. Miehittäjä-Venäjän rauhaa en soisi Suomessa näkeväni.\n"Nato jäsenyyden myötä joutuisimme vastaamaan myös enemmän omasta turvallisuudestamme ja maailman rauhallisimmat rajavyöhykkeet muuttuisivat kauhun tasapainon alueiksi."\nVastuullista politiikkaa meille jo nyt on vastata omasta turvallisuudestamme. Kuinka kauhuissaan Norjan tarvitsee olla rajastaan Venäjän kanssa?\n"Onko meidän viisasta rakentaa muurit ympärillemme ja luopua lopustakin itsemääräämisoikeudestamme."\nEi varmasti. Eikä Natoon liittyminen tietenkään sitä tarkoittaisi, vaan kansallinen päätöksentekomme on ainoastaan vahvemmalla pohjalla kun sen tukena on leveämmät hartiat pahoinakin päivinä.\nJukka Laine 22.3.2014 13:17\nUnohda talous on sotilaan neuvo. Nato jäsenyyden myötä se realisoituisi. Jo pari matkustuskieltoa on tuonut shokin Suomen talouteen pääjohtaja Erkki Liikasen mielestä. Mitä jos venäläiset sivuuttaisivat Suomen talouden pysyvästi ? Kaikki investoinnit, turismi, logistiikka ja öljy- ja energiakauppa tehtäisiin Nato Suomen ohi ?\nMiten sen voi ohittaa kukaan inhimillinen ihminen ? Kansakunnan elanto ja elintaso kyseessä.\nMeidän politiikot taitaa olla sotilasta paremmin kartalla.\nUkrainassa ei ole tartuttu aseeseen. Veljekset hoitavat asiat puhumalla, ei maamiinoilla ja aseilla uhoten. Eikö se ole viisauden alku. Ottaa ryypyt ja mennä saunaan. Me elämme yhdessä ja olemme naapureita. Siinä on viisauden alku. Ei rakentaa muureja. Jätetään se arabien ja israelilaisten hommaksi. Vihan ja kaunan pito.\nTimo Riikonen 24.3.2014 14:02\n> Jo pari matkustuskieltoa on tuonut shokin Suomen talouteen pääjohtaja Erkki Liikasen mielestä.\nEi vaan Erkki Liikanen sanoi että Venäjästä enemmän riippuvat maat kuten Suomi ovat jo kärsineet ruplan kurssin laskusta ja sen takia pakotteiden tulisi keskittyä esim matkustuskiellon tapaisiin asioihin eikä esim kaupan tai energian tuonnin yhtäkkiseen lopettamiseen.\n> Mitä jos venäläiset sivuuttaisivat Suomen talouden pysyvästi ? Kaikki\n> investoinnit, turismi, logistiikka ja öljy- ja energiakauppa tehtäisiin\n> Nato Suomen ohi ?\nEli kauppa NATO-maahan Saksaan tehtäisiin Suomen ohi kuten jo nyt?\nJa autojen tuonti Venäjälle tehtäisiin NATO-maan Viron kautta eikä NATO-maan Suomen kautta koska Viro on vielä pahempi ongelmatapaus Venäjälle kuin Suomi?\nKaipaan vähän lisäargumentteja ennen kuin ymmärrän mitä sinä pelkäät...\nUkraina ei ole puolustanut Krimiä armeijallaan, koska silloin Venäjä valloittaisi joko Itä-Ukrainan tai koko Ukrainan. Jos Ukraina olisi NATO-maa niin todennäköisesti he uskaltaisivat taistella Venäjää vastaan.\nEli sinun mielestäsi meidän pitäisi tarjota Porkkalaa takaisin Venäjälle mieluummin kuin liittyä NATOon jos oikein ymmärsin?\nIlkka Hyttinen 27.3.2014 00:11\nMiksikähän et ole osallistunut keskusteluun esim. näillä sivuilla:\nHannu Mononen 22.3.2014 14:05\nSelittäkääpä meille natokammoiset, miksi yksikään jäsenmaa ei ole halunnut erota Natosta, vaikka valtioiden johdossa on ollut vaihtelevasti niin oikeistolaisia kuin vasemmistolaisiakin.\nTämä siitä huolimatta, että kylmä sota päättyi ja välillä luultiin Venäjänkin muuttuneen niin, ettei mitään puolustusliittoa enää tarvita.\nHeikki Aukee 22.3.2014 18:59\nPitäisi varmaankin löytää joku natokammoinen, että saisi vakavasti otettavan vastauksen. Se kuitenkin tiedetään miksi porukkaan alumperin liittyivät. Eivät nimittäin muutoin tienneet mitkä maat ovat vihollisen puolella. Välillä tuntuu, että epäselvää näyttää olevan vieläkin. Britannia ja Ranska melkein torppasivat Saksan yhdistymisen, mikä paljastaa natomaiden keskinäisen yhtenäisyyden ja luottamustason.\nHannu Mononen 22.3.2014 21:23\nEt ole vastannut kysymykseen. Miksi yksikään Natoon liittynyt maa ei ole eronnut siitä?\nMatti Villikari 27.3.2014 01:24 Vastaus kommenttiin #53\nTätä juuri tarkoitin. Kun esittää I.Hyttiselle selkeän kysymyksen, satavarmasti hän kiertää sen eikä vastaa. Jos kysyt häneltä suoran kysymyksen: mitä on kaksi kertaa kaksi, vastaus on että taas toistelelet näitä mantrojasi.\nNiin, että käy siinä sitten sivistynyttä vuoropuhelua. Minä luovutin jo ajat sitten tuon savipainin. Tuolla tyylillä hän myös vahingoittaa omaa pesäänsä. Tunnen monta keskustapuolueen kannattajaa, jotka ovat aivan eri linjoilla.\nIlkka Hyttinen 28.3.2014 01:27 Vastaus kommenttiin #130\nmiksi vastata ollenkaan epärelevantteihin kysymyksiin - vrt. vastaukseni Hannulle.\nMutta sinä et vastannut vieläkään noihin kysymyksiini, mm. kumpi olisi alueellamme ensin tosipaikan tullen Venäjä vaiko USA/Nato ? - jne. ei ole tullut vastausta, sehän olisikin täysin mahdotonta:\n"Niin, että käy siinä sitten sivistynyttä vuoropuhelua." - siitä vaan Mattikin lyömään vain lisää päätään Putinin Venäjän kylkeen - typerää, ei vain noloa, mutta minkäs teet...\nIlkka Hyttinen 23.3.2014 23:32\njälleeen toistelet täällä samojasi, mitä muuallakin: pelkkiä itsestäänselvyyksiä - jokseenkin samoin kuin jos kysyttäisiin sivareilta miksei puolustusvoimat ole jo lopettaneet toimintaansa, kun "meillä ei ole mitään uhkakuviakaan".\nJa minkähän takia sinäkään et saa tähänkään suoraan kysymykseesi vastauksia?\nHannu Mononen 24.3.2014 09:20\nHei taas Ilkka,\nOlisi kiva lukea Sinulta jotakin keskustelua eteenpäin vievää pelkän trollaamisen sijasta.\nIlkka Hyttinen 27.3.2014 00:52 Vastaus kommenttiin #106\nyleistät valitettavasti täysin perusteitta kommenttini pelkäksi "trollaamiseksi".\nTrollaaminen on nettifoorumeilla toisten tahallista provosoimista. Trollaava henkilö yrittää saada viestiketjuunsa napattua mukaan mahdollisimman paljon porukkaa, muttei itse usein osallistu keskusteluun.\nEsim. otsikointi "for dummies", "nato-kammoisille, jne. merkitsee juuri provoilevaa trollaamista - esimerkkejä löytyy...\nMontako nato- blogia olet tänne US-saitille kirjoitellut? Entä montako monipuolisesti natoilua puoltavia kommentteja ole tänne tarjoillut?\nAloitapa tutustuminen vaikkapa täältä:\nTutkija: Suomen Nato-hakemus voisi johtaa aluevaatimuksiin :\nkun taas varsin ylimielinen Heikki Talvitie ei perustele vastakkaista näkemystään millään tavoin…\nNato- jäsenyys ei ole minkään turvan tae. Puolueettomuutemme on ollut tähän asti selvä etumme kaikkialla, ilmeisesti tässäkin:\nSuomelle sovittelijan rooli Ukrainan kriisissä? :\nRussofobian takia Natoon?:\nLiittoutumatonta yhteistyötä Venäjän kanssa – ei Natoon :\nSuomen NATO-jäsenyys uhka Venäjälle - ohjuspuolustus aiheuttaisi vastatoimet :\nNato-armeijaa vai Väinämöistä? :\nMontako kommenttiasi löydät noilta blogeilta/ni? = 0 ...\nMatti Villikari 27.3.2014 01:06 Vastaus kommenttiin #106\nHannu, minä en enää vastaa I.Hyttisen kommentteihin siitä syystä, että hänen ensisijainen tarkoituksensa on nolata vasta-argumentin esittäjä ylivertaisella tiedollaan, joka ei vaadi sen kummempia perusteluita. Yleensä perustelut ovat viitteitä hänen omiin kirjoituksiinsa. Nähtävästi IH ajattelee, että määrä korvaa laadun. Hänelle on aivan mahdotonta tiivistää sanomaansa. Minun puolestani hän saa pitää uskonsa, minä pidän omani.\nIlkka Hyttinen 28.3.2014 00:04 Vastaus kommenttiin #126\nyritit mm. toisella blogillasi jatkaa keskustelua "herra x"- a.h.- nolausyrityksilläsi - eivät onnistuneet nekään - kun et pystynyt silloinkaan kumoamaan monia nato- antiteesejäni - eivät suinkaan yksin omiani!\nEt vastannut edes yksinkertaisiin kysymyksiini: kumpi meillä olisi tosipaikan tullen ennemmin Venäjä vai USA/Nato? Ryhtyisikös nato ekspansion, valtauksen jälkeen hätistelemään Venäjää alueeltamme jotenkin pois? Mikäs olikaan se taikasauva, joka on estänyt Venäjän ja USA/naton suorat konfliktit ja sodat ja estää toistaiseksi edelleenkin? - Ja mikä on se syy, miksi rajoillamme on jo pitkään vallinnut tasapaino, rauha, jota natoilijat yrittelevät vain kaikin tavoin järkyttää? - Ei ainakaan "dummiesit", "tsuhnat", päinvastoin...\nKyse ei ole tunteellisista ryssäviha- natoihannointi- uskonasisoista, kyse on monimuotoisesti asiaperustelluista tosiasioista. Yritä edes kumota...\nJos vastauksettomuutesi tulkitaan "noloksi", sen teet ihan itse.\nP.S. Monissa natoilua käsittelevissä blogeissani olen koonnut myös monen professorin, tutkijan, jne. näkökantoja, useita linkkejä asiaan. - Milläs kompetenssilla Matti heittelee jatkuvia samoja blogi- floodejaan ja trollauksiaan näille U.S.- saiteille, ikäänkuin pelkät "pravdansa" muodostaisi siten jotenkin määrällistä "laatua"?\nIlkka Hyttinen 28.3.2014 01:30 Vastaus kommenttiin #126\nIlkka Hyttinen 29.3.2014 03:15 Vastaus kommenttiin #126\nbtw, täällä lisää, jos you know:\nIltasanomien tiedotteeseen (http://www.iltasanomat.fi/kotimaa/art-128867068653...) viitaten:\nJyrki Lappi-Seppälä 22.3.2014 14:12\nMainitsit 1. kohdassa kolme mahdollista liittoutumiskumppania, Venäjän, Ruotsin ja Naton. Venäjä oli tietysti puhdasta retoriikkaa, mutta miksi ohitit järkeilyssäsi niin pikaisesti Ruotsin? Jos Nato tuodaan Pietarin ja Murmanskin porteille, se taatusti uhkaa Venäjän "legitiimejä turvallisuusintressejä" (vrt. viime sotamme), mutta puolustuskykyään nykyisestä huomattavasti kasvattanut Suomen ja Ruotsin (valtiosopimuksen tasoinen) puolustusliitto olisi huomattava peloite, eikä sellaista voimaa kuitenkaan voi uskottavasti pitää potentiaalisena hyökkääjänä. Kyse ei otietenkään ole siitä, että sellainen liittoutuma kykenisi sotilaallisesti "voittamaan" mitään merkittävää konfliktia, mutta se nostaisi alueen hyväksikäyttöyrityksen hintalapun huomattavan suureksi.\nMatti Villikari 27.3.2014 13:17\nJyrki, "Jos Nato tuodaan Pietarin ja Murmanskin porteille, se taatusti uhkaa Venäjän "legitiimejä turvallisuusintressejä""\nMiten Suomen itärajan varustautuminen muuttuisi, jos Suomi liittyisi Natoon. Minulla se käsitys (voin olla väärässä) että Naton jäsenenä Suomi voi päättää mitä arsenaalia sen alueella on. Siitä ei päätä USA, siis jos Suomi haluaa lisätä rautaa rajalle, Suomi päättää siitä itse.\nUhkaako siis Nato-Suomi taatusti Venäjän "legitiimejä turvallisuusintressejä"? Koko Nato-keskustelussa on sellainen kummallinen piirre, jota pidetään faktana, että Natosopimuksella Suomi antaa alueensa USA:n sotavoimien vapaaseen käyttöön ja USA:n tarkoitus on käyttää aluetta hyökätäkseen Venäjän kimppuun. Minusta näin ei ole.\nIlkka Hyttinen 28.3.2014 01:38\nmiten sinä toistelet jatkuvasti samoja onttoja mantrojasi, etkä tajua päivänselviä, yksinkertaisia, selkeitä toisasioita? - esitetty Putinin ja kenraaliensa toimesta jo monasti aiemminkin! Mutta sinähän leikittelet ylimielisenä vaan "yliputtiinia", yrität huudella avuttomana hädissäsi vain natoa apuun kun et pärjää asioilla:\nJP Immonen 22.3.2014 14:58\nJo kohdassa 1. meni kirjoittaja niin pahasti metsään, ettei edes jaksa lukea koko kirjoitusta loppuun. Ei venäjä ole yksin, joten ei sellasta vaihtoehtoa kuin liittoutuminen venäjän kanssa edes ole mahdollista. Vaihtoehto Natolle olisi liittyä CSTO:n tai SCO:n, jotka ovat Naton "kilpailijoita". Pelottavaa jos kirjoittaja väittää olevansa suomalainen ammattisotilas, ja tietämys puolustusliitoista on samaa tasoa kuin 6 luokkalaisella.\nTere Sammallahti 22.3.2014 15:12\nEihän kirjoittaja väittänyt Venäjän olevan yksin. Pelottavaa, että anonyyminä ja kuvattomana netissä olkiukkoja ja ad hominem-hyökkäyksiä viljelevä voi kokea noin kovaa ylemmyydentuntoa ilman mitään näkyvää perustetta.\nJuha Mäkinen 22.3.2014 15:03\nErittäin harkittu ja analyyttinen kirjoitus. Silti kommentoin muutamia ajatuksia herättäneitä mahdollisesti vajavaisesti pohdittuja tekstin kohtiaan. Otan myös huomioon muita aiempia kommentteja. Toisin kuin valtavirran Nato-jäsenyyttä puoltavassa ja inttävässä kerronnassa tässä otetaan sentään mainilla huomioon "oma kansallinen puolustus"; ei kuitenkaan esim asevelvollisuutta. Jostain syystä aikamme turvallisuuspoliittisessa keskustelussa Nato-liittoutumiskeskustelussa on meinattu heittää "lapsi pesuveden mukana pois". "Lapsi" on siis oma kansallinen puolustuksemme, joka laajassa vähäresurssisessa maassamme edellyttää kansalaistemme ottamista mukaan maanpuolustamiseen ja itseasiassa myös yhteiskuntamme turvaamiseen. Nykyisin kutsumme tätä "kansalaisten mukaanottoa" asevelvollisuudeksi, jopa yleiseksi tai suomalaiseksi sellaiseksi, mutta emme voine poissulkea tämänkään kehittämisvaihtoehtoja tulevaisuudessakaan. Enkä siis tarkoita nk. valikoivaa asevelvollisuutta tai ammattiarmeijaa johon pääosa Nato-maista on valitettavasti ajautunut (pl mm Kreikka ja Turkki).\nVäitän, ettemme voi missään nimessä ottaa annettuna a) kansalaistemme maanpuolustustahtoa, b) toimintakykyisyyttään ja c) asevelvollisuuden säilymistä etenkään mahdollisen Nato-jäsenyyden aikana. Eikä varsinkaan nyt kun valtaosa (=valitettavasti tai ei) kansalaisista ei kannata Suomen Nato-jäsenyyttä. Eli jos Ohion kampanjan aikana keskeinen argumentaatio linja meni että "kun ei ne muutkaan" niin NATO:ssa tämä argumentaatio linja voisi voimistua entisestään "kun ei ne muutkaan asevelvollisuuksia harrasta".\nLopuksi. Olisi sangen kiinnostavaa tietää miten NATO-jäsenyyden etuja ja haittoja erittelisivät näiden asioiden asiantuntijat eli esimerkiksi upseerit? Kuten miten he erittelevät asevelvollisuuden etuja ja haittoja? Käsittelemme näitä kysymyksiä päivittäin Maanpuolustuskorkeakoulussa eri ikäisten upseerien ja kadettien sekä osin myös siviiliopiskelijoiden kanssa ja olemme huomanneet ettei näidenkään perusasioiden osaamista ja hallintaa (=asevelvollisuuden edut ja haitat?; NATO-jäsenyys edut ja haitat?) voi ottaa "annettuna" vaan ne pitää kasvatuksen ja opetuksen keinoin aina uusille ikäluokille opettaa - saaden parhaimmillaan heitä miettimään itsekin.\nJätettäköön harkitaan pitäisikö kansalaisia, eli äänestäjiä, näistä NATO-kysymyksen (kuten laajemmin turpon) eduista ja haitoista valistaa ehkä jo ennen vuoden 2015 eduskuntavaaleja?\nLopuksi. Blogin "jengilogiikka" on ulkopoliittisena ohjenuorana "mielenkiintoinen" mutta en lähtisi sitä suosittelemaan; kuten en itseasiassa suosittele meitä kaikkia lähiöissään ;D jengiytymäänkään (=valitsemaan oman puolensa).\nMarkus Myllymäki 22.3.2014 15:12\nJos Nato-ovi olisi auki, kävelisin siitä sisään, enkä tulisi ihan heti ulos. Aivan kuten hakeuduin Tarmon voimailujaostoon tultuani ryöstetyksi Helsingin rautatieasemalla.\nHeikki Aukee 22.3.2014 15:25\nHyvä viesti Venäjän suuntaan. Miksei myös länteen. Suomen kannalta ajateltuna kirjoittajan kysymykset ovat rautaa ja johtopäätökset perusteluineen pehmeää huttua.\nKirjoittaja voisi unohtaa Paasikiven ja Kekkosen politiikan jo menneisyyteen, ja herätä todellisuuteen. Noiden herrojen linjaukset perustuivat Suomen sijainnille maailmassa ja politiikka sen aikaiseen maailmantilanteeseen. Suomen sijainti ei ole muuttunut niistä ajoista. Siitä lähtökohdasta on valittava järkevin politiikka ja myös politiikan teko tapa huomioiden tämän päivän maailmantilanne.\nKannattaa laskeskella montako sotaa Naton jäsenmaat ovat käyneet Venäjää vastaan. Suhteessa Venäjään, tiedetään kenen puolella Suomi aina on, mutta moniko läntisistä valtioista seisoo samassa rivissä tarpeen tullen. Sitä kannattaa todella pohtia. Suomen uskottavuus on osoitettu sodilla, joita Venäjää vastaan on käyty sen jälkeen kun venäläiset kommunistit häädettiin rajan taakse 1918.\nSotilaallisesti Venäjä vahvistuu ja Nato-maat heikkenevät. Sen näkee tämän hetkisestä kriisistä. Nato-maiden turvallisuus perustuu USA:n lupaamaan pelotteeseen. Sama puolustuskyvyn rapautuminen tapahtuisi pidemmän päälle myös Suomelle Naton jäsenenä. Onkin syytä miettiä, mitä tapahtuu todellisessa kriisissä. Suomen turvallisuutta ei voi laittaa pelkästään paperinpalasen ja solidaarisuuslupausten varaan.\nTiedustelu ja satelliitit ei meitä kovin pitkälle auta. Aika outoa olisi, jos tutkien ja satelliittien data, sekä muu tiedustelutieto ei olisi Suomen käytössä todellisen tarpeen tullen liittoutumattomuudesta huolimatta.\nSuomenlahden tällä puolallakin selvästi on nähtävissä, että balttien usko Nato-maihin horjuu kriisistä toiseen. Heillä ei kuitenkaan vaihtoehtoja ole, kuten Suomella. Ainoa joka todella varmistaa Suomen turvallisuuden, on huolehtiminen itse omasta puolustuskyvystä, oltiinpa Natossa tai ei, mutta vain ulkopuolella ollessa puolustusvoimat pysyvät prioriteeteissä riittävän korkealla tasolla.\nSotilaallinen puolustuskyky ja halu voi perustua vain aseistukseen ja sotilaisiin. Mikäli Natoon kuuluvia maita Suomen turvallisuus kiinnostaa, mikään ei ko. maita estä yksipuolisesti ilmaisemasta takaavansa myös Ruotsin ja Suomen koskemattomuuden liittoutumattomuudestaan huolimatta. Eipä taida kantti kestää.\nJari-Pekka Vuorela 22.3.2014 20:10\nVarmaan tarkoitat hyvää, mutta ilmaus "venäläiset kommunistit häädettiin rajan taakse 1918" osoittaa, että et tiedä Suomen tai maailman historiasta mitään.\nIlkka Hyttinen 23.3.2014 23:48\ntiedoksi sinulle: noinkin kävi, mutta samalla paljon muutakin : Suomen vapaussota 1918 . Vapaussota-nimitys johtaa näkemyksensä itsenäisyyspiirien Venäjää vastaan käymään taisteluun. Jo tuolloin tavoitteena oli irrottaa Suomi itsenäiseksi valtioksi.\nEi tikulla raapaisu ainakaan yhdellä kertaa heivaa mitään mihinkään suuntaan, korkeintaan osoittaa vain yksipiippuisen asenteellisuutesi.\nTimo Riikonen 24.3.2014 14:25\n> Eipä taida kantti kestää.\nEipä "kestäisi". Idiootteja saa etsiskellä, mutta suosittelisin vilkaisemaan peiliin seuraavalla etsintäkerralla. Tuskin kukaan maa haluaa turvata yksipuolisesti toisen maan turvallisuuden saamatta mitään takaisin. Tuolla logiikalla sen voisi asettaa syyksi liittyä NATOon: velvollisuudet on hajautettu monelle maalle, joten ongelmiin ei joudu yksin.\n> Sotilaallisesti Venäjä vahvistuu ja Nato-maat heikkenevät.\nEli sinun järkeilysi on että mitä enemmän me tarvitsemme turvaa Venäjää vastaan niin sitä kauempana meidän tulee olla NATOsta?\n> Heillä ei kuitenkaan vaihtoehtoja ole, kuten Suomella.\nEi, Suomellakaan ei ole oikeasti mitään vaihtoehtoja. Mutta kun meitä ollaan vuosikymmeniä opetettu suomettumaan, niin jopa nuoretkin tuntuvat oppivan sen äidinmaidosta. Vai olisikohan siihen syynä vain se että nuorena on helppo olla ideologinen: "ei kukaan oikeasti halua sotia", ennen kuin maailmaa on nähnyt tarpeeksi jotta ainakin useimmat meistä karistavat tyhmimmät ideologiat.\n> mutta vain ulkopuolella ollessa puolustusvoimat pysyvät prioriteeteissä riittävän korkealla tasolla.\nEi se noin mene. Poliitikot antavat prioriteetit ja rahat armeijalle. Jos armeija alkaa puuhastella sekundäärisiä asioita turhan paljon, niin sitten poliittikkojen tulee korjata tilanne jonka he ovat antaneet tapahtua.\n> Tiedustelu ja satelliitit ei meitä kovin pitkälle auta.\nErityisesti Eurooppalaiset, mutta myös osin Amerikkaiset jättävät mielellään vaikeimmat haasteet tekemättä koska siellä on vaarana epäonnistua. Mutta silloin kun kyse on tärkeistä asioista kuten että NATO-maahan hyökätään niin kummassakaan ei jäädä jahkailemaan vaan tähän haasteeseen vastataan meni sitten syveen tai saveen.\nParas esimerkki on Iso-Britannia: kun Argentiina hyökkäsi Falklandin saarille, niin ei ollut mitenkään itsestään selvää kumpi osapuoli voittaisi sodan siellä. Samoin puhtaasti kaupallisesti ajatelleen Iso-Britannialle halvin vaihtoehto olisi ollut välttää sotaa. Silti he iskivät takaisin täydellä voimalla siihen asti kunnes saaret oli vapautettu.\nTämä sama tapahtuisi myös Suomelle:\n- Yhdysvaltojen presidentti ei pysyisi virassaan jos hän ei aloittaisi sotaa NATO-maahan hyökkääjää vastaan.\n- Iso-Britannia seuraa Yhdysvaltoja samoin riippumatta siitä mikä puolue on vallassa.\n- Saksa ei pelkää asettua vastustamaan Venäjää sotilaallisesti kun Eurooppaan hyökätään.\n- Itä-Euroopan maat, Tanska, Norja ja Alankomaat tulisivat rintamaan mukaan. Joskin Venäjän naapurimaiden osalta apu voisi jäädä sotaharjoituksiin rajan tuntumassa. Paitsi Viro olisi kriittinen: se antaisi useamman lentokentän NATOn käytettäväksi.\n- Ranska, Italia, Espanja, Kreikka ja Turkki olisivat hitaampia reagoimaan ja heidän apu voisi jäädä enemmän verbaaliseksi kuin käytännöllistyä, mutta he eivät ainakaan virallisesti vastustaisi tukeaan.\nEli Yhdysvallat, Iso-Britannia, Saksa ja muutama muu pienempi maa tukisi meidän sotaamme. Jos Suomi pystyy estämään sen ettei Venäjä saisi vallattua Suomea viikossa, niin NATO-puoli voittaisi ilmaherruuden. Ilmaherruus takaa sen että Itämeri olisi NATOn hallussa, joten tänne saataisiin sekä näiden maiden joukkoja että lisäaseistusta paikalle kunnes meidän puoli voittaisi sodan.\nIlman NATOa olisi vain ajan kysymys kuinka nopeasti Suomi häviäisi.\nIlkka Hyttinen 27.3.2014 01:09\nleikittelet samoilla pelkillä teoreemoillasi "jos olisimme natossa" - mutta kun emme...\n...jankuttaen vain tässäkin samojasi: #120\nSeppo Turunen 22.3.2014 16:07\nNapakka pläjäys blogistilta. Hyssyttely pitäisi lopettaa ja nostaa aihe poliitikkojen ja kansalaisten laajaan keskusteluun.\nPentti Luodetlahti 23.3.2014 10:59\nMonelle tällaiset kysymykset, kuten poliittiset kannanotot useinkin, kiteytyvät yksinkertaisiksi ja pinnallisiksi sloganeiksi, kuten "tosiasiat on syytä tunnustaa", "kyllä kansa tietää" tai "konnat kiinni". Ajattelu pysähtyy itsestään selvään, jossa juuri itsestäänselvyys tuntuu viisaudelta, siihen on helppo yhtyä.\nVaikeampaa on hyväksyä, että myös tosiasiat ovat historiasidonnaisia ja muuttuvat, kansan tieto on yhteydessä tiedotusvälineiden monipuolisuuteen, eilisen sankarit voivat olla tämän päivän konnia ja päinvastoin.\nSuomessa opittiin toisen maailmansodan jälkeen käyttämään ulkopolitiikkaa sisäpoliittisen vallan lähteenä. Syntyi "luottamuksen" ansaitsemisen käytäntö, jossa turvallisuuskysymykset kiinnitetään yksittäisiin henkilöihin ja "sitoutumattomuus" esitetään ikään kuin itsestään toimivana takuuna, erillisuhteena ja kahdenvälisyytenä. Käytäntö on vallan lähde, sellaisena sitä käytetään niin meillä kuin muuallakin.\nMuualla kuitenkin puhutaan meidän yli, sijoitetaan meitä milloin minkin väriselle alueelle, halusimme tai ei.\nOn etuoikeus voida päättää arvoistaan ja sitoutumisistaan itse. Monilla kansoilla ei ole siihen mahdollisuutta, vaikeaa se on toisinaan suurillekin, kuten Ukrainan tilanne osoittaa. Monet kansat kamppailevat nytkin kohti demokraattisempaa ja vapaampaa yhteiskuntaa.\nMielestäni olemme samantapaisten ratkaisujen edessä kuin Koiviston kauden aikana. Koivisto katsoi EU:hun liittymisen ensisijaisesti turvallisuuskysymykseksi. Ei turvallisuutena suhteessa silloiseen uuteen Venäjään vaan laajemmin, suhteessa menneeseen ja tulevaan.\nViime vuosina maassamme on syntynyt ilmiöitä ja liikkeitä, jotka ovat heikentäneet asemaamme EU:ssa, vaikeuttaneet eurotaloutta ja jopa mahdollistaneet sen rasismin ja kovan nationalismin nousua, jonka ääri-ilmiöitä näemme Venäjällä ja Krimillä.\nIkääntyvien suurten ikäluokkien paino kääntää Suomen katsetta sisäänpäin. Käymme sote-keskustelua kansakunnan suurimpana kysymyksenä.\nKäymme sodan käyneen ja hyvinvoinnin rakentaneen sukupolven jälkeisten suurten ikaluokkien keskustelua. Ikäluokkien jotka kasvoivat kylmän sodan staattisen kaupan luoman pitkän talouskasvun oloissa ja omaksuivat itsepetoksellisen ajattelutavan, opin hyvinvointivaltiosta ja suomalaisesta työstä. Hyvinvointivaltion ideologinen voima katosi 1990 luvun alun Euroopan murrokseen ja taloudellinenkin viimeistään maamme tuolloiseen suureen lamaan. Nokian yllättävä menestystarina on hidastanut tuotannollisen pohjan menettämisen huomaamista.\nJäljellä on inspiraatiotaan etsivä ikääntyvä joukko, joka varjelee velanoton ja laajan julkisen talouden kautta hyvinvointiyhteikunnan illuusiota vailla suuntaa ja ihanteita, arvojakin.\nVanha ideologinen valtio on kuollut. Jäljellä on nationalismia, zombeja uhkaavien varjojen maasta.\nElämme taloudellisten blokkien aikakautta, jossa olemme Euroopaa ja Länttä. Nykyinen kriisi johtaa Euroopan ja USA yhdentymiseen, se on väistämätöntä, koska liitto määrittää maailman suunnan, arvot ja standardit pitkälle tulevaisuuteen.\nEdessä on suuria muutoksia ja suurta dynamiikkaa. Tällä kertaa meidän on osallistuttava paremmin, liittouduttava tosissamme ja kannettava vastuuta myös yhteisestä menestyksestä, nähtävä yhteistyö oman menestymisemme edellytyksenä. Kestävää turvallisuutta ja menestystä ei saavuteta itsekkyydellä, poimimalla rusinoita.\nTarvitsemme uudenlaista avarakatseisuutta, ei nationalismia vaan suomalaista brändiä. Se on isänmaallista rahaa, vastuullista tuotantoa, investointeja alueille, joilla kehitys on kestävään ja palvelee läntisiä arvoja, vapauden ja demokratian puolustamista.\nTarvitsmme sitoutumista tulevaisuuden maailman rakentamiseen. Sitä eivät rakenna kasvottomat voimat vaan yksilöt. Aina joku jossakin päättää, niin hyvässä kuin pahassa. Konflikteja ei saa pelätä, niitä on aina ollut ja tulee olemaan.\nJokainen konflikti suhteutuu ja häviää ajan virtaan, oleellista on mitä uhrilla puolustetaan. Arvopohjamme ja vapautemme eivät ole itsestäänselvyyksiä, ne ovat myös velvoite.\nTimo Koivusalo 22.3.2014 17:20\nAnsiokas kirjoitus, joka osoittaa hyvin, että vanha sanonta pitää paikkansa. Amatöörit puhuvat strategiasta kun ammattilaiset puhuvat logistiikasta. Suomen kohdalla tämä pitää edelleen hyvin paikkansa koska logistisesti katsottuna Suomi on saari.\nSuomen Nato-jäsenyydessä olisi kysymys kahdesta asiasta, jotka toki liittyvät toisiinsa. Ensiksikin kovista turvatakuista eli sotilaallisesta vakuutuksesta arvaamatonta itänaapuria kohtaan eli jos tarve vaatii niin kalustosta, joukoista, ammuksista ja vanikasta. Toiseksi siinä on kyse maan huoltovarmuuden turvaamisesta, jotta varmistetaan talojen lämmitys ja ruokahuolto. Nykymaailmassa ei enää tulla toimeen pettuleivällä ja korvikkeella.\nJostain käsittämättömästä syystä suomalaiset poliitikot ovat kuitenkin katsoneet viisaaksi pitää Suomi riippuvaisena Venäjältä tuotavasta energiasta. Monet heistä hokevat hokemasta päästyään, että Nato-jäsenyys ei ole ajankohtainen vaikka naapuri elvistelee Karjalan kangaksella minkä ehtii. Samaan aikaan samat poliitikot ovat valmiita myymään Kremlille telakoita, jotka on määritelty strategiseksi omaisuudeksi.\nKysymys kuuluu, ovatko suomalaiset poliitikot yhteisessä rintamassa vai pelaavatko he jonkun muun lukuun? Toistaiseksi näyttää valitettavasti siltä, että yhteisen eurooppalaisen puolustuksen heikoin lenkki on juuri suomalainen poliitikko.\nLassi Loisa 22.3.2014 17:30\nKirjoituksen kommentoijat eivät näköjään ole pystyneet juurikaan perustelemaan näkemystään liittoutumisen aiheuttamista haitoista tai eduista. Minä en ketjun luettuani löytänyt esimerkiksi jonkun kirjoittajan esittämiä historiallisia perusteita mistään. Nato on tosiaan historiallisesto sotinut kovin vähän.\nEräs mielenkiintoinen kysymys on kuitenkin sotilaallisen suorituskyvyn ylläpito riittävällä tasolla niin, että voidaan myös oikeasti sotia. Joissakin kirjoittajien skenaarioissa esitetään (osittain aivan suoraan sanomatta), että Venäjä miehittäisi tai muuten ottaisi Suomen sotilaallisesti hallintaansa jos tulisi liittoutuminen Natoon. Venäjällä voi olla myös muita perusteita ottaa Suomi hallintaansa kuten Putinin Krim-aiheisissa puheissa on ollut esillä naapurimaiden osalta.\nSotilaallista suorituskykyä arvioiden Suomessa oleva armeija ei välttämättä enää nykyisin pystyisi vastustamaan Venäjää varsinkin kun Venäjällä on linjattu että ainakin pieniä taktisia ydinaseita voidaan käyttää osana normaalia sodankäyntiä ja Suomessa ei sellaisia ole ainakaan julkisen tiedon mukaan ollenkaan.\nNato on ainakin yksi vaihtoehto jolla sotilaallinen voima voidaan saattaa laskennallisesti paremmalle tasolle kuin Venäjällä. Aikaisemmat kirjoittajat ovat linjanneet eri perusteilla sitä, olisiko Naton voima ikinä käytettävissä sodankäyntiin, mutta siihen minulla ei ole arviointikykyä. Pidän Blogistin tavoin tutkijoita ja muita edunsaannin ulkopuolisia henkilöitä parhaina arvioijina vaikka politiikkaa toisessa maassa on siltikin varmasti vaikea tai mahdotonta ennakoida.\nNaton tai muun riittävän suuren sotilaallisen liittoutumisen sijaan ydinaseet ovat varmaankin ainoa riittävää sotilaallista suorituskykyä tuova elementti, jolla henkilömääräisesti pieni valtio voi tuottaa suurta valtiota vastaavaa sotilaallista suorituskykyä. Suomessa on teknologian ja tieteen kannalta riittävät mahdollisuudet tuottaa itse ydinaseita, joten vaihtoehto ei varmasti ole pelkästään teoreettinen. Ydinaseasia onkin sitten tunne- ja politiikkatasolla melko rajun voimakas asia ja omana mielipiteenäni pidän sitä jotenkin pois suljettuna vaihtoehtona ainakin tässä maailman ajassa Suomessa kun maamiinatkin oli jo liikaa nykyajan pullamössöpoliitikoille.\nNykypolitiikka jonkinlaisen sotilaallisen voiman hyökkäystä estävästä vaikutuksesta odottaa kuitenkin vääräksi näyttämistään. Minusta Suomessa ei ole edes todelliseen sotaan varauduttu näillä resursseilla, joten pelotevaikutukseen luotetaan varsin sokeasti ehkä siksi että se on toiminut jo aika pitkään. Vaikutusta varmaan vahvistaa monissa piireissä sekin, että käsittääkseni Venäjän armeija ei ole Saksan jälkeen sotinut modernia länsimaista armeijaa vastaan eikä siellä taida olla siis edes "oikeaa" sotaa käynyttä henkilöstöäkään juurikaan enää olemassa.\nMinusta kannattaisi kuitenkin tehdä jotain sotilaallisen suorituskyvyn kasvattamiseksi kun puheet Venäjällä kovenevat. Historia ainakin muistuttaa, että sotimishalua on ollut. Varasuunnitelmakin pitäisi olla, jos ensimmäinen vaihtoehto ei toimi.\nJari-Pekka Vuorela 22.3.2014 20:18\nParas puoltolause Natolle on juuri se, että on historiansa aikana joutunut sotimaan varsin vähän.\nIlkka Hyttinen 23.3.2014 23:58\nunohtaa kokonaan mm, kauhun tasapainon, ydinpelotteen, jne. Olemme geopoliittisesta syystä Venäjän karhun "kainalossa", USA/Nato kaukana meistä...\nIlona Oksanen 22.3.2014 20:28\nViisaus ja päätösvalta on poliitikoilla?Vai niin,siksikö olemme tässä?Kuten kehuit olet sotilas ja ehkäpä katsontakantasi onkin juuri sen takia näköisesi.Kirjoitustyyli sen sijaan toimittajan joka ajaa jonkun(?)asiaa..\nTämä rauhan Nobelin saanut EU on maailman paras tae rauhasta ja unioni suuri turvasatama johon ei paha peikko iske.Eli hus,hus näine sotahulluine juttuinenne.Näinhän se menee KOSKA poliitikot ovat näin ilmoittaneet.\nOttakaa puupyssyt ja menkää rajalle päivystämään.Jospa ne poliitikot sillä välin kabineteissaan ,keskenänsä hoitavat hommat rahan voimalla,kuten tähänkin asti.Suurvallat siellä haistattavat pitkät ja nauravat partaansa.Vapaakauppa sopimusta lykkää.Pahaksi on päässyt kiista energiapolitiikassa ja laajentumiskysymyksissä..\nPersaukinen Sotilasliitto Nato joutaa odottamaan.\nHeli Hämäläinen 22.3.2014 22:38\nSuomella on erinomaisen merkillinen linja. Pyritään EU:n ytimiin ikään kuin vapaakauppa-alueena syntynyt nykyinen kauppasotaliitto olisi jonkinlainen puolustusliitto. Ei ole, mutta kauppasotaan osallistuminen voidaan poliittisesti tulkita hyökkäykseksi.\nEU:n ytimessä rahoitamme kaikenlaisia välimerellisisiä rahanpesulaitoksia tukemalla keskieurooppalaisia pankkeja hallituksille myönnetyillä tukipaketeilla. Mutta kauppasotaan pitäisi lähteä valikoimatta ja polttaa kaikki sillat täällä kotona. Vain siksi, että Ukrainan ydinaseriisunnan takaajavaltiot eivät halunneet sotilaallista ratkaisua vaan laittoivat asialle Suomen, polttamaan kauppasuhteensa.\nMiksei sitten hankita sitä puolustusliittoa aivan suoraan ja ollaan kusematta kauppasuhteisiimme?\nHannu Mononen 23.3.2014 08:57\nSuomi on ostamassa turvallisuutta väärältä kioskilta.\nHeli Hämäläinen 23.3.2014 09:22\nTästä englanninkielisestä kuvasta näkee Maastrichtin sopimuksen kolme pilaria\nEli näissä on olemassa ns. eurooppaoikeutta.\nPilarien osalta väärä kioski.\nAndreas Pyy 22.3.2014 23:18\n"Jos saman kulman jengit kohtaavat pesismailat kädessä, sinulta kysytään, kumman puolen maila sopii käteen. Älä odota, että saat rauhassa jakaa vieressä tyylipisteitä."\nTodellisuudessa on samantekevää, minkä valinnan tällaisessa tilanteessa tekee, jos kaikissa tapauksissa on mahdollista saada turpaansa. Sota puolestaan on niin täydellinen ja kokonaisvaltainen katastrofi, että silloin käytännössä kaikki ollaan jo menetetty eikä kansakunnalla ole paluuta entisiin järkevämpiin aikoihin enää pitkiin aikoihin, jos ikinä. Sodan aikan vallassa on joukkoharhat eikä mikään terve järki, ja siksi on täysin yhdentekevää, että minkä puolen silloin valitsee, kun tuho voi tulla joka tapauksessa.\n"Keskity mieluummin ydinkysymykseen: haluanko nukkua yöni rauhassa kavereiden keskellä, vai haluanko purra yksin hammasta ja yrittää juurruttaa itseni kallioon pahimmassakin myrskyssä?"\nReaalitodellisuus ei ole niin mustavalkoinen kuin kirjoittaja tässä luulee sen olevan.\nKangasmaan kirjoitus on tyypillistä mekaanista "ajattelua", jossa ei ulottaudu oman tutun alueen ulkopuolelle. "Sotilaallisista uhkakuvista", "uskottavasta puolustuksesta" ja vastaavista sotilasasioista puhuminen on militarismia, uskoa sotilaallisten ratkaisujen toimivuuteen ja tarpeellisuuteen, eikä mitään muuta. Militarismilla ei ratkaista mitään ongelmia, vaan siirretään niitä eteenpäin tai sitten ainoastaan lisätään niitä.\nSuurten yhteiskunnallisten kysymysten ratkaisu vaatii tervettä järkeä, rakentavaa ajattelua, sivistystä ja tietoisuuden lisäämistä, ja hyvä olisi muistaa, että tällaisia asioita ei ole mahdollista toteuttaa samanaikaisesti kun kannattaa yhteiskunnan militarisoinnin kiihdyttämistä.\nKristiina Ilmarinen 22.3.2014 23:27\nVoiko ammattisotilas politikoida?\nHannu Mononen 22.3.2014 23:41\nEi Suomessa, mutta tiedon antaminen ja yhteiskunnallinen keskustelu on jopa toivottavaa.\nKristiina Ilmarinen 23.3.2014 00:10\nPyydänkin blogistilta vastausta.\nKristiina Ilmarinen 23.3.2014 11:06 Vastaus kommenttiin #61\nOdotan yhä blogistin vastausta, voiko ammattisotilas politikoida?\nKirjoitus sisältää mielipiteitä ja vaikuttamista tunnepohjalta. Mielen manipulointia.\nTommi Kangasmaa 23.3.2014 13:26 Vastaus kommenttiin #76\nArvoisa Kristiina. Kysymyksesi on niin laaja, että vastaan mahdollisesti aiheeseen liittyvällä blogilla myöhemmin. Lyhyesti voin todeta, että sananvapaus on länsimaisen arvomaailman ja perustuslain kulmakiviä ja olisin kovasti murheissani, jos lähtisimme tätä vapautta suomalaisilta rajoittamaan.\nKristiina Ilmarinen 23.3.2014 18:08 Vastaus kommenttiin #80\nEt vastannut kysymykseeni: Voiko ammattisotilas politikoida?\nVastaus kysymykseeni on sotilaallisesti kyllä tai ei.\nVastauksesi oli kuin poliitikon vastaus.\nTommi Kangasmaa 23.3.2014 18:18 Vastaus kommenttiin #89\nHei Kristiina. Näin politiikan tutkijan koulutuksen saaneena olen ymmärtänyt, että politiikka on laveampi termi, kuin se mitä haet. Politiikkaa voi harrastaa tai siitä voi saada jopa palkkaa, kuten kansanedustajat tai palkkion, kuten kunnallispoliitikot. Sotilas ei voi olla poliitikko kansanedustajana, mutta voi toki osallistua kunnallispolitiikkaan.\nMielipiteiden osalta sotilas voi toki sananvapauden näkökulmasta käsitellä poliittiseksi miellettyjä aiheita. Tosin poliittiseksi miellettyjä aiheita ovat niin sosiaalipolitiikka, ympäristöpolitiikkaa kuin kaikki muukin sosiaaliseen ja yhteiskuntaan liittyvät aiheet.\nVastaus on siis kyllä ja ei näin "epäsotilaallisesti". Lain perusteella sotilas ei voi olla kansanedustaja ja siten ammattipoliitikko. Hakeutuessaan niihin tehtäviin, on sotilaan erottava sotilasvirastaan. Se onkin ainoa perustuslaillinen vapausero toisiin kansalaisiin nähden.\nKristiina Ilmarinen 23.3.2014 19:55 Vastaus kommenttiin #90\nMihin aikaan ammattisotilas leimaa kellokortin sisään ja mihin aikaan ulos?\nKun ihminen esittelee itsensä ammattisotilaaksi, niin hän on sitä myös ollessaan blogisti. Ammattisotillaan ei kuulu lietsoa pelkoa ja hysteriaa tai käyttää tietojaan eikä ilmaista mielipidettään.\nOn vaikea kuvitella että ammattisotilaan mielipiteet poikkeavat hänen työnantajansa mielipiteistä.\nTimo Riikonen 24.3.2014 14:48 Vastaus kommenttiin #92\n> "On vaikea kuvitella että ammattisotilaan mielipiteet poikkeavat hänen työnantajansa mielipiteistä."\nEihän ne edes poikkea. Julkinen salaisuus on että Sauli Niinistö on ollut Naton kannattaja jo vuosikymmeniä. Hän ei vie asiaa eteenpäin, koska hän pelkäsi että Suomen kansa olisi valinnut jonkun toisen henkilön presidentiksi ja lupasi olla tekemättä näin tällä kaudella.\n> "Mihin aikaan ammattisotilas leimaa kellokortin sisään ja mihin aikaan ulos?"\nArmeijassa toimivien sananvapaus ei tosiaan ole itsestään selvä asia ja on hyvin mahdollista että bloginkin kirjoittaja saa tämän harrastamisesta negatiivista palautetta.\nKäytännässä voisi kirjoittajat jakaa kolmeen ryhmään:\n- Luvalla kirjoittajat. Nämä ovat erittäin harvinaisia tapauksia, eikä riitä tuomaan esim Natoaihetta riittävästi esille.\n- Kenraalit (luvatta). Tämä on kaikkein riskialtteinta ja syystäkin: kenraalin tittelin omaavalla henkilöllä on sen verran uskottavuutta, että on parempi kenraalin urakehitykselle ettei hän sano vääriä asioita julkisuudessa.\n- Muut (luvatta). Käytännössä tämä ryhmä voi käyttää sananvapauttaan jos siinä pysytään asialinjalla. Mielestäni tämä on hyvä asia ja edistää keskustelua jota näistä asioista tarvitaan. Erityisesti hyvin koulutettujen tai vielä koulussa olevien upseerien näkemykset tulisi sallia eikä kenenkään uran tulisi kärsiä ainakaan jos on jotain järkevää sanottavaa kuten tässä tapauksessa on.\nKristiina Ilmarinen 24.3.2014 21:36 Vastaus kommenttiin #114\nTäytyy kysyä asiaa hänen työnantajaltaan.\nIlkka Hyttinen 27.3.2014 01:14 Vastaus kommenttiin #114\nturha olla noteeraamatta Putinia ja Venäjän kenraaleita. Ottaisivat naton meille avosylin vastaan, vai...\nJo tämäkin kannanottosi osoittaa, ettet ole tutustunut muihin ao. blogeihin, laajemmin natoasioihin lainkaan - ei ole näkynyt kommenttejasi, vai oletko kenties ns. "myöhäisherännäinen"?\nJukka Mattsson 25.3.2014 16:43 Vastaus kommenttiin #92\nSanoit että "Ammattisotillaan ei kuulu lietsoa pelkoa ja hysteriaa tai käyttää tietojaan eikä ilmaista mielipidettään".\nEn ymmärrä miten olet ymmärtänyt Sotilaallisen liittoutumisen opas ”for Dummies” – 10 ohjetta pohdintoihin kirjoituksen? Mielestäni Tommin keskustelun avaus oli erittäin hyvä ja asiallinen, joita ammattisotilaan kuuluukin pohtia.\nKai sinä sivistyneenä kanssaihmisenä ymmärrät, että asiat armeijassakin päätetään olemassa olevien asiatietojen perusteella.\nTommi on hyvä esimerkki niistä ajattelevista ammattisotilaista, joiden mielipiteitä kannattaa kuunnella. Hyvistä sotastrategian osaajista kun on muutenkin pulaa... vai oletko Kristiina sitä mieltä , että antaa ylipäällikön yksin tehdä päätökset, joita kaikkien sotilaiden tulee kiltisti totella?\nOletko muuten miettinyt montako evp. sotilasta kantaa nykyisin jonkinlaista puoluekirjaa? Ammattisotilas on aina sotilas, riippumatta siitä maksaako valtio hänelle palkkaa vai ei. Hän on aina valmis puolustamaan maataan kaikin tavoin.\nIlkka Hyttinen 27.3.2014 01:27 Vastaus kommenttiin #117\nvaikka joku kirjoittelisi kuinka "for dummies-asiallisesti" - mutta yksipuoleisesti - siis etten sanoisi silloin asian sivusta - ei kirjoitelmaa ainakaan valtiotieteelliseksi voi luonnehtia, kaukana siitä.\nEsiupseerien ja kenraalien kannanotoista voidaan lyhyesti todeta "kenen leipää syöt sen lauluja laulat" - ketä lähempänä omat edut natoa ovat, sitä lähempänä ovat mietteetkin - ja eräät myötäilevät "etuajassa" perässä...\nMatti Villikari 28.3.2014 00:26 Vastaus kommenttiin #92\nFor Dummies, Tommi Kangasmaa on varmuuden vuoksi pistänyt esittelyynsä: "Näkemykseni ovat omiani, eivätkä edusta työnantajani kantoja."\nIlkka Hyttinen 28.3.2014 01:42 Vastaus kommenttiin #140\nei tarvita tässäkään Tommin "For Dummies"- toistojasi, sen tajuavat jo alokkaatkin - ehkä sinä et...\nHannu Mononen 22.3.2014 23:40\nSotilasammatillinen kysymys blogin kirjoittajalle:\nEuroopan Nato-maat ovat ajaneet alas asevoimiaan, Venäjä on toteuttamassa massiivista varusteluohjelmaa. Voitko ystävällisesti suuntaa-antavasti verrata kummankin osapuolen sotilaallista suorituskykyä ajankohtaisen julkisen tiedon pohjalta? Paljonko on kummallakin puolella Euroopan näyttämöllä\n- mobilisoitavia koulutettuja joukkoja\n- panssaroituja miehistönkuljetusajoneuvoja\n- tykistöä ja raskaita kranaatinheittimiä\n- keskimatkan ohjuksia\n- taktisia ydinaseita\n- pinta-aluksia eri alusluokissa\nMillaisia ilmakuljetteisia yksiköitä USA:lla ja Kanadalla on lähettää Euroopan Nato-jäsenten tueksi?\nMiten Naton ja Venäjän joukot ovat epäsymmetrisiä eri aselajien ja niiden käyttöperiaatteiden suhteen?\nAnteeksi, jos tämä vertailu on kohtuuton "toimeksianto", mutta maallikkojen keskustelulle voisi olla eduksi tietää voimasuhteista jotakin edes suurin piirtein.\nOlli Mannerjoki 23.3.2014 02:28\nEU:n sotilasbudjetti on yli tuplasti Venäjän. Hyökkäys EU-maahan on löyhästi tulkittuna hyökkäys Natoa vastaan. Kaluston vertaaminen on myös sinäänsä turhaa, koska Venäjän armeija on auttamatta vanhentunut.\nKäytännössä EU on täysin ylivoimainen ilmassa. Maajoukkoja taitaa Venäjällä ainakin laskennallisesti olla enemmän, mutta toimivia iskukykyisiä yksiköitä reilusti vähemmän.\nGooglesta löydät tarkat määrät kaikesta kalustosta.\nHannu Mononen 23.3.2014 09:00\nSotilasbudjettien vertaaminen ei välttämättä anna käsitystä joukkojen suorituskyvystä, koska huomattava osuus sotilasbudjeteista liittyy palkkoihin ym. henkilöstökuluihin, jotka länsimaissa ovat korkeampia kuin Venäjällä. Samoin voi olla eroja tavassa budjetoida uusien asejärjestelmien kehitystyötä, joten havainnollisinta olisi sittenkin verrata operatiivisessa käytössä olevaa kalustoa ja joukkoja.\nVenäjä uusii sotalaitostaan parhaillaan massiivisin 550 miljardin euron investoinnein ja harjoittaa joukkojaan aktiivisesti, kuten uutisista olemme kuulleet, joten tuskin sitä kehitystä voi merkityksettömäksi arvioida (olikohan tämän osoittaminen kansalle myös eräs Ukrainan operaation tarkoituksista?). Joidenkin kommenttien mukaan Venäjä on parantanut merkittävästi mm. kapasiteettiaan joukkojensa siirtoon ilmakuljetuksin.\nNettilähteiden luotettavuus ja ajantasaisuus on tasoltaan varsin kirjavaa, joten mielelläni hankkisin tietoa mahdollsimman vakavasti otettavasta lähteestä.\nTommi Kangasmaa 23.3.2014 13:48\nArvoisa Hannu. Kysymyksen asettelu on todellakin valtava. Vastaamiseen tarvittaisiin Maanpuolustuskorkeakoulun eri alojen syvällistä osaamista, sillä pelkkien lukujen lisäksi pyydät arvoimaan joukkojen käyttöä, suuntaamista, logistista kykyä ja symmetriaa. Lisäksi tämä kaikki pitäisi sitoa poliittiseen skenaarioon ja rajata koskemaan Eurooppaa globaalissa kriisissä. Rajaaminen on yleensä hyvä asia, mutta globaalissa kriisissä pitäisi arvioida myös muiden "rintamien" vaikutusta kokonaisuuteen.\nKokonaisuutta voi kuitenkin aloittaa hahmottelemaan sillä, että Yhdysvaltojen asevoimien budjetti on lähes puolet koko maailman asevarusteluun käytetystä rahasta. Myös Euroopan Unionin jäsenmaiden puolustusbudjetti on yhteenlaskettuna varsin mittava. Venäjä jää vielä kauas taakse. USA: 682 miljardia, EU n. 220 miljardia, Kiina 166 miljardia, Venäjä 91 miljardia. http://en.wikipedia.org/wiki/List_of_countries_by_... ja https://csis.org/files/publication/121212_Berteau_...\nSuurin ero siviili- ja sotilasajattelussa yleensä on, että siviilit laskevat panssarien ja lentokoneiden määriä, verraten näitä sitten suoraan kykyyn hyökätä tai puolustautua. Sotilaat hahmottelevat todennäköisiä skenaarioita, ottavat huomioon taisteluun vaikuttavat seikat laajasti (logistiikka, maasto, aikatekijät, koulutustaso, taistelutahto, liikekannallepanon nopeus, resurssit, johtaminen, informaatio-operaatiot jne.). Usein analyyseissä voidaan hahmottaa todellisuus, joka ei ole suoraan verrannollinen materiaalin määrään. Suomeksi sanottuna puolustus voi onnistua moninkertaista vihollista vastaan.\nSotilaat puhuvat myös voiman projisointikyvystä. Suomeksi se tarkoittaa logistista kykyä lähettää sotilaita ja materiaalia paikasta a paikkaan b. Niillä valtioilla, jotka operoivat ympäri maailmaa, on tämä projisointikyky luonnollisesti hyvä. Projisointikykyä on kuljetuskoneiden määrä, alusten määrä, logististen ketjujen toimivuus,kauas vaikuttavien aseiden ja aselavettien määrä, sekä vaadittava poliittinen tahto. Meillä sitä on huomattavasti vähemmän. Me puolustamme Suomea. Tästä voi päätellä, kenellä on kykyä lähettää sotilaallista voimaa nopeasti maailman eri kolkkiin ja kenellä ei.\nMutta kuten totesin alussa, on Maanpuolustukorkeakoulumme oikea paikka vastata näin monimutkaisiin kysymyksiin. Siellä on suuri määrä syvällistä osaamista sotilaallisissa asioissa. Heillä on taitoa ja kokemusta esittää asoita selkeässä muodossa.\nHannu Mononen 23.3.2014 14:36\nPaljon kiitoksia, Tommi! Kokonaisuus on todellakin valtavan monimutkainen, ja toisaalta tutkimuspanosta epäilemättä myös suunnataan valtavasti yrityksiin hakea vastauksia.\nNoissa budjettivertailuissa kiinnittää huomiotani, että Venäjän 550 miljardin euron satsaus on yleisesti käytetty luku uutisoitaessa heikäläistä asevoimien uudistusohjelmaa, joten millähän se mahtuu 91 mrd. € vuosibudjettiin?\nSelventää paljon tuo, ettei pidä verrata kaluston tai joukkojen määriä itsessään, vaan skenaario-ajattelussa otetaan huomioon paljon laajempi kokonaisuus.\nProjisiointikyvystä puhuttaessa on helppo päätellä, että USA:lla se on omaa luokkaansa, joten vaikka Yhdysvallat yleisesti siirtääkin sotilaallista painopistettään Aasiaan, myös Euroopan Nato-liittolaisia voidaan edelleen tukea jos painopistettä halutaan siirtää jostakin ajankohtaiseksi tulleesta syystä.\nMielestäni olisi erittäin tarpeellista, että ennen huhtikuun 2015 eduskuntavaaleja todella saataisiin Maanpuolustuskorkeakoulun tietämys palvelemaan koko kansaa faktatiedon jakamiseksi yleisölle juuri blogisi aiheista, koska niistä vallitsee karkeita väärinkäsityksiä, mikä näkyy säännöllisesti mm. netin uutiskeskusteluissa. Jotkut tahot näyttävät jopa tietoisesti levittävän disinformaatiota tästä aihepiiristä. Siksi tarvittaisiin asiantuntijoilta esimerkiksi eräänlainen Studia Generalia -luentosarja sekä artikkeleita tiedotusvälineisiin, koska äänestäjinä joudumme selvittämään itsellemme mm. ehdokkaiden asennetta liittoutumiskysymykseen ajankohtana, joka saattaa merkitä käännettä Suomen turvallisuuspolitiikassa, tai sitten ei.\nHeli Hämäläinen 23.3.2014 19:30 Vastaus kommenttiin #86\nAmmattisotilaat lähestyvät maanpuolustusta prosessina kun me siviilit omaamme strukturaalisen näkemyksen asiaan. Todellakin rahalliset investoinnit kestävät aikansa rakentua puolustusjärjestelmiksi ja toimintaprosessit pitää harjoitella ja kouluttaa. Siten raudalla hädän hetkellä on huonompi hyötysuhde kuin rauhan aikana hankittuna. Ei silti, taitavat upseerit pystyvät varmasti saamaan huomattavia tehoja raudasta, mutta silti. Itse en ole sotilas, mutta logistiikasta ja investoinneista ymmärrän vähintään maanpuolustuskorkeakoulun tasoisesti.\nIlkka Hyttinen 24.3.2014 00:14 Vastaus kommenttiin #86\nTutustuhan aiheeseen vähän syvemmin:\nKaija Hietanen 23.3.2014 01:22\nJos vaikka talouskin sivuutettaisiin, jos NATO:on liityttäisiin(mikä on SUURI asia,kauppamme kärsisi aivan ennenkuulumattomasti), uskon että silloin suomalaiset eivät ainakaan uskaltaisi nukkua öitään rauhassa. Olemme maa Venäjän rajalla, ja meillä on suhteellisen pitkä raja Venäjän kanssa. -Meillä on suhteellisen hyvät välit Venäjän kanssa,eikä Venäjää tarvitse pelätä, suurin osa suomalaisista ymmärtää sen. Miksi tätä hyvää suhdetta pitäisi mennä pilaamaan? -En ymmärrä tätä NATO-intoilua, kuka siitä hyötyy? Ei Suomi ainakaan. Tämänkin suurin osa suomalaisista tietää. -Krimin tilanne on aivan toinen, ja koko kriisi etupiirijaosta, Venäjän puolustuspolitiikasta ja sikäli suurvaltapoliittinen eikä silloin koske meitä lainkaan. En voi olla ajattelematta, että jos Ukraina olisi halunnut pitää hyvät välit suureen naapuriinsa, koko selkkausta ei välttämättä olisi tullutkaan. -Mutta nyt asiat vain menivät niinkuin menivät, tuskin siihen enää voi vaikuttaa, paitsi taloustilannetta heikentävästi KAIKILLE maille,ja myös poliittisesti. Suomi on huonoimmassa asemassa taloudellisesti, koska kauppa Venäjälle on todella suurta, mutta jos suomalaiset haluavat hävitä, mieluummin kuin nousevat puolustamaan omia etujaan, tai omia kantojaan, he häviävät tässäkin eniten hyväksymällä sanktiot. Mitä väliä sillä on, mitä muut ajattelevat, oman maan etu on kaiken muun edellä.\nHannu Mononen 23.3.2014 09:55\n"Jos vaikka talouskin sivuutettaisiin, jos NATO:on liityttäisiin(mikä on SUURI asia,kauppamme kärsisi aivan ennenkuulumattomasti)"\nSaksa on keskeisimpiä Naton jäsenmaita. Onko sen Venäjän-kauppa siksi kärsinyt aivan ennenkuulumattomasti?\nSuomalaiset voivat nukkua yönsä vielä rauhallisemmin jos kuulumme Natoon -- jopa silloinkin, jos syystä tai toisesta sotilaallinen jännitys kiristyy Pohjois-Euroopassa. Niin voivat venäläisetkin itärajamme takana, sillä osana ETYJ:n luottamusta herättäviä toimia he pystyvät Open Skies -lennoin ja varuskuntiin tekeminsä tarkastuksin varmistumaan siitä, ettei alueellamme ole mitään kieroa tekeillä heidän päänsä menoksi. Liittymissopimuksessa Natoon Suomi voi myös oma-aloitteisesti sulkea pois vieraiden tukikohtien tai tiettyjen asejärjestelmien sijoittamisen alueellemme.\nKuten sanot, oman maan etu on kaiken muun edellä. Nato-jäsenyys betonoi itärajamme juuri siihen, missä se tällä hetkellä kulkee.\nJanne Virtanen 23.3.2014 14:43\nHyvin sanottu Hannu!\nIlkka Hyttinen 24.3.2014 01:08\ntieteellisyydessä ei yleistetä eikä niputeta kaikkea mutuillen samaan syssyyn.\nSuomi on Venäjän "vierikumppani", Saksa ei. Eivät edes Norja, Tanska tai Baltian maat kuulu samaan turvallisuusuhkakategoriaan kanssamme Venäjän suhteen ja suhteessa.\nTimo Riikonen 24.3.2014 15:04\n> "uskon että silloin suomalaiset eivät ainakaan uskaltaisi nukkua öitään rauhassa."\nTämä lienee yksi tärkeimmistä syistä miksi valtaosa suomalaisista vastustaa Natoa, joten se on oikein hyvä kommentti.\nSuomalaiset mielestään tuntevat hyvin Venäjän, mutta se ei pidä paikkansa. Venäläiset arvostavat kumppaneitaan kuten Ukraina, mutta sitäkin enemmän he uskovat voimaan. Eli kun tulee kiistaa jostain aiheesta, niin he kuuntelevat niitä jotka ovat ansainneet tulla kuulluksi. Ukraina on heikko eikä ansaitse sitä, ei ainakaan tarpeeksi jotta ansaitsisi kiistanalaisen Krimin.\nMeillä Suomessa rauhanajattelu nähdään eri tavalla: sotaan ei ole mitään syytä jos me emme edes riitele. Mutta käytännössä riitoja syntyy ja toisinaan niitä synnytetään keinotekoisesti: sodat synnytetään pommittamalla tykein omaa kylään tai lähettämällä salamurhaaja ampumaan kiistan molempia osapuolia ja jos se ei synnytä sotaa niin voidaan ainakin vedota niihin kuolleisiin jotka hän ampui. Eli se ei riitä takaamaan rauhaa että me emme näe mitään järkevää syytä sodan alkamiseen: vallassa oleva hallitsija voi synnyttää sellaisen ihan vain turvatakseen oman suosionsa.\nEli Kaija olet oikeassa siinä että moni meistä nukkuisi levollisemmin jos emme liity Natoon, mutta Venäjän tuntevat ihmiset nukkuvat levollisemmin jos me kuulumme siihen.\nIlkka Hyttinen 27.3.2014 01:36\n"...että moni meistä nukkuisi levollisemmin jos emme liity Natoon, mutta Venäjän tuntevat ihmiset nukkuvat levollisemmin jos me kuulumme siihen."\nTilanne on monesta syystä auttamatta juuri päinvastainen: #125\nJa kun luulet tuntevasi Venäjän ihmisiä, suosittelen lukemisiksi:\nVenäjän tutkimuksen professori Timo Vihavainen:\nRyssäviha - Venäjän-pelon historia\nIlkka Hyttinen 23.3.2014 05:55\nNatoton Suomen malli ainoa puolueettomasti kestovaikuttava :\nJp Lehto 23.3.2014 06:16\nTodella varmasti parasta analyysia kysymyksestä mitä olen lukenut. Lyhyesti ja ytimekkäästi siten, että kadunihminenkin asiat voi käsittää. Ei sikäli, että nämä kenenkään mielipiteitä muuttaisi.\nTodellisuus on viime kädessä todella mustavalkoista kun tapahtumat alkavat vyöryä. Historia ei toista itseään aukottomasti. Mutta jos haluaa kerrata talvisotaan johtaneet tapahtumat ja miten niistä yritettiin selvitä. Sitten sen epätoivoisen yrityksen parantaa puolustuskykyä ja hankkia liittolaisia. Ei se enää viikoissa ja kuukausissa onnistu. Onneksi eivät luovuttaneet sitäkin ajatusta oli ilmassa. Se olis maksanut meille kuolleita vielä enemmän. No ei se liity tähän muuten. Mutta tarkoitan, että kun ne asiat alkavat tapahtumaan on jo myöhäistä toimia.\nVoimme nyt tietenkin esittää hurskaan toiveen ja toivoa, että tämä jäi tähän. Voimme elää jälleen seuraavat 50 vuotta linnunkolossa.\nJukka Mattsson 23.3.2014 09:34\nMuutenhan nuo Tommin ajatukset kuulostavat samanlaisilta kuin omani, mutta kohta 5. keta kannattaa kuunnella korjaisin... Tommi mainitsi, etta "Keskustaa ja perussuomalaisia rasittaa suomettumisen historia".\nTuohon oma mielipiteeni on, etta valitettavasti koko Suomen poliittista kenttaa, siis jokaista puoluetta oikealta vasemmalle rasittaa suomettumisen historia.\_\nRahmallaan ollaan usein eri suunnista ja avian ihmeen pienista asoista. Valilla tuntuu, etta Suomalaisten etu voidaan aina unohtaa jotta naapurin etu tulee huomioitua. Viimeisimpana voisin mainita tuon ministeri Vapaavuoren toiminnan, jossa mielestani ajetaan puhtaasti Suomalaisten "vaaleanpunaisten monopoliasemassa toimivien yritysten", seka Venajan poliittisten eliitin etujen puolesta.\nKaarle Akkanen 23.3.2014 13:16\nKyllä on taas monenlaista "teoriaa". Asiapolulta eksytään jatkuvasti? Perustetaan kanta ja mielipide tutkittuun tietoon ja faktaan, kiitos! Tätä on varmasti saatavilla jos vain sitä halutaan!? Siispä otetaan selvää asioista ja sitten kerrotaan perusteltu mielipide. Onko liian vaikeaa?\nkari pullinen 23.3.2014 17:56\nEi Kiina niin kaukana ole. Kiinalla on iso armeija ja pitkä maaraja Venäjän kanssa. Tosin Ukrainan tapahtumien jälkeen Nato kyllä kelpaa minulle. Venäjän protestit tulevat jäämään sanallisiksi, ei niitä kannata pelätä\nJari-Pekka Vuorela 23.3.2014 20:58\nKohtalaisen hillitön tutkimustulos tämä, jonka mukaan 54%:lle suomalaisista kelpaisi liittoutuminen Ruotsin kanssa. Ihan itsetuntosyistä toivon, ettei kukaan älyä esittää samaa kysymystä ruotsalaisille :-)\nJari Kuusisto 23.3.2014 21:56\nKiitos kirjoitttajalle hyvästä tekstistä, alla yksi huomio tutkijan näkökulmasta.\nKirjoittajalle ‘tekninen kommentti’: Sotilailla on tässä tapuksessa vahvasti kirjoittajan mainitsema‘oma lehmä ojassa’. Johtamistutkimuksesta löytyy kokonainen tutkimuslinja joka käsittelee sitä miten johdon henkilökohtaiset intersssit, tässä tapauksessa sotilasjohtajia ovat upseerit, ohjaavat päätöksentekoa.\nOletan että Nato jäsenyyden kautta avautuisi paljon houkuttelevia kv. tehtäviä ja työtilaisuuksia. Edelleen oletuksena on, että monille upseereille Bryssel, tai esim. USA:ssa oleva pesti on jopa houkuttelevampi sijoitupaikka kuin Kajaani tai Rovaniemi.\nAlla kohta johon viittaan:\n‘Asiantuntijoista parhaat löytyvät ulkopolitiikan ammattilaisten ja sotilaiden joukosta. Sotilaiden kohdalla palkka ei kasva eivätkä tutkijoidenkaan talojen neliöt lisäänny arvioiden ja analyysin myötä’.\n‘Johtopäätös: Kannattaa kuunnella niitä, joilla ei ole omaa lehmää ojassa. Poliitikkoja, jotka voivat ajatella asiaa objektiivisesti ilman tunteita tai puolueen linjarajoituksia. Sotilaita ja tutkijoita, sillä heille ei liittoutumisesta koidu henkilökohtaista hyötyä’.\nIlkka Hyttinen 24.3.2014 00:55\nniinpä niin, "kenen leipää syöt, sen lauluja laulelet" - "sitä kuusta kuuleminen, jonka juurella asunto" - sitä kiihkeämmin, mitä enemmän sinulle siitä etua on - Natosta esiupseereilla jo on - ja sitä myötä Nato-intokin. Ja monella nuoremmallakin asiaa julkisesti pohjustavalla upseerilla on tähtäin samalla hollilla...\n"Asiantuntijoista parhaat löytyvät ulkopolitiikan ammattilaisten ja sotilaiden joukosta."\nMiksi kuitenkaan monet ammattisotilaat eivät näe koko nato-metsää omilta fakkiutuneilta uriltaan, vaikka monet professoritasotkin - kaikki on koeteltava! - sen jo huomaavat ja varsin perusteellisesti myös perustelevat - asiassa, jossa riittäisi jo maalaisjärki ja koeteltu kansalaiskuntokin?\nVai onko eräiden tarkoituksena - pirulle pikkusormi - todellakin naton avulla päädyttäytyä Naton "taloudellisin" siivin ammattilaisarmeijaan, "armeijaan", joka on, olisi pelkkä "paperitiikeri" à la "Malli Cajander"?\nIlkka Hyttinen 24.3.2014 00:30\nIlkka Hyttinen 24.3.2014 02:27\nIlkka Hyttinen 27.3.2014 02:38\nIlkka Hyttinen 28.3.2014 01:47\nIlkka Hyttinen 28.3.2014 02:21\nMatti Villikari 28.3.2014 23:14\nKatsoin tuota IS uutisointia Putinin "punaisesta viivasta" http://www.iltasanomat.fi/kotimaa/art-128867068653...\nKyselyyn pitäisikö Suomen liittyä Natoon, oli vastannut 116133 ja äänet jakautivat 51% kyllä 49% ei. Kommentteja oli 799 ja arvioni mukaan noin 80% oli Naton kannalla.\nPutin näyttää toimillaan hätistelevän meitä Natoon. Suuri osa kannattajista perusteli kantaansa sillä, että Putinin ei pidä tulla meille kertomaan mitä saamme tehdä ja mitä ei. Näyttää siltä, että ainakaan IS lukijat eivät ole kovin "uus-suomettuneita".\nSitten vielä huomasin tämän blogin suosittelijoiden määrän, 32 ja tykkääjiä 1306. En heti muista nähneeni noin suuria määriä. Onnitteluni Tommi..\nIlkka Hyttinen 29.3.2014 03:51\nvalitettavasti katsoit tässäkin epäoleelliseen, pyrit jälleen jälleen täysin pelkän epäoleellisen mutuilun harhapoluille - pyrit sinäkin olemaan itse asiasta kuin pissa sukassa…\nTässä sinullekin lisää kotiläksyjä:\nEversti evp: "Venäjä pitää saaliinsa - voi tulla jäätynyt konflikti" :\nIltasanomien tiedotteeseen ( http://www.iltasanomat.fi/kotimaa/art-128867068653... ) viitaten:\nIlkka Hyttinen 29.3.2014 03:44