Välipalat ja juomat – Page 2 – Vihreä ilo\nCategory: Välipalat ja juomat\nVilliyrttisesongin alku on yhtä huumaa. Tekisi mieli laittaa villiyrttejä vähän kaikkeen, ja niin itse asiassa teenkin.\nSunnuntain myöhäislounaaksi kokeilin Niemisen ja Sukulan Vege! -keittokirjasta vihreää minestronekeittoa. Korvasin ohjeessa mainitun babypinaatin nokkosella.\nNokkonen antaa mukavaa potkua keittoon. Sitä on aivan ihana käyttää juuri nyt kun sen voi kerätä pienenä versona. Eikä se tässä vaiheessa edes polttele paljainkaan käsin poimittaessa.\nVihreä minestronekeitto on kevyttä ruokaa, joten se sopii hyvin lämpimämpiin päiviin kun ei tee mieli syödä raskaasti. Se sopii hyvin myös keventäjän ruokavalioon.\nKeitto on suhteellisen nopea valmistaa. Suurin homma on kasvisten pilkkomisessa. Siinäkin voi oikaista ja leikata palaset reippaan kokoisiksi suupaloiksi.\nVihreä minestronekeitto paranee yön yli tekeytyessään, joten sitä kannattaa tehdä useampi annos kerralla.\n2 varsisellerin vartta viipaleina\n1 kesäkurpitsa kuutioina\n1/2 parsakaalin kukinnot\n2,5 dl pientä pastaa\n200 g vihreitä papuja paloina (tuoreina tai pakasteena)\n100 g nokkosta pilkottuna\n75 g lehtikaalia pilkottuna\nTee keitto näin:\nPilko kasvikset valmiiksi.\nLämmitä öljy kattilassa.\nKuullota sipuli, varsiselleri ja kesäkurpitsa.\nLisää suola, pippuri ja laakerinlehti.\nLisää parsakaali ja kasvisliemi.\nLämmitä neste kiehuvaksi.\nLisää pasta ja pavut.\nKeitä kunnes pasta on sopivan pehmeää.\nLisää nokkonen ja lehtikaali. Anna kiehahtaa muutama kymmenen sekuntia, niin nokkosesta ryöppäytyy mahdollinen polte pois.\nTarjoile keitto tuoreen basilikan ja parmesaaniraasteen kanssa.\nSmoothiefilosofiani on yksinkertainen. Teen smoothien niistä aineksista mitä kaapista ja pakkasesta sillä hetkellä löytyy. En juurikaan jaksa ostaa erikseen aineksia juomaa varten.\nMeille juuri tilattiin Fiksuruoasta (siitä firmasta joka myy edullisesti ruokahävikkituotteita) kasa kasvimaitoja – kookosta, kauraa ja cashewmaitoa – joten nyt oli vara valita aineksia smoothieen.\nTähän erään laitoin:\nvuohenputkea ja nokkosta reilun kourallisen\n2 rkl hamppurouhetta\nkookosmaitoa jotta blenderi tuli täyteen\nKookosmaito toimii hyvin vuohenputken kanssa. Avokado tuo juomaan pehmeyttä ja banaani hiukan makeutta. Hamppurouheella saa smoothieen proteiinia. Täydellinen aamujuoma, joka pitää hyvin nälkää!\nJos teet sushia itse, kokeile ihmeessä villiyrttejä myös siihen!\nMies pyöritteli eilen iltapalaksi norimakirullia. Kävin hakemassa pihalta vuohenputkea kurkun kanssa täytteeksi.\nVuohenputkea, nokkosta ja litulaukkaa – alkukesän yrttejä – kannattaa testata sushiin vaikkapa munan, kalan, katkarapujen ja erilaisten kasvisten kanssa.\nYrtteilyjä-blogin arkistoja penkoessani huomasin, että sieltä löytyy vielä ihan hauskoja juttuja. Laitetaas niitä tulemaan tässä kevään mittaan uusien postausten väliin.\nTähän aikaan vuodesta kannattaa käyttää pakkasesta marjat pois. Tässä seitsemän ideaa hyödyntää marjoja muutoinkin kuin puuron päällä.\nMilloin olet viimeksi keittänyt vanhaa kunnon marjakiisseliä?\nTyrneistä saat superterveellisen kiisselin, jonka kruunaat vaniljasokerilla maustetulla kermavaahdolla.\nKatsasta esimerkiksi Marttojen marjakiisselin perusohje. Sivulla on selkeät neuvot tekstinä ja videona kiisselin valmistukseen.\n2. Marjoilla ja yrteillä maustettu vesi\nSitruunaa, limeä ja kurkkua käytetään usein maustamaan vettä, mutta pakastemarjat tuovat juomaan piristävää vaihtelua.\nKokeile maustettuun veteen mustaherukkaa, tyrniä, mansikkaa, vadelmaa tai mustikkaa.\nKaupan yrttihylly tarjoilee tuoreita yrttejä ympäri vuoden. Kokeile yhdistää vaikkapa basilikaa, minttua tai sitruunamelissaa marjojen kanssa.\nTee maustettu vesi jo illalla maustumaan jääkaappiin ja nappaa se aamulla mukaan treeneihin tai töihin!\nJos vettä jää, kaada päivän päätteeksi loput vedet pois.\nJa jos kotoa löytyy hiukan multaa, ruukuta kaupan yrtti heti kotiuttamisen jälkeen ja muista myös kastella, niin yrtistä riittää iloa pitkälle kevääseen.\n3. Marjainen chiavanukas\nMyös marjaisen chiavanukkaan voit tehdä jääkaappiin illalla valmiiksi tekeytymään ja pääset aamulla vähän helpommalla.\nKurkkaa marjaisen chiavanukkaan ohje Vihreän ilon aiemmasta postauksesta.\nMarjat sopivat smoothieen täydellisesti. Jäätelöllä, kermalla tai kookosmaidolla saat tähän välipalaan runsautta, herkullista makua ja vaihtelua.\nRahka smoothien pohjana lisää juoman proteiinipitoisuutta. Marjamehupohjainen smoothie on puolestaan keveä ja raikas.\nYksinkertaisen täyteläinen mansikka-maitopirtelö\n150 g pakastemansikoita tai muita pakastemarjoja\nSurauta tehosekoittimella tai blenderillä tasaiseksi juomaksi.\n5. Marjoja salaatteihin\nOletko ajatellut ikinä salaatin piristämistä marjoilla? Kokeile vaikka mustikkaista parsakaalisalaattia!\n1 kpl parsakaalin kukinto\n0,5 dl punasipulia pilkottuna\n1,5 dl kuivatuja karpaloita\nPilko parsakaalit suupaloiksi ja jos haluat, höyrytä nopeasti rapeiksi, tai laita salaattiin raakana.\nPilko omena ja laita palat astiaan, johon lisäät sitruunamehua päälle.\nPilko myös punasipuli.\nSekoita kaikki ainekset keskenään salaattikulhoon.\nTee kastike sekoittamalla kastikkeen ainekset keskenään.\nKaada salaattikastike salaatin sekaan.\nJäädykkeet ovat kesäherkkuja, mutta kyllä ne maistuvat ainakin meidän perheessä talvellakin.\nKokeile lisätä jäädykkeisiin kokonaisia marjoja tai kuivahedelmän palasia.\nMarjajäädykkeiden valmistusvinkkejä löydät Yrtteilyjä-blogista.\n7. Marjat suklaa- tai kinuskikastikkeen kanssa\nTäydellinen viikonlopun tai vaikkapa hiihtoloman jälkiruoka valmistuu dippaamalla kokonaisia marjoja suklaa- tai kinuskikastikkeeseen tai kaatamalla kuumaa kastiketta jäisten marjojen päälle.\nEsimerkiksi kirpeät karpalot sopivat makean kinuskin kanssa vallan taivaallisesti. Löydät Marttojen ohjeen kinuskikastikkeeseen täältä.\nKuvat ja lähteet\nSuklaakastike-kuva, mustikkasmoothie -kuva : Pixabay.\nMuut kuvat Virpi Hirvensalo\nMansikka-maitosmoothien ohje: Smoothiet ja mehut – raikkaat ja terveelliset voimajuomat. Gummerrus 2016.\nTalvella on hyvä aika hyödyntää kuivattuja yrttejä. Voit nauttia niitä yrttiteenä, -öljyinä tai -siirappeina. Ja tietenkin voit valmistaa niistä luonnonkosmetiikkaa.\nKaikki edellä mainitut yrttituotteet edellyttävät yhtä toimenpidettä: uuttamista, jolla yrteistä saadaan irrotettua aromia ja tehoa tuovia ainesosia.\nUuttamalla voit valmistaa monia tuotteita\nYrttejä on mahdollista uuttaa alkoholiin, veteen, viinietikkaan, glyseriittiin ja öljyyn. Uuttamalla voit esimerkiksi:\nhauduttaa yrttiteetä juotavaksi sellaisenaan joko kylmänä tai kuumana juomana tai boolien pohjaksi\nkeittää yrttisiirappia (katso vinkki tähän Meiran blogista)\ntehdä yrttiöljyä tai yrttiviinaa (tinktuuraa) ruoaksi, juomaksi tai rohdoksi\ntehdä yrttiöljyä tai yrttihauduketta kosmetiikan ainesosaksi tai käytettäväksi hoitavana tuotteena kasvoille tai keholle sellaisenaan\nYrttejä uutettaessa niistä eristetään haluttuja kemiallisia yhdisteitä nesteeseen ko. aineiden liukoisuusominaisuuksien perusteella.\nAineen liukenemistehokkuuteen vaikuttavat:\nuutettavan yhdisteen ja liuottimen kemialliset ominaisuudet\npaine, jossa uuttaminen tapahtuu\nUutettava materiaali murskataan kevyesti uuttoliuottimen joukkoon ja yhdisteiden annetaan uuttua huoneenlämmössä viikkoja tai jopa kuukausia. Uuttumista voi nopeuttaa lämmön avulla. Lämpö lyhentää uuttamisaikaa muutamista tunneista pariin, kolmeen päivään.\nMaseroimalla voidaan valmistaa esimerkiksi yrttiöljyä, yrttiviinietikkaa ja yrttiviinaa.\nMyös yrttiteetä voidaan valmistaa maseroimalla, tosin tämä on harvinaisempaa.\nSekä hitaasta eli kylmämaseroinnista että nopeasta eli kuumamaseroinnista olen kirjoittanut jutun aiemmin tähän blogiin. Voit lukea sen täältä.\nSeuraava ohje on Virpi Raipala-Cormierin Luontonäidin kotiapteekki -kirjasta. Voit maseroida rentouttavan ja herkkää ihoa hoitavan laventeliöljyn seuraavalla tavalla.\nMiedon tuoksuista kasviöljyä, esimerkiksi jojoba-, auringonkukka- tai viinirypäleensiemenöljyä\nHalutessasi lisäksi laventelin eteeristä öljyä\nKorkillinen tai pipetillinen puhdas pullo säilytystä varten\nHaudutusastia, esim. kannellinen uunivuoka, lasinen uunivuoka, teräskattila tai lasitettu saviruukku\nSekoita kuivattu ja jauhettu laventeli kasviöljyyn suhteessa 1:10.\nPidä öljyä uunissa n. 50-60 asteessa kaksi vuorokautta haudutusastiassa.\nKun öljy on valmis, siivilöi se ja lisää E-vitamiinia n. 2 % säilyvyyden parantamiseksi.\nTuoksuksi ja tehoaineeksi voit laittaa laventelin eteeristä öljyä.\nPullota puhtaaseen astiaan ja lisää etiketti.\nKeittäminen eli decoction\nTässä uuttamismenetelmässä raaka-aineita keitetään, jotta kaikki haluttu saadaan uutettua niistä kiehuvaan veteen.\nErilaiset kovarakenteiset tai puumaiset raaka-aineet, kuten juuret, kuoren palat, siemenet tai sienet saattavat vaatia tällaista käsittelyä.\nYhdisteet uuttuvat uuttoliuottimeen sen valuessa uutettavan raaka-aineen läpi. Tuttu esimerki perkolaattorista on kahvinkeitin.\nInfuusio eroaa edellä mainituista menetelmistä. Sen arkikielinen termi on hauduttaminen.\nInfuusiossa sopivaan raekokoon jauhetut raaka-aineet saavat olla uuttoliuottimessa, esimerkiksi vedessä, sopivassa lämpötilassa tietyn ajan, jolloin saadaan aikaiseksi haluttu uutos.\nTeen hauduttaminen on yksi tutuimmista infuusion tavoista.\nPikku knoppina loppuun, että yrttitee ei tarkalleen ottaen ole teetä. Tee valmistetaan aina Camellia sinesis -pensaan lehdistä. Teen väri (valkoinen, vihreä, musta, keltainen) riippuu siitä, mitä osaa teepensaasta käytetään ja miten kasvinosia on keräämisen jälkeen käsitelty. Kaikista muista yrteistä valmistetut kuumat juomat ovat yrttihaudukkeita.\nMolekyyligastronomia- blogi: Uutetaan. 21.1.2018\nMeiran blogi: Uuttaminen syventää kuivattujen lehtiyrttien makua. 21.1.2018\nVirpi Raipala-Cormier: Luontoäidin kotiapteekki.\nKuvat Pixabay ja Virpi Hirvensalo\nSydäntalven aikaan vihreä ei verso vielä pihalla eikä ikkunalaudalla. On hyvä aika idättää.\nArkistojen aarteena vinkit idätykseen!\nIdätysastioista on monenlaisia. Niitä valmistetaan lasista, muovista ja savesta. Lasi ja muovi on helppo puhdistaa myös astianpesukoneessa. Keraamiset idätysastiat ovat kauniita, ja niitä on mukava pitää esillä keittiössä myös idätysten välillä.\nYleisimmät mallit ovat purkkimainen idätysastia ja monitasoastia.\nSeuraava ohje sopii monitasoastialla idätykseen erilaisille siemenille.\nLiota siemenet yön yli runsaassa vedessä. Levittele liotetut siemenet idätysastian tasoille.\nKaada vettä illalla ja aamulla ylimmälle tasolle, josta vesi valuu alempiin kerroksiin. Kaikista alin taso kerää ylimääräisen veden. Sitä joutuu tyhjentämään kerran, pari idätyksen aikana.\nVäliaikoina anna siementen olla huoneenlämmössä liinan alla pimeässä.\nNoin kolmen, neljän päivän päästä idut ovat valmiita syötäviksi. Itujen pituus on tuolloin noin 2-3 cm.\nLopuksi huuhtele idut samassa astiassa hanan alla runsaalla vedellä. Salmonellariskin pienentämiseksi voit kaataa yli 60 asteista vettä itujen päälle.\nSiirrä idut säilytysastiaan jääkaappiin.\nIdut säilyvät kylmässä muutaman päivän syömäkelpoisina.\nHuom! Alle 1-vuotiaille ei saa antaa ituja. Syynä on ensinnäkin salmonellariski ja toiseksi se, että eräiden kasvilajien ituihin muodostuu hormoneja tai hormonien kaltaisia aineita.\nMuistathan huolehtia hygieniasta idättäessäsi. Idätysastia kannattaa pestä idätysten välillä huolellisesti kuumalla vedellä ja pesuaineella. Pese kädet aina ennen kuin käsittelet ituja.\nIdätyksen juju on siinä, että siemenen vitamiinipitoisuus kasvaa toimenpiteen ansiosta huomattavasti.\nIdätys onnistuu ilman auringon valoa, ja siksi se on mainio tapa tuottaa vihreää pöytään talvisaikaan.\nOlen käyttänyt idätykseen pääasiassa mungpapuja (kuvassa yllä). Niistä tulee paksuja ja rapeita syötäviä, eikä satsi mene pilalle, vaikka yksi kastelukerta jäisi välistä.\nMungpavun ituja ei myöskään tarvitse kiehauttaa ennen käyttöä, vaan ne ovat huuhtelun jälkeen heti käyttövalmiita.\nSinimailasen eli alfalfan ja sarviapilan siemenet ovat myös suosittuja idätyksessä. Melkein mitä tahansa jyviä, siemeniä, linssejä ja papuja voi idättää. Muista kuitenkin, että soijapapujen ja kikherneiden idut on kiehautettava ennen käyttöä.\nMeillä idut käytetään leivän päällä, salaateissa tai ruoan lisukkeena sellaisenaan. Keittoihin ja wokkeihin ne sopivat myös hyvin.\nTäällä ollaan taas! Tarkoitus ei ollut pitää blogitaukoa, mutta syyslomareissun, sen jälkeisen sairastelun ja työryysiksen seurauksena näin pääsi käymään.\nSyyslomareissulta löytyi yrtti-ihmiselle kaikkea kiinnostavaa luettavaa ja testattavaa. Postailen näistä kuulumisista, kunhan saan jutun viimeisteltyä.\nNyt arkistojen aarteena chiavanukas, jota innostuin taas tekemään editoidessani tätä juttua uuteen kuosiin. Ja onneksi innostuin, koska tässähän on loistoaamupala kiireisiin ja väsyneisiin syysaamuihin!\nNopeasti terveellistä aamupalaa\nChiavanukas on mainio vaihtoehto erityisesti puuroihmiselle, joka haluaa vaihtelua aamu- tai välipalaansa.\nTässä aamupalassa on ravintoarvot kohdallaan!\nChian siemenissä on kasviperäisiä omega-3 rasvahappoja, kuituja ja proteiinia, kalsiumia ja magnesiumia.\nVanukkaan aktiiviseen valmistukseen ei kulu viittä minuuttia enempää. Annokset voi tehdä illalla valmiiksi tarjoiluastioihin, vaikka juomalaseihin, jolloin ne vievät vähän tilaa jääkaapissa.\nChian siemenet ovat tosi turpoavia ja muodostavat geeliä nesteeseen sekoitettuna. Turvotus kannattaa aina tehdä, jotta siemenet eivät ala paisumaan vatsassa tai suolistossa.\n2,5 dl maustamatonta mantelimaitoa\n2,5 dl vadelmia tai muita marjoja\nSekoita keskenään marjat, mantelimaito ja hunaja tasaiseksi seokseksi.\nLisää joukkoon chian siemenet. Sekoita kunnolla lusikalla.\nJaa seos tarjoiluastioihin, peitä ne ja laita yöksi jääkaappiin.\nKoristele annokset aamulla muutamalla marjalla ja nauti!\nKäytä blenderiä tai sauvasekoitinta 1. vaiheessa, jos haluat soseuttaa marjat. Muutoin sekoittaminen lusikalla riittää.\nKokeile erilaisia makuvaihtoehtoja!\nNetti on pullollaan ihania chiavanukasohjeita. Hakusanalla chia budding tai chia seed budding löytyy esimerkiksi Pinterestistä paljon herkullisia ideoita.\nPohjanesteeksi voi kokeilla erilaisia tuotteita, esimerkiksi manteli-, soija- tai kauramaitoa, mustikkasoppaa, kookosmaitoa tai -kermaa. Myös erilaiset yrtti- ja hedelmäteet sekä mehut tuovat uusia makuvivahteita tähän herkkuun.\nKuvassa kännykällä napattu nopea otos aamupalavanukkaasta, jonka tein Valion mustikkakeitosta. Lisäsin siihen vähän tyrninmarjoja piristykseksi. Toimi hyvin!\nPohjanesteeseen voi lisäillä omia suosikkimarjoja, hedelmiä, mausteita tai yrttejä. Kokeile vaikkapa tällaisia yhdistelmiä:\nhunajalla maustettu omena-kanelivanukas tavalliseen maitoon valmistettuna\nKuva chian siemenistä: Pixabay


Firefox-asetukset yksityisyyttä ja turvallisuutta varten - omenaLue Lisää\nTärkein omena Firefox-asetukset yksityisyyttä ja turvallisuutta varten\nMozilla-säätiön toiminnasta syntynyt selain Firefox on nykyään maailman toiseksi eniten käytetty selain Chromen jälkeen, ja se on uusittu useita kertoja, sekä vuonna 2017 Quantumin kanssa että vuonna 2018 uuden uudelleensuunnitellun version kanssa, joka perustuu Chromiumiin.\nFirefox, kuten kaikki nykyaikaiset selaimet, sisältää useita vaihtoehtoja ja ominaisuuksia, jotka takaavat Internetissä surffailijoiden yksityisyyden ja estävät ulkoisia elimiä (verkkosivustoja) tarkkailemasta ja seuraamasta käyttäjien toimintaa. Monet Firefoxin suojausvaihtoehdoista eivät ole oletusarvoisesti käytössä, ja tarvittaessa ne on otettava käyttöön manuaalisesti.\nKuten Google Chromessa (katso Chromen tietosuoja- ja suojausvaihtoehtojen opas), Firefoxissa on myös seurantajärjestelmä, joka lähettää navigointitietoja ja tilastoja Mozillalle ja Googlelle. Se palvelee Mozillaa parantamaan ohjelmaansa ja Google (merkittävä Mozilla-rahoittaja) tarjoamaan kohdennetumpia hakuehdotuksia ja estämään vaarallisia verkkosivuja.\n1) Painamalla oikeassa yläkulmassa olevaa Firefox-asetuspainiketta ja syöttämällä vaihtoehdot, huomaat heti Tietosuoja ja suojaus -välilehdessä, että voit ottaa käyttöön Advanced Tracking Protection -sovelluksen (Normaali on kunnossa)\nJos et ota tätä asetusta käyttöön, jotkut verkkosivustot saattavat seurata Firefoxia käyttävän käyttäjän vierailuja. " Seurannalla " tarkoitamme toimintaa, jota ennen kaikkea jotkut mainosyritykset keräävät tilastotietoja historiasta, käyneistä sivustoista ja käyttäjien tottumuksista myydäkseen tällaisia tietoja tai käyttääkseen niitä verkkomarkkinointikampanjoiden parantamiseksi. Voit siis estää kaikki jäljittäjät aina tai vain nimettömässä navigoinnissa. Kolmansien osapuolien evästeet voidaan myös estää, vaikka tämä voisi vaarantaa itse sivustojen toiminnan.\nLuotettavien sivustojen saamiseksi voit paina osoiterivin vasemmalla puolella olevaa suojauskuvaketta ja valita " Poista tämän sivuston esto käytöstä ".\n2) Hakusehdotukset ovat niitä sanoja, jotka ilmestyvät etsiessäsi jotain osoitepalkkia käyttämällä.\nFirefox lähettää jokaisen laatikkoosi kirjoittaman kirjeen (oikea oikeassa yläkulmassa) oletushakukoneelle (Google), joka puolestaan vastaa antamalla hakuehdotuksia näkyviin. Jos et halua seurata hakua ja haluat poistaa ehdotukset käytöstä, siirry kohtaan Valinnat> Etsi.\n3) Turvallinen selaaminen\nFirefox käyttää samaa tekniikkaa kuin Google Chrome tunnistaakseen tietojenkalastelu- ja haittaohjelmasivustot .\nKuten Chrome, Google päivittää Firefoxin automaattisesti luettelolla haitallisista verkkosivustoista 30 minuutin välein. Jos yrität käyttää jotakin näistä verkkosivustoista, näet Google-sivun, joka varoittaa käyttäjää riskeistä, joita voi aiheutua, jos jatkat kyseisen verkkosivun lataamista. Tämä ominaisuus on erittäin hyödyllinen etenkin vähemmän kokeneille käyttäjille, jotta estetään ongelmat ja väärinkäytöt sellaisissa sivustoissa, jotka on tehty erityisesti tietojen vahingoittamiseksi tai varastamiseksi.\nJos kuitenkin haluat poistaa tämän suojausnäytön etkä enää saa Googlen varoituksia vaarallisista sivustoista, sinun on siirryttävä Firefox-asetukset Tietosuoja ja suojaus -välilehteen ja poistettava risti kohdasta " Estä riski ja harhaanjohtava sisältö ", joka myös sallii estää haitalliset lataukset.\nEvästeet ovat pieniä tiedostoja, jotka verkkosivustot vapauttavat tietokoneilla vieraillessaan. Heillä on tarkoitus muistaa kokoonpanoasetukset tai salasanat tai joitain muita erityisiä vaihtoehtoja, jotta käyttäjän palaamalla kyseiselle sivustolle hän voi löytää ne aloittamatta alusta.\nKoska monet mainontaverkot käyttävät evästeitä Internet-toiminnan seuraamiseksi, kannattaa ehkä pitää ne hallinnassa. Firefoxissa sinun on siirryttävä Tietosuoja ja suojaus -välilehteen. Evästeille on omistettu osio, joka estää ne, jos haluat. Vaihtoehtoisesti tiukempi tapa hallita evästeitä on valtuuttamalla sivut yksitellen vapauttamaan ne manuaalisesti, aina kun sitä pyydetään. Samassa ikkunassa voit sitten napsauttaa " Pidä heidät yllä " -vaihtoehtoa ja valita " kysy joka kerta ".\nJos et todellakaan halua pitää evästeitä Firefoxissa ja estää kaikenlaista seurantaa verkkosivustoilla, voit aina ottaa käyttöön " tyhjentää historian Firefoxin sulkeutuessa " -vaihtoehdon. Jos painat Asetukset- painiketta, voit jättää vain evästeiden äänen valittuna, joten joka kerta, kun lopetat Internetissä surffailun, ne nollataan ja seuraavan kerran kukaan sivusto ei tunnista, että olet jo tapahtunut heille aiemmin.\n5) Raportit ja tiedot suorituskyvystä ja kaatumisista\nKuten edellä mainittiin, Mozilla pyytää käyttäjää keräämään nimettömiä Firefoxin käyttötilastoja selaimen parantamiseksi.\nFirefox voi lähettää virheraportteja ja virheitä Mozillalle, joka käyttää kerättyjä raportteja virheiden ratkaisemiseen.\nJos et halua osallistua Firefoxin parantamiseen, sinun on siirryttävä Asetukset-valikon Tietosuoja ja suojaus -välilehteen ja poista yleisessä osassa kaksi vaihtoehtoa: " Salli Firefoxin lähettää Mozillan teknisiä ja selaimeen liittyviä tietoja ". ja " Salli Firefoxin asentaa ja suorittaa tutkimuksia " ja myös: Salli Firefoxin lähettää odottavia törmäysraportteja .\nOn kuitenkin huomattava, että Firefox ei koskaan lähetä virheraportteja automaattisesti, vaan pyytää aina käyttäjän lupaa. Suoritustiedot liittyvät tietoihin Firefox-käyttöliittymän käytöstä ja käytetyn tietokoneen laitteista.\nKaikki tähän mennessä selitetyt tietosuojavaihtoehdot ja myös muut vähäiset vaihtoehdot on koottu yhteen kytkentäruutuun tietosuoja-asetusten laajennuksella .\nTässä laajennuksessa on asetusruutu, joka ottaa käyttöön tai poistaa käytöstä kaikki Firefoxin sisäiset tietoturva- ja yksityisyysvaihtoehdot, mukaan lukien maantieteellinen sijainti, tietojen seuranta, nimettömät tilastot ja muut asiat\n6) Firefoxin yksityisyyden ja turvallisuuden parantamiseksi on olemassa joitain todella ainutlaatuisia laajennuksia, joita edes Chromella ei ole.\nTärkeimmät niistä ovat vähintään kolme:\nPrivacy Badger estää seurantakoodien suorittamisen selaimessa;\nWOT, joka ilmoittaa vaarallisista paikoista luotettavuusasteikolla;\nGhostery estääksesi henkilötietojen keräämisen.\nNämä ja monet muut ovat sivulla 20 Firefoxin tietoturva- ja yksityisyyslaajennuksella .\n7) ponnahdusikkunoiden esto\nOikeudet- osion Tietosuoja ja suojaus -kohdassa voit aktivoida ponnahdusikkunoiden estotoiminnon ja sen, joka estää sivustoja asentamasta lisäkomponentteja.\nLopuksi muistan, että Firefoxilla on myös mahdollisuus selata yksityisesti selaimesta myös oletuksena, kuten linkitetyssä oppaassa on kirjoitettu.\nAutomaattinen Internet-yhteys, kun käynnistät tietokoneesi\nOhjelmoi kasvot kauniimmaksi ja koskettamaan kasvojasi profiilikuvassa\nLataa VLC iPhonelle ja iPadille katsomaan kaikenlaisia videoita


Stonz talvimallisto - Kiddex\nKanadalaisen Stonzin missiona on tukea lapsiperheiden aktiivisempaa elämäntapaa. Ulkona liikkuminen ja erityisesti siellä viihtyminen on pitkälti kiinni varusteista. Tuotevalikoimastalöydät varusteet ympärivuotiseen ulkoiluun.\nStonzin huippusuositut jalkineet, Booties, talvisaappaat, luonnonkumiset kumisaappaat ja välikausikengät ovat huippuvalinta Suomen vaihteleviin sääoloihin. Mitts-rukkaset ja lämpöiset Liners-lisävuoret viimeistelevät pakkaspukeutumisen.\nNäin valitset oikean koon (kokotaulukko)\nValitse Booties tai Puffer Booties!\nLiners-lisävuori suojaa jalkoja kovemmilla pakkasilla.\nBootie Linersit on valmistettu lämpöisestä sherpa-fleecestä. Ne sopivat tyylikkäästi yhteen kaikkien kuosien kanssa.\nRain Boots Linersit on valmistettu pehmeästä velour-fleecestä. Niiden ansiosta samoja kumisaappaita voi käyttää ympäri vuoden.\nStonz RainBoot on joustava ja mukava jalassa. Liukumaton pohja ja Liners-lisävuori (myydään erikseen) mahdollistavat näiden kumisaappaiden käytön myös talvisemmilla keleillä.\nSaatavana koossa 21-35\nTUTUSTU RAIN BOOTS - MALLISTOON\nStonz All Year- jalkine\nStonzin välikausikenkä on valmistettu luonnonkumista ja neopreenistä. Näissä vedenkestävävissä jalkineissa voi huoletta ulkoilla pitkälle talveen saakka: pakkasenkestävyys on -20°C! Saatavana koossa 21-33\nJoustava ja pitävä pohja\nPehmeä ja joustava varsi helpottaa pukeutumista ja on käännettävissä\nTUTUSTU ALL YEAR -JALKINEISIIN TÄÄLLÄ\nStonzin vedenpitävä ja kevyt ulkoilupuku soveltuu erinomaisesti niin väli -kuin kesäkauteen.\nVedenpitävä vetoketju haara-osassa helpottaa pukeutumista, vaipanvaihtoa ja vessakäyntejä.\nKevyt ja helppo ottaa mukaan\nVÄRIVALIKOIMAN LÖYDÄT TÄÄLTÄ\nMallistosta löydät myös vauvan peukalottomat pakkasrukkaset!\nMarkkinoiden kevyimmät (paino alle 500g) talvisaappaat Stonzilta! Stonzin Winter Boots-jalkineet on valmistettu Kanadassa ja ne pitävät jalat lämpöisinä jopa -50°C pakkasessa. Nämä talvijalkineet sopivat erinomaisesti vaihteleviin talvisäihin; kovista pakkasista viimatuleen ja räntäkeleihin.\nStonzin talvisaappaita on saatavana kaksi mallia: Scout (koot 22-27) ja Trek (koot 28-33)\nTALVIJALKINEMALLISTON LÖYDÄT TÄÄLTÄ


Lankakaaos: Puuttuvat työt\nLuin eilen blogiani ja aloin ihmetellä mitä olen tehnyt koko helmikuun. Yleensä laitan tänne blogiin kaikki neuleet ja virkkaukset mitä valmistuu. Sen teen noin viikottain. Nyt kuitenkin se on jäänyt tekemättä ja noita puuttuvia töitä on useampi. Teen niistä nyt ihan oman postauksen. Eipähän puutu helmikuusta grammoja. :)\nEnsimmäisenä on yksi yhdistelmätyönä tehty pipo. Kääntöreunus on tehty pienistä isoäidinneliöistä ja itse pipo-osa on neulottu. Mukava välityö tällainen. Valmistui nopeasti ja on kuitenkin ihan näyttävä.\nToisena on huivi, joka on tehty isoäidinneliömuunnelmana. Ihan perustuubihuivi ilman mitään kiertoja tai muita sähläyksiä. Tähän työhön sain kulumaan kaikki nuo persikanväriset ongelmalangat.\nKolmantena on pitkät palmikkosukat. Ne tilattiin minulta jo ennen joulua, mutta nyt olen koittanut jo pari viikkoa saada tilaajaa kiinni ja mitään ei kuulu. Ikävää tämmöinen, koska tein näihin kovan työn ja nähtävästi näitä ei nyt kukaan kuitenkaan halua. Toivottavasti aika tavaran kaupitsee...\nMitä O(p)in sukista? No sen, etten enää ikinä tee töitä tilauksesta. Myyn ainoastaan lahjalaarista löytyviä. Niin ei ikinä käy sitten näin ikävästi. Harmittaa kovasti, jos näille käy samoin kuin niille sinisille olgasukille. Ne on niin isot, ettei käyttäjää tahdo löytyä. En kuitenkaan raski niitä purkaakaan, koska tein niihin monen päivän työn. Jos nämä(kin) jäävät ylivuotisiksi, niin itku pääsee. :(\nMutta nyt kuviin ja töiden tietoihin...\nLanka: reunus Novitan 7veljestä, pipo Lana du Nord\nPuikot: 4,0 bambusukkikset\nLanka: Lidlin Alina-lanka\nKoukku: 8,0 Novitan glitterkoukku\nLanka: Novita O(p)i villasukka\nTunnisteet: jalkaan, kaulalle, neuleet, päähän, Sukkalehti, virkkaminen\nAnonyymi 17. helmikuuta 2013 klo 21.25\nMinkä kokoiset noutamattomat sukat ovat?\nHanna 18. helmikuuta 2013 klo 3.11\nEhkä 37-38, mutta sekoitelanka saattaa venähtää ensimmäisessä kostutuksessa. Voi siis mennä suuremopaankin jalkaan.\nPäätin odottaa helmikuun loppuun näiden kanssa. Sen jälkeen siirrän ne tuonne "lahjalaatikkoon". :)\nAnonyymi 18. helmikuuta 2013 klo 15.37\nOk :) Hienot sukat ovat kyllä, harmi etteivät kiinnostaneet tilaajaansa :(\nAnonyymi 17. helmikuuta 2013 klo 23.47\nAivan ihanat sukat! Mutta mur är, harmittaa puolestasi. :(


Myrsky Kasino P 14 Käytetty Raportti - Parhaat kasinot suomalaisille\nMyrsky Kasino P 14 Käytetty Raportti\nMyrsky Kasino P 14 Käytetty\nNettikasinot ilmaiseksi Periaatteessa lähes jokainen nettikasino on ilmainen. Ei, kuten kasinoilla, sisäänpääsymaksua ei vaadita tai perusmaksua ei vaadita. Tämä tarkoittaa, että rekisteröityminen tai rekisteröityminen nettikasinolle on ilmaista, mutta Myrsky Kasino P 14 Käytetty oikeassa rahassa pelaaminen ei tietenkään ole.\nLataamatta oikean rahan kasinolla Jokainen peli Echtgeld, kn voit pelata lataamatta mitään ohjelmistoja. Se, mitä ei koskaan ollut mahdollista vuosia sitten, on nyt todellisuutta. Pelaa ilmaiseksi missä tahansa nettikasinossa ilman latausta ja ilman rekisteröitymistä! Miksi nettikasino, jolla on oikeaa rahaa? Kysymykseen on suhteellisen helppo vastata. Kukaan ei halua ostaa kissaa laukussa ja haluaa löytää haluamansa kasinopelin ilman, että sinun on pelattava suoraan oikealla rahalla. Tästä syystä voit pelata lähes kaikilla nettikasinoilla ilman oikeaa rahaa. Joten Myrsky Kasino P 14 Käytetty voit valita pelin, joka sopii sinulle parhaiten. Ja jos luulet löytäneesi oikean, voit myös pelata peliä oikealla rahalla. Niin kauan kuin et ole varma vielä, voit pelata täällä Real Money Casinolla ilmaiseksi ja ilman riskiä.\nSinun ei tarvitse hakea tätä, mutta se ladataan aina, kun avaat uuden pelin. Jos se on käytetty kolikkopelin kanssa, lataa sivu uudelleen ja voit aloittaa uudelleen täydellä budjetilla. Upeita kasinoita, joissa sinun on ensin rekisteröidyttävä pelatakseen kasinopelejä ilmaiseksi, ovat esimerkiksi. Lue lisää nyt: Kasinon Ilmaisten Pelien Kirja Kuolleita.\nEdellinen artikkeli Nettikasino Schleswig Holstein Mainonta Raportti\nSeuraava artikkeli: Uudet Casino 2019 Raportti


Geopolitiikka – Paasikiven linjan perusta | J.K Paasikivi\nGeopolitiikka – Paasikiven linjan perusta\nHistoriaa ja lakia opiskellut Paasikivi seurasi tarkasti aikansa aatteellista kehitystä, jonka yhtenä osana oli geopolitiikka. Sen keskeiset periaatteet ovat:\nKuinka maantiede vaikuttaa ja ohjaa maailman kehitystä.\nKuinka maantiedettä käytetään politiikan välineenä.\nPaasikivi ei suoraan puhu geopolitiikasta tieteenä, mutta opiskelun ja kokemuksen myötä hän näki Suomen aseman geostrategisena kysymyksenä. Hän piti maantiedettä keskeisenä poliittisena tekijänä ja häntä on pidettävä ensimmäisenä suomalaisena geopoliitikkona. Paasikiven kiinnostuksen kohteita voi seurata hänen kirjastonsa teoksiin tehtyjen reunamerkintöjen valossa.\nGeopolitiikka 1900-luvun alussa\nKrimin sodan jälkeistä periodia ensimmäiseen maailmansotaan saakka kutsutaan imperialismin aikakaudeksi. Tuolloin suurvallat kilpailivat maailmanherruudesta. Tultaessa 1800-luvun lopulle eurooppalaiset suurvallat ja Pohjois-Amerikan Yhdysvallat olivat alistaneet koko maailman poliittisesti ja kulttuurisesti. Suurvaltojen ehdoilla oli tapahtunut globalisaatio. Kyse oli maa- ja merialueista sekä raaka-ainevaroista. Tuo kilpailu synnytti käsitteen poliittinen maantiede.\nSuurvaltoja edustaneet tiedemiehet perustelivat imperialismia tieteellisesti. Pyrittiin osoittamaan, kuinka maantieteelliset tekijät vaikuttavat politiikkaan, ja kuinka maat sopeuttavat politiikkansa luonnon asettamiin ehtoihin. Haluttiin löytää ehtoja, jotka loivat deterministisiä linjoja maailman kehitykselle. Amerikkalainen A.T. Mahan ja britti H. Mackinder pitivät tärkeänä merien ja rannikoiden hallitsemista. Heidän mielestään merikansat olivat sisämaiden asukkaita etevämpiä ja heille kuuluu maailmanherruus. Saksalaiset F. Ratzell ja K. Haushofer pitivät tärkeänä laajojen raaka-ainealueiden hallitsemista. Venäjällä geopolitiikka liittyi Tiedeakatemian jo 1700-luvulla aloittamaan laajaan maa-alueen tutkimiseen ja hyödyntämiseen. Seuraavalla vuosisadalla panslavistit N. J. Danilevski ja K. N. Leontjev pitivät omaa kulttuuriaan ja kansaansa muita parempana ja halusivat vieraat pois Venäjältä.\nTultaessa 1900-luvulle tärkeintä oli perustan luominen venäläiselle imperialismille. Tukemalla asutuspolitiikkaa haluttiin kehittää maan talouselämää. Tämän linjan merkittävin tutkija oli V. P. Semjonov-Tjan-Šanski. Suomessa linjan seuraajia olivat Toivo T. Kaila ja J. G. Granö. Kaila opiskeli ja työskenteli useita vuosia Venäjällä, ja julkaisi 1914 tutkimuksen ”Euroopan Venäjän väestön siirroista XIX vuosisadan lopulla”.(1) J. G. Granö puolestaan tutki Venäjän Keski-Aasiaa ja Mongoliaa, jonne Venäjä pyrki laajentumaan 1900-luvun alussa. Myöhemmin Granö osallistui asiantuntijana Tarton rauhanneuvotteluihin ja hänellä oli läheiset suhteet Paasikiveen aina 1956 tapahtuneeseen kuolemaansa saakka. (2) Paasikivi omaksui nämä geopoliittiset käsitykset ja siltä pohjalta on ymmärrettävä hänen Stalinilta lainaamansa lause: ”Maantieteelle emme voi mitään, ettekä tekään ja toinen sanonta: Tosiasioiden tunnustaminen on kaiken viisauden alku.”Ensimmäinen sanonta on täysin selvä ja ehdoton. Jälkimäinen on tulkinnanvarainen.\nEnsimmäinen maailmansota ja sitä seuranneet vallankumoukset mullistivat Euroopan tasapainoon perustuneen poliittisen järjestelmän, ja siksi julkisuudessa alettiin kiinnittää entistä enemmän huomiota valtioiden suhteissa tapahtuviin muutoksiin. Maailmansodan myötä geopolitiikka muuttui luonnontieteestä strategian aputieteeksi. Geopolitiikka tuli suorastaan muotitieteeksi, jonka kautta uskottiin voitavan katsoa tulevaisuuteen. Ajan ideologiat − sosialismi, kommunismi ja natsismi − katsoivat tulevaisuuteen ja halusivat perustella tavoitteitaan geopoliittisesti. Aikakausi tarjosi kasvualustan geopolitiikkaan perustuvalle ulkopolitiikalle.\nItsenäistynyt Suomi seurasi aikaansa ja perusteli heimopolitiikkaan liittyviä aluevaatimuksiaan geopoliittisesti, mutta suomalaisen sotatieteen puute rajoitti näkökulmia. Paasikiven valtiopäiväkollegan, sovelletun fysiikan professorin Theodor Homénin toimittama teos ”Itä-Karjala ja Kuolan Lappi, suomalaisten luonnon- ja kielentutkijain kuvaamana” oli tutkimus, jonka geopoliittinen näkökulma väisti sotilasstrategian.(3) Toinen Paasikiven aikalainen, historioitsija Väinö Voionmaa, halusi ulottaa Suomen Jäämerelle. Tällaiset haaveet Paasikivi tuomitsi Suomelle vahingollisina utopioina. Alueet eivät olleet koskaan kuuluneet Suomeen. Itä-Karjala olisi Suomelle taloudellinen rasite ja ikuinen kiistan kohde Venäjän kanssa. Jäämeren rannikkoon liittyi erilaisia maailmanpoliittisia muuttujia eikä Suomi voinut hallita niitä. Paasikivelle Suomi oli Itämeren maa ja kuului sitä kautta Eurooppaan.\nTarkkaan luettu Kjellén\nVenäjä, Saksa ja Ruotsi olivat tärkeimmät naapurit, joiden kanssa Suomen oli tultava toimeen. Paasikivelle läheisin geopoliitikko oli ruotsalainen nationalistiskonservatiivinen poliitikko ja tiedemies Rudolf Kjellén, joka ensimmäisenä otti käyttöön sanan geopolitiikka. Sitä ennen oli puhuttu poliittisesta maantieteestä.\nPaasikivi tutustui Kjelléniin tämän neliosaisen suurteoksen Stormakterna toisen täydennetyn painoksen ilmestyttyä vuosina 1911–1913. Hän on lukenut tarkasti teoksen kaikki osat. Tästä ovat osoituksena sivujen reunoille tehdyt lukuisat huomautukset ja merkinnät. Ensimmäisessä osassa Kjellén tarkastelee voipuneita suurvaltoja: Turkkia, Portugalia, Espanjaa, Hollantia, Ruotsia sekä Itävalta-Unkaria ja Italiaa. Erityistä huomiota Paasikivi näyttää kiinnittäneen kansallisten vähemmistöjen asemaan.\nTeossarjan toisessa osassa tarkastellaan Ranskaa ja Saksaa. Ranskan kohdalla Paasikiven huomio kohdistuu erityisesti 1890-luvulla alkaneeseen Ranskan ja Venäjän lähentymiseen. Paasikiven laajaa mielenkiintoa osoittavat hänen huomionsa Ranskan Afrikan ja Indokiinan politiikasta. Saksan kohdalla Paasikiveä hämmästyttää maan nopea ja valtava taloudellinen nousu. Hän huomio Kjellénin toteamuksen, että Atlantti muodostaa todellisen kilpakentän Yhdysvaltojen, Ison-Britannian ja Saksan välillä. Suurvaltojen kamppailussa Saksaa suosii sen keskeinen maantieteellinen asema. Saksalaiskansallisia pyrkimyksiä rajaseuduilla Paasikivi pitää huolestuttavina. Ne voivat johtaa aseellisiin selkkauksiin. Saksan tavoittelemaa itäistä liittoa Saksasta Turkkiin Ranskan ja Venäjän välillä hän pitää mielikuvituksellisena. Toteutuessaan se johtaisi sotaan, sillä Venäjä on Balkanin pienten slaavilaiskansojen tukena. Saksan ongelmana hän näkee moderniin kapitalismiin ja parlamentarismiin sopeutumattoman yksinvaltiuden.\nTeossarjansa kolmannen osan Kjellén on omistanut Isolle-Britannialle. Siinä Paasikiveä on kiinnostanut enemmän talouselämä ja teollisuus kuin strategia ja politiikka. Teossarjan neljännessä eli viimeisessä osassa käsitellään Yhdysvaltoja, Venäjää ja Japania. Ensin mainitun Paasikivi sivuttaa lähes muutamalla merkinnällä, jotka koskevat teollisuutta ja liikenneyhteyksiä.\nVenäjä-jakso on tarkasti luettu, vaikka lähdeluettelossa ei ole venäjänkielisiä teoksia. Kjellén ei ilmeisesti osannut venäjää. Paasikivi on alleviivannut Kjellénin tähdentävän Venäjän sisäistä yhtenäisyyttä läntiseen Eurooppaan verrattuna. Venäjän syntyväisyys ja väestönkasvu ovat paljon länttä korkeammat. Geopoliittisesti Venäjä mantereisena on merellisen Ison-Britannian täydellinen vastakohta. Tästä syystä Venäjän merenkulku on kehittymätöntä. Maalla ei ole luonnollisia rajoja ja se joutuu puolustamaan maataan kalliin kustannuksin. Yhdysvallat on myös merivalta. Mantereisuus ja merellisyys tulevat vaikuttamaan maailmanpolitiikan suuntiin. Paasikivi huomioi Kjellénin ajatukset isovenäläisyyden vahvistumisesta. Suomen venäläistämistä Kjellén pitää uhkaavana, ja Paasikivi on tarkastellut tekstiä tältä osin yksityiskohtaisesti. Häntä on kiinnostanut Kjellénin maininta:\nSuurvallat eivät ole niinkään matemaattisia vaan dynaamisia. Ne on ymmärrettävä fysiologisina, eikä etniskulttuurisina yhteisöinä. Jokainen suurvalta pyrkii saamaan enemmän valtaa. Suurvallat tulevat yhä voimakkaammiksi. Keskeistä on jako meri- ja mannervaltoihin. Pikkuvaltioiden kohtalo on riippuvainen inhimillisyyden eli ihmiskunnan ideasta. Pienten valtioiden yläpuolella ovat suurvallat, joiden yläpuolella on ihmiskunta, jonka toteuttamiseen tarvitaan suurvaltoja ja pikkuvaltioita.\nMaailmansodan aikana 1915 Kjellén julkaisi täydentävän teoksen ”Die politischen Probleme des Weltkrieges”. Paasikivi tutustui teoksen kuudenteen 1917 ilmestyneeseen painokseen. Teoksella on selvä geopoliittinen näkökulma ja tavoite. Kirjoittaja käy lyhyesti läpi edellisen teoksensa sisällön ja katsoo, kuinka se peilautuu maailmansodan kehitykseen. Pääpaino on Keski-Euroopan ja varsinkin Saksan kehityksessä ja sotaponnisteluissa. Aikaisempaa enemmän Kjellén kiinnittää huomiota kansallisuuskysymyksiin.\nTeoksen sivumerkinnöistä näkyy myös Paasikiven suuri mielenkiinto tuohon aiheeseen. Olihan kansallisuuskysymys ollut aktuelli Suomessa jo vuosikymmenien ajan. Paasikivi on alleviivannut kirjoittajan tutkimustuloksen. ”Aikakauden merkittävin ilmiö on kansallisvaltio. Valtio ja kansakunta ovat kilpailleet pitkään ja nyt omana aikanamme kansallisvaltio on voittanut. Kansalaiset samaistuvat paremmin kansaan kuin valtioon.” Valtiota ja kansaa ei voi täysin erottaa toisistaan.\nPaasikivelle kansallinen Suomi ei ole päämäärä sinänsä, vaan yksi kehitysvaihe. Siksi hän hyväksyy Kjellénin väitteen: ”Ei voida sanoa kansallisvaltion olevan historian viimeinen sana. Vastakohtia on runsaasti, esim. kansa voi olla yhtenäinen, muttei vapaa. Valtio voi olla vapaa, muttei kansallisesti yhtenäinen. Kansa tavoittelee sekä yhtenäisyyttä että vapautta.”\nTässä ilmenee Paasikiven selvä katsomusero eräisiin kollegoihinsa kuten Svinhufvudiin, jolle itsenäinen Suomi oli päämäärä sinänsä. Paasikivelle historia ei lopu ja Suomen itsenäistyminen on vain yksi historian vaihe.\nPaasikivi arvosti Kjelléniä koko elämänsä ajan. Ollessaan lähettiläänä Tukholmassa 1934–1939 hän tarkasteli Ruotsin ja muiden Skandinavian maiden geopoliittisia muutoksia ja niiden suhdetta Venäjään Kjellénin teorioiden avulla. Keskustellessaan 8.1.1938 kenraaliluutnantti V. P. Nenosen kanssa Suomen ja Ruotsin sotilaallisesta yhteistyöstä Paasikivi vetosi Kjelléniin, joka tähdensi Ruotsin aseman parantuneen Suomen itsenäistyttyä. Venäjän puristus oli poissa. Siksi Suomen itsenäisyys on Ruotsille tärkeä.\nArvioidessaan Kansainliittoa ja Tšekkoslovakian tuhoa Paasikivi viittaa päiväkirjassaan 14.12.1938 Kjellénin mainintaan siitä, että valtio tarvitsee yleisen mielipiteen moraalista tukea. Siksi meidän on tuettava mielipidettä, joka parhaiten suojaa pieniä suurvaltojen valtapyrkimyksiä vastaan. Puheessaan Tukholman lehdistöklubin tilaisuudessa Suomeen pohjoismaiseen sanomalehtikokoukseen lähteville lehtimiehille 8.7.1939 Paasikivi viittasi kansainvälisesti tunnetun tutkijan ja poliitikon Kjellénin painottaneen yleisen mielipiteen merkitystä pienen valtion puolustautuessa suurvaltojen pyrkimyksiä vastaan.\nSpengler ja länsimaiden perikato\nSuurvaltojen ja pienten valtioiden suhteessa oli kyse maailmanhistorian ja yhteiskuntien suurista linjoista, ja niitä ymmärtääkseen Paasikivi luki 1900-luvun alkupuolen merkittävimmän yhteiskuntafilosofin Oswald Spenglerin teoksia.\nPaasikiven mielenkiintoa herätti Spenglerin yhteiskuntafilosofia. Hänellä oli Tarton rauhanneuvottelujen aikana mukanaan Spenglerin vuonna 1918 ilmestynyt teos Der Untergang des Abendlandes. Umrisse einer Morphologie der Weltgeschichte. Myöhemmin hän hankki teoksen uudistetun ja täydennetyn version. Reunamerkinnöistä ilmenee Paasikiven lukeneen 1200 sivua käsittävän teoksen tarkkaan.\nEnsimmäisessä osassa häntä on kiinnostanut eniten käsittely ihmisestä ja hänen sielustaan kulttuurin kantajana. Paasikivi yhtyy täysin Spenglerin käsitykseen historian jatkuvasta muutoksesta, joka näkyy kansojen, yhteiskuntien ja valtioiden jatkuvana kehityksenä. Spenglerin luoma ”faustinen kulttuuri” eli pyrkimys ylemmäs ja parempaan näyttää Paasikivestä erittäin kiinnostavalta käsitteeltä. Sosialismi ja voimakas siirtolaisuus Amerikkaan ovat heijastumaa faustisesta kulttuurista.\nTeoksen toisessa osassa Spengler tarkastelee eurooppalaisten kansojen kehitystä kronologisesti. Paasikiveä näyttää kiinnostaneen Spenglerin kirjallisuuteen perustuvat käsitykset Venäjästä ja venäläisyydestä. Venäjää tunteva Paasikivi on hämmästynyt väitteistä, joiden mukaan alkeellinen venäläinen sielu alkoi muuttua länsimaisen kaltaiseksi vasta Pietari Suuren reformien myötä. Pietaria Spengler vertaa Kaarle Suureen. Valistus oli vierasta venäläiselle sielulle, jota myös järkytti ranskalaisten tunkeutuminen Venäjälle sekä Aleksanteri I:n ryntäys Pariisiin. Venäläiset eivät ole läntinen kulttuurikansa. Sydämessään he vihaavat Pietarin kaupungin perustamista. Nihilismi versoo venäläisyydestä. Spenglerille F. M. Dostojevski edustaa Aasiaa, eurooppalaisuudelle vierasta kulttuuria, mutta L. N. Tolstoi länttä. Viime mainittu oli Paasikiven mielikirjailijoita.\nPaasikiven suhde Venäjään\nPitkän elämänsä kuluessa Paasikiven Venäjä-suhde muuttui olosuhteiden ja opiskelun mukaan, mutta punaisena lankana on maiden geopoliittinen suhde. Suomen suuriruhtinaskunnan ja keisarikunnan väliset suhteet vilkastuivat 1860-luvulta alkaen valtiollisen elämän viriämisen myötä. Samanaikaisesti nationalismi vahvistui Suomessa ja Venäjällä. Suomen ylimmässä valtiojohdossa ja elinkeinoelämän piirissä nähtiin tarpeellisena lisätä venäjän opetusta. Kieli- ja matkastipendejä alettiin myöntää muillekin kuin venäjän opettajiksi haluaville. Näillä toimilla lisättiin kiinnostusta venäjän kielen oppimista kohtaan. Selvänä tavoitteena oli myös padota Venäjän kansallisten piirien epäluuloa Suomen autonomiaa kohtaan. Ottamalla aloite omiin käsiin haluttiin välttää yhteentörmäykset, joihin oli jouduttu Puolassa ja Baltiassa. Kyseessä oli siis geopoliittinen Suomen aseman varjeleminen.\nPaasikiven nuoruusvuodet sattuivat vaiheeseen, jolloin venäjää suosittiin ja kielen taitajilla oli kysyntää. Päästyään ylioppilaaksi 1890 Hämeenlinnan lyseosta Paasikivi aloitti opintonsa Helsingin yliopistossa valiten pääaineekseen Venäjän kielen ja kirjallisuuden.(4)\nYliopistossa Paasikiven venäjän opinnot sujuivat hyvin, ja jo keväällä 1891 hän haki kieliharjoittelustipendiä Venäjälle. Hän ei saanut stipendiä, mutta hän otti lahtelaiselta kauppias K. V. Kunnaalta lainan, jonka turvin hän oleskeli Novgorodissa puoli vuotta.\nVuonna 1891 stipendinhakijoita oli runsaasti. Paasikiven opintosuoritukset riittivät hakuehtoihin, mutta paikkojen puutteen tähden hän jäi ilman stipendiä. Lohdutukseksi hän ja muut hakijat saivat rehtorin käyttövaroista 50 markan apurahan. Lainan ottaminen osoittaa Paasikivelle myöhemminkin ominaista peräänantamattomuutta. Hän oli todella halukas oppimaan venäjää ja tuntemaan maata.(5)\nStipendikausi jätti nuoreen ylioppilaaseen lähtemättömän vaikutuksen. Hän toteaa Venäjän erilaisuuden Suomeen verrattuna ja osoittaa arvostavansa venäläisiä kulttuurikansana. Hänen suhteensa Venäjään oli myönteinen koko elämän ajan ja tuli vaikuttamaan hänen politiikkaansa, vaikka hän ei hyväksynyt vallankumousta ja bolševismia. Hänen suhteensa Venäjään ja venäläisiin oli erilainen kuin esimerkiksi P. E. Svinhufvudin ja Arvi Korhosen, jotka suhtautuivat Venäjään ja venäläisiin kielteisesti.\nVanhasuomalaisena poliitikkona Paasikivi halusi säilyttää hyvät suhteet Venäjään. Hän ei hyväksynyt aktiivista vastarintaa ja tuomitsi jyrkästi Eugen Schaumanin tekemän kenraalikuvernööri N. I. Bobrikoffin murhan. Tultuaan valituksi kansanedustajaksi ensimmäiseen yksikamariseen eduskuntaan 1907 Paasikivi seurasi J. R. Danielson-Kalmarin määrittelemää vanhasuomalaista linjaa ja herätti huomiota juridisella ja taloudellisella asiantuntemuksellaan. Valtiokonttorin ylitirehtöörinä hän oli avainpaikalla asioita käsiteltäessä. Vuonna 1908 oli kiistaa niin sanotuista Nevan miljoonista eli Suomen osuudesta Pietariin rakennettavan yhdysradan kustannuksiin. Juuri kokoontunut eduskunta ei ottanut asiaan kantaa vaan jätti asian senaatin hoidettavaksi. Senaatti maksoi rahat, mutta sai parlamentin moitteet, kun vuonna 1910 käsiteltiin kertomusta valtiovarain tilasta vuodelta 1908. Paasikivi katsoi senaatin menetelleen oikein. Taloudellisia suhteita Venäjään hän piti erittäin tärkeinä. Yhdysliikenne Suomen ja Venäjän rautateiden välillä oli mitä luonnollisin asia, josta olisi suurta hyötyä Suomen elinkeinoelämälle. Suomen radoilla oli myös toteutettava yhdysliikenteen vaatimat tekniset uudistukset, joihin Suomen valtion olisi myönnettävä rahat. Hänen mukaansa:\nLisäksi minusta tuntuu, että sillä ajatuksella, joka Venäjän puolelta on tässä asiassa esiintuotu, nimittäin että sotilaalliset, strateegiset edut vaativat tällaista yhdysliikennettä, voi olla perää. Minusta näyttää, että tämä vaatimus on yksi niitä – sanoisinko harvoja vaatimuksia, joilla on todellinen perustus, ei olisi syytä meidän puolelta ryhtyä sitä asiallisesti vastustamaan.\nEduskunta kieltäytyi maksamasta summaa, mutta se otettiin keisarillisella määräyksellä Suomen valtiorahastosta. Kun pari vuotta myöhemmin eduskunnassa keskusteltiin hallituksen esityksestä Venäjän yleisesikunnan aloitteesta rakentaa rata Pietarista Karjalan Kannaksen halki Vaasaan, suunnitelma nostatti eduskunnassa vastarintaa. Paasikivi kannatti radan rakentamista, sillä hänen mukaansa Suomen oli otettava huomioon Venäjän puolelta esiintuodut sotilaalliset ja strategiset näkökohdat. Paitsi strategisten seikkojen tähden hän piti radan rakentamista tarpeellisena Kannaksen itäosien kehittämisen kannalta. Paasikiven perustelut olivat niin vakuuttavat, että eduskunta hyväksyi hallituksen esityksen.(6)\nVanhasuomalaiset olivat valmiit maksamaan niin sanotut sotilasmiljoonat, rahat, jotka oli määrätty Suomen maksettavaksi Venäjän valtion kassaan, korvaukseksi siitä, että Suomen armeija oli lakkautettu eikä Suomella ollut kuluja omasta puolustuksestaan. Perustuslailliset, ruotsalaiset ja sosialidemokraatit eivät halunneet maksaa sotilasmiljoonia, koska laki oli heidän mielestään syntynyt Suomen lainsäädännön vastaisesti. Sotilasmiljoonista kehkeytynyt riita johti lopulta kokoomushallituksen hajoamiseen. Paasikiven mielestä senaatin jäykkyys oli omiaan huonontamaan suhteita Venäjään. Vaikka Suomen oma armeija oli lakkautettu, eikä sitä haluttu perustaa uudelleen, Suomen oli osallistuttava valtakunnan yhteiseen puolustukseen. Valtionkonttorin pääjohtajana hän piti virheenä riidan nostattamista sotilasmiljoonista. Seurauksena oli vain maiden suhteiden huonontuminen.(7)\nPaasikivi katsoi Venäjän tarkastelevan Suomea geostrategian kannalta. Suomi vartioi idän ja lännen välistä reittiä Itämerellä, ja Venäjän ja suuriruhtinaskunnan raja oli noin 30 kilometrim etäisyydellä Pietarista. Paasikivi ei hyväksynyt ministerineuvoston puheenjohtajan P. A. Stolypinin panslavistista pyrkimystä lisätä Venäjän turvallisuutta alistamalla Suomi täysin Venäjän alaiseksi. Muistelmissaan hän viittaa S. Ju. Witten mainintaan, että panslavistisella politiikallaan N. I. Bobrikoff, F. A. Seyn ja P. A. Stolypin vahingoittivat Venäjän ja Suomen suhteita. Venäjälle olisi riittänyt, että valtakunnan puolustus olisi tällä taholla turvattu.(8)\nMaailmansodan puhjettua Paasikivi oli ehdottoman lojaalisuuden kannalla. Hän ei kuulunut passiivista vastarintaa harjoittaneeseen Kagaaliin eikä jääkäriliikkeen tukijoihin, mutta hänellä oli yhteyksiä eri tahoille. Kansallispankin pääjohtajana hän seurasi sodan vaikutuksia liike-elämään. Maailmansodan puhkeaminen vaikutti välittömästi Suomen asemaan, mutta aina vuoteen 1917 saakka konkreettiset seuraukset jäivät vähäisiksi. Venäjän tappio ja bolševikkivallankumous seurauksineen järkyttivät Paasikiveä kuten monia muitakin. Barbaria oli päässyt valtaan ja uhkasi koko sivistynyttä maailmaa. Selvät merkit tuosta oli nähtävissä Suomen sisällissodassa. Venäjän ongelmiin Paasikivi oli tutustunut jo Novgorodin stipendikaudelleen ja sittemmin vanhasuomalaisena poliitikkona, kun hän neuvotteli Suomen asemasta Venäjän väliaikaisen hallituksen edustajien kanssa. Omakohtaiset havainnot olivat suppeita ja ymmärtääkseen tapahtuneen Paasikivi haki apua kirjallisuudesta. Venäjän uusimpaan kehitykseen hän tutustui venäläisen, saksalaisen, ranskalaisen ja muun kansainvälisen kirjallisuuden avulla.\nSisällissota poisti Venäjän maailmanpolitiikan näyttämöltä, mutta Paasikivi seurasi Venäjän kehitystä tarkasti. Suomen itsenäistyttyä vain bolševikit tunnustivat Suomen itsenäisyyden vuoden 1917 lopulla. Tuossa tilanteessa Leninin hallituksen asema oli epävarma, eikä sen antamalla tunnustuksella ollut suurta kansainvälistä merkitystä.\nSamanaikaisesti Paasikivi oli tunnustelemassa Ruotsissa, Tanskassa ja Norjassa maiden suhtautumista Suomen itsenäisyyteen. Hänen saamansa vastaukset olivat kielteisiä ja edellyttivät Suomen saavan ensin tunnustuksen Venäjältä. Saapuessaan Tornion kautta takaisin Suomeen hän joutui pidätetyksi ja totesi vallankumouksellisten venäläisten sotilaiden hallitsevan rajaa ja maata. Siksi hän suhtautui Kansankomissaarien neuvoston antamaan tunnustukseen skeptisesti.(9)\nVuosien 1918–1920 kuluessa näytti, että vallankumous kukistuisi ja monarkia palaisi. Tätä Paasikivi piti uhkaavana kehityksenä Suomelle, sillä valkoiset venäläiset eivät tunnustaneet Suomen itsenäisyyttä. Vuodelta 1918 olevan päiväkirjamerkinnän mukaan Paasikivi toivoi sisällissodan jatkuvan ja bolševismin edelleen heikentävän Venäjää.(10)\nSisällissodan päättymisen jälkeen eduskunta aloitti työnsä 15.5.1918, ja 18.5.1918 senaatin talousosasto esitti, että eduskunta valtuuttaisi senaatin esittämään, että senaatin puheenjohtaja P. E. Svinhufvud käyttäisi myös niin sanottua korkeinta valtaa eli olisi valtionpäämies. Esitys hyväksyttiin vielä samana päivänä.(11)\nSvinhufvud nimitti 27.5.1918 uuden senaatin varapuheenjohtajan ja talousosaston kanslian päällikön ja muut hallituksen jäsenet. Päälliköksi eli pääministeriksi tuli Paasikivi.\nLiitto Saksan kanssa\nSisällissodan jälkeen Suomi oli heikko ja se etsi apua bolševikkejä vastaan. Keväällä 1918 Saksa oli voimissaan ja Suomessa luotettiin sen tukeen. Saksalaisten valloitettua Helsingin Paasikivi pohti Suomen asemaa. Mietelmissään 10.4.1918 hän toteaa: ”Miten voidaan Suomen itsenäisyys säilyttää ja puolustaa Wenäjää vastaan?” Paasikivi arveli, että voimistuttuaan Venäjä haluaa entisen rajamaansa takaisin, eikä Suomi mitenkään kykenisi käymään Venäjän vastaista puolustussotaa. Siksi Suomen olisiliittouduttavaSaksan kanssa. Ensi vaiheena olisi luoda monarkia, jolla olisi suhteet ulkomaiden, ennen muuta Saksan hallitsijahuoneisiin. Läntiset suurvallat eivät pystyisi antamaan riittävää tukea Venäjää vastaan. Useimpien valkoisten suomalaisten tavoin Paasikivi oli kiitollinen Saksalle Suomen vapauttamisesta punaisesta hirmuvallasta.(12)\nPaasikivi neuvotteli Saksan Itämeren joukkojen komentajan Rüdiger von der Goltzin kanssa strategisista kysymyksistä. Tämä neuvoi Suomea rakentamaan hyvät suhteet Venäjään ja antamaan periksi rajakysymyksessä Karjalan kannaksella. Rajan ei tulisi kulkea liian lähellä Pietaria.(13)\nTilanne muuttui Saksan antauduttua marraskuussa 1918. Paasikiven hallitus joutui eroamaan eikä jo valittu saksalainen kuningas ottanut kruunua vastaan. Suomen sisäpoliittinen tilanne vakiintui K. J. Ståhlbergin tultua valituksi presidentiksi. Välttämättömänä pidettiin suhteiden luomista naapureihin. Suuri ongelma oli rauhansopimuksen solmiminen Neuvosto-Venäjän kanssa. Ongelmaan liittyivät raja-, kansallisuus- ja taloudelliset kysymykset. Edessä olivat suuret geopoliittiset ratkaisut.\nSuomen vakiinnutettua asemansa sisällissota jatkui Venäjällä, ja neuvostovallan pysyvyyteen suhtauduttiin epäillen. Myös Paasikivi kuului epäilijöihin, mutta hän katsoi, ettei pidä hyötyä Venäjän tilapäisestä heikkoudesta. Ennen pitkää vahvistuva Venäjä ottaisi alueet takaisin korkoineen.\nTämä mielipide ohjasi Paasikiveä seuraavien vuosikymmenien kuluessa.\nAlpo Juntunen on Maanpuolustuskorkeakoulun emeritusprofessori.


Tutustu Finlandia-Ajon päätähtiin! - Vermo\nke 27. huhtikuuta 2022 09.00.00\nFinlandia-Ajo 2022 ravataan vapunpäivänä 1.5. klo 18.30. Voittajaa odottaa 110 000 euron ykköspalkinto sekä kutsu Tukholmassa Solvallan raviradalla toukokuun lopussa ravattavaan Elitloppetiin. Finlandia-Ajoon on kutsuttu kymmenen kovaa ravuria. Tästä pääset tutustumaan niiden taustoihin.\n1 Majestic Man - Rikard N Skoglund\nMajestic Manista eli ”Taistosta” tuli orpovarsa, kun sen emä menehtyi varsomisessa. Suomenhevostamma, ravikuningatar Marimin huolehti Taistosta varsakuukaudet. Majestic Man sai Mariminilta oivat valmiudet elämään ja aloitti kilpailemisen jo 3-vuotiskeväällä. Lahden Hambossa tuli kakkossija ikäluokan ykkösen Graceful Swampin jälkeen. Kriteriumin karsinnassa tuli kuutossija. Kasvattajakruunussa meni hienosti, sillä karsinnassa ja finaalissa tuli kakkossijat.\nNelivuotiskauden tähtäys oli Derbyssä, mutta karsinnan kolmossija ei tuonut finaalipaikkaa. Ykkössija tuli kuitenkin Derby Consolationissa. Voittoputki jatkui arvokkaana Bollnäsin V75-kierroksella. Kauden päätteeksi Taisto otti nelossijan Kasvattajakruunussa.\nKausi 2020 alkoi Ranskassa. Sieltä oli tuomisina 8 000 euroa palkintorahaa. Majestic Man valloitti elokuussa Oulussa Number Onen ajalla 12,3a. Viime vuosi oli menestyksekäs, palkintorahaa tuli lähes 80 000 euroa. Heinäkuussa Porissa ruuna nappasi kymppitonnin Angeliquen Mestaruusajossa. SM-kisassa se oli kolmas. Kauden lopulla tuli V75-ykkönen Eskilstunassa.\nTänä vuonna Majestic Man on kilpaillut kaksi kertaa. Kausi alkoi kolmossijalla kovatasoisessa Nuncion lähdössä Solvallassa. Gävlen kiirastorstain lähdössä ruuna oli neljäs.\nOhjastaja Rikard N Skoglund ja omistaja-kasvattaja-valmentaja-hoitaja Jonna Irri ovat ensi kertaa mukana Finlandia-Ajossa.\nMajestic Man oli onnekas Finlandia-Ajon rata-arvonnassa. Arkistokuvassa sitä ohjasti Jukka Torvinen, mutta Vermon superlähdössä "Taiston" kyydissä on Ruotsissa sillä paljon ajanut Rikard N. Skoglund. Kuva: Juhani Länsiluoto\n2 Cokstile - Christoffer Eriksson\nNorjassa syntynyt Cokstile voitti syntymämaansa Derbyn vuonna 2017. Sittemmin se on noussut aikuisten huipulle Euroopassa ja on tämän vuoden Finlandia-Ajon hevosista eniten tienannut yli 1,1 miljoonan euron voittosummallaan.\nCokstile kilpaili Elitloppetissa ensimmäisen kerran jo 5-vuotiaana. Kisa päättyi karsinnan seiskasijaan. Vuonna 2019 Cokstile myytiin Italiaan, ja Gennaro Casillosta tuli sen valmentaja. Kauden lopulla tuli komea voitto Gran Premio delle Nazionissa.\nVuosi 2020 oli todella menestyksekäs. Åbyn Algot Scotts Minne -kisan voitto toukokuun alussa toi paikan uudelleen Elitloppetiin, jossa tuli karsinnassa voitto ajalla 09,5a. Finaalissa Propulsion oli maalissa ykkönen ja Cokstile kakkonen. Kun Propulsionin juoksu mitätöitiin, Cokstile nousi Elitloppetin voittajaksi. Solvallan jälkeen Cokstile matkasi Kouvolaan, jossa tuli kakkonen Kymi Grand Prixissä.\nCokstile oli Elitloppetissa myös viime vuonna. Karsinnan nelossija vei finaaliin, jossa se oli seitsemäs. Tämän vuoden tammikuun alussa Cokstile voitti Prix de Bourgognen. Voitto toi paikan Prix d’Ameriqueen, jossa sijoitus oli yhdeksäs.\nAnu Intonen on jo pitkään vastannut hevosen hyvinvoinnista. Christoffer Eriksson ajoi Twister Bin kakkossijalle vuoden 2017 Finlandia-Ajossa. Cokstilen valmentaja Erik Bondo on Italiassa vaikuttava tanskalaisvalmentaja, jonka työkenttänä on koko Eurooppa.\nKuvassa Cokstile vuoden 2020 Kymi Grand Prix'ssä, jossa se oli Vitruvion jälkeen toinen. Kuva: Ida Laine\n3 Deangelo - Olli Koivunen\nDeangelo on jo nyt kauden 2022 menestyjä kuudella voitolla ja yli 70 000 euron ansioilla. Paikan Finlandia-Ajoon se hankki voittamalla maaliskuun lopussa Helsinki-Ajon.\nDeangelo aloitti kilpailemisen jo 2-vuotiaana Juhani Tapanin valmennuksesta. Kriteriumkarsinnassa tuli hylkäys ja Derbykarsinnassa vitossija. Deangelo keräsi tasaisesti toto- ja palkintosijoja.\nViisivuotiskauden syksyllä Deangelo aloitti Aripekka Pakkasen valmennuksesta. Kausi 2020 toi jo yli 30 000 euron ansiot. Suur-Hollolan alkukilpailussa tuli voitto, ja Elian Webin voittamassa välierässä kahdeksas sija. Käpylä GP:sä tuli kakkossija Better Bossin takana. Viime vuonna Deangelo voitti jälleen Suur-Hollolan alkukilpailun, mutta välierässä tuli laukka. St Michel -viikonloppuna ruuna juoksi ennätyksensä 10,9a.\nTämä vuosi on ollut yhtä ilotulitusta. Kausi alkoi kolmella isolla voitolla tammikuussa. Maaliskuussa Turusta tuli kymppitonnin arvoinen ykkössija näytöstyyliin. Joensuun voiton jälkeen oli vuorossa Helsinki-Ajo, ja taas oli kolmen voiton putki alla. Seinäjoki Racessa Deangelo kiri hienosti kolmanneksi. Kansainväliset tehtävät alkoivat mitalisijalla.\nAripekka Pakkanen on ollut valmentajana kahdesti mukana Finlandia-Ajossa: 2004 Cold Hard Wind ja Air Gunner 2014. Olli Koivunen valmistautuu ohjastajauransa kolmanteen Finlandia-Ajoon.\nDeangelo on tehnyt kovan nousun kotimaan huipulle. Kuva: Juho Hämäläinen\n4 Next Direction - Hannu Torvinen\nNext Direction on yksi kotimaisen ravurieliitin kirkkaimmista lipunkantajista. 9-vuotias ruuna osallistuu jo neljännen kerran Finlandia-Ajoon. Timo Hulkkosen kasvatti menestyi erinomaisesti 4-vuotiskaudella ja ravasi lähes 200 000 euroa. Ensimmäinen suurvoitto tuli Kuopio Stakes -kisassa toukokuussa. Glenn Kosmos Memorialissa napsahti kakkonen ulkomaalaisten puristuksessa. Benjamin Evon voittaman Suuren Suomalaisen Derbyn kakkossija oli 71 000 euron arvoinen. Kausi huipentui Kasvattajakruunun täysosumaan.\nVuoden 2018 ilonaihe oli Oulun Number Onen voitto. Vuosi 2019 oli taas huikea. Finlandia-Ajon kakkossija siivitti ruunan Elitloppetiin, jossa tuli viides sija finaalissa. Kymi GP:n ja St Michelin kakkossijat ja Suomen Mestaruus olivat myös loistavia. St Michelin Next Direction valloitti vuonna 2020 hirmutuloksella 08,9a, eikä Vernissage Grif pystynyt ohitukseen. Toinen SM-kulta oli tosiasia lokakuussa. Viime vuonna Next Direction venyi jälleen kakkoseksi Finlandia-Ajossa, jossa Hickothepooh viiletti voittoon. St Michelissä tuli kakkostila mahdottoman Face Time Bourbonin viedessä voiton. Tällä kaudella ruuna on startannut kolme kertaa, ja kunto on menossa koko ajan eteenpäin.\nTimo Hulkkonen saa jännittää Finlandia-Ajoa kasvattajana, osaomistajana ja valmentajana yhdessä hoitaja Annaleena Peipon kanssa. Hannu Torvinen ohjastaa neljännen kerran Finlandiassa.\nNext Direction pamautti vuoden 2020 St Michelissä SE-lukemat 08,9. Se sai neljäntenä vuonna peräkkäin kutsun Finlandia-Ajoon. Kuva: Ida Laine\n5 Willow Pride - Ari Moilanen\nWillow Pride on loistava kilpatamma. joka vain parantaa menoaan vuosien myötä. Se lunasti Finlandia-lipun Seinäjoki Racen voitolla. Willow Pride voitti 3-vuotiaana Tammahambon ja Uudenmaan Upeimman. 4-vuotiaana se valloitti Suur-Hollolan Best Princess -lähdön. Viisivuotiskauden keväällä se ravasi kolmanneksi Arvid Åvallin Tammaderbyssä. Kaustisen Isla-ajossa tuli 15 000 euron ykkössija ja Suur-Hollolan Best Ladyssä kymppitonni. Pilvenmäen Tammavaltikan täysosuma kasvatti palkintosummaa 20 000 eurolla.\nVuosi 2020 alkoi komeasti Kavioliiga Grand Prix’n voitolla. Espoon Palkinto oli seuraava suurkilpailu. Tammavaltikka ja Suur-Hollolan Best Ladyn loimet menivät jälleen Willow Pridelle. Viime vuoden Seinäjoki Racessa tamma nappasi kolmossijan. Kausi huipentui Tammavaltikan ja St Legerin voittoihin ja yhteensä yli 150 000 euron ansioihin. Tänä keväänä Willow Pride ehti ennen Seinäjokea voittaa Best Ladyn Lahdessa.\nWillow Priden juuret ulottuvat 1970-luvun Poriin. Sen kolmas emä on Lita Bunter, raudankova kilpahevonen, josta tuli Ojasen perheen kantatamma. Markku Nieminen sai juhlia valmentajana Finlandia-Ajon voittoa vuonna 2015. Silloin Bret Boko paineli Ari Moilasen ajamana keulasta ykköseksi. Nieminen on ollut ohjastajana mukana Finlandiassa kahdeksan kertaa. Moilanen on nähty Finlandia-Ajossa 12 kertaa. Noora Tuula on ollut Willow Priden hoitaja koko sen uran ajan.\nKotiyleisön riemu repesi, kun Santtu Raitala kannusti Willow Priden Seinäjoki Racen ykköseksi viime lauantaina. Kuva: Juho Hämäläinen\n6 Bepi Bi - Alessandro Gocciadoro\nBepi Bi on Bramblingin ohella kisan toinen kova viisivuotias. Kaksikko antoi Finlandia-näyttönsä pitkäperjantaina Färjestadissa ja Bepi Bille jäi jossiteltavaa, sillä kovasta tuloksesta huolimatta se jäi hyvävoimaisen oloisena vaille kiritilaa.\nAlessandro Gocciadoron tallin Bepi Bi nähtiin Vermossa jo viime vuoden Finlandia-päivän Glenn Kosmos Memorialissa, mutta laukka vesitti silloin mahdollisuudet. Muutamaa viikkoa myöhemmin ori kävi Elitloppet-sunnuntain nelivuotiseliitissä hurjan voittomatsin Sister Sledgen kanssa häviten niukasti, mutta painellen kovan ennätystuloksensa 09,1. Kolmivuotiskauden suurin meriitti oli Italian kenties tunnetuimman kolmivuotiskisan Orsi Mangellin voitto.\nBiasuzzin perhe on Italian kautta aikain merkittävimpiä hevosenomistajia ja -kasvattajia. Bi-päätteisistä kasvateista viime vuosien raviseuraajille on tuttu mm. Oasis Bi, joka kiersi ympäri maailman huippulähtöjä ja kilpaili kolmesti Finlandia-Ajossa. Mauro Biasuzzi ajaa myös itse kilpaa ja viime vuonna hän narutteli Bepi Billä yhdessä lähdössä kakkossijan.\nAlessandro Gocciadoro on Finlandia-Ajossa mukana neljättä kertaa. Peace Of Mindilla tuli kakkossija 2018 ja viime vuonna Vernissage Grif oli kolmas.\nBepi Bi paineli viime startissaan 09,8-tuloksen, mutta jäi silti hyvävoimaisen oloisena vaille kiritilaa. Kuva: Maisa Hyttinen\n7 Brambling - Örjan Kihlström\nBrambling on kyvykäs viisivuotias, jolle Finlandia-Ajo on debyytti aikuisten ravureiden eliittitasolla. Brambling on ikäluokkansa parhaimmistoa Ruotsissa, sillä se voitti suurimman kolmivuotiskisan Kriteriumin. Tällä kaudella se on ehtinyt juosta kaksi viisivuotislähtöä, joista jälkimmäisessä se teki myös kiertämällä uuden ennätyksensä 09,7.\nKriterium-voittajan nelivuotiskausi ei sujunut viime vuonna ongelmitta, sillä voitettuaan huhtikuussa Kungapokalenin karsinnan se joutui jäämään pois finaalista ja piti kesän kilpailutaukoa. Syksyksi ori ehti taas iskuun ja ylsi Calgary Gamesin voittamassa Derbyssä neljänneksi.\nOmistaja- ja kasvattajayhtiöiden taustalla on ruotsalainen suurhevosenomistaja Lennart Ågren. SRF Stablen omistuksessa on tällä hetkellä peräti 159 hevosta, joista Hambo-voittaja Perfect Spirit on eniten tienannut.\nDaniel Redén hakee revanssia Finlandia-Ajossa, sillä vuonna 2016 ensimmäisenä maaliin tulleen Propulsionin kilpailutulokset mitätöitiin myöhemmin. Daniel Redénin valmennettavat ovat Örjan Kihlströmin ajamana tehneet viime vuosina huimaa jälkeä Pohjoismaiden suurkilpailuissa.\nKriterium-voittaja Brambling teki pitkäperjantaina Färjestadissa ennätyksensä 09,7. Kuva: Maisa Hyttinen\n8 Tycoon Conway Hall - Jorma Kontio\nNuoruus ja kokemus kohtaavat Finlandia-Ajossa, kun mukana on kaksi kovaa 5-vuotiasta ja yksi 12-vuotias. Ikinuori Tycoon Conway Hall on joukon nestori ja Finlandia-Ajon voittaja vuodelta 2016. Tanskalainen Tycoon Conway Hall on varsinainen teräsmies. Se aloitti uransa jo vuonna 2012, jolloin kaksivuotiskausi sisälsi neljä starttia ja kaksi voittoa. Elokuussa 2013 Tycoon Conway Hall voitti 3-vuotislähdön vakuuttavasti ja lähti suosikkina Kriteriumkarsintoihin. Laukka pilasi kuitenkin mahdollisuudet. Ålborgin Grand Circle Championatin voitto toi lohtua.\nJydsk Grand Prixin ykkönen oli 4-vuotiskauden ensimmäinen suurvoitto. Derbyssä tuli karsinnan voitto, mutta finaalissa ori jäi kauas kärjestä. Hyvä 5-vuotiskausi nosti Tycoon Conway Hallin avoimiin lähtöihin. 6-vuotiaana Tycoon Conway Hall nähtiin silloisen valmentajansa Steen Juulin kanssa Vermossa. Finlandian kakkossija kirkastui vuosien päästä ykköseksi, kun Propulsionin juoksu mitätöitiin. Loukkaantumiset ovat haitanneet oriin kilpailemista viime vuosina. Tällä kaudella Flemming Jensen on saanut hulppeasti ravaavan ikiliikkujan iskuun. Åbyn maililla syntyi Pohjoismaiden sen hetken kärkitulos 10,0a.\nTanskan ykkösvalmentaja Flemming Jensen on ensi kertaa mukana Finlandiassa. Kokemusta Finlandia-Ajosta tuo ohjastaja Jorma Kontio, joka on ajanut Finlandiassa 26 kertaa ja voittanut kolmesti: Keystone Pattonilla 1985, Davidia Hanoverilla 1986 ja Opal Vikingillä 2007.\nTycoon Conway Hall saapuu Tanskasta puolustamaan kuuden vuoden takaista Finlandia-Ajon voittoa. Silloin ohjastaja ja valmentaja oli Steen Juul, nykyään Flemming Jensen. Kuva: Terhi Piispa-Helisten\n9 Gareth Boko - Santtu Raitala\nRuotsalainen Gareth Boko oli suuri tähti jo nuorena ja jatkanut siitä kansainväliselle huipputasolle. Gareth Boko valloitti 2-vuotiaana Ruotsissa himoituimman voittopystin kirimällä Svensk Uppfödningslöpningin voittoon silloisen valmentajan Per Lennartssonin ajamana. Ykköspalkinto oli 1,4 miljoonaa kruunua. Odotukset olivat kovat ikäluokkien suurkilpailuissa, mutta finaaleissa vastusti. Kriteriumin karsinnassa tuli voitto, mutta finaalissa nollasija. Samoin kävi 4-vuotiaana Derbyssä. Karsinnassa ori ravasi voiton, mutta finaalissa oli tyytyminen häntäpään sijoitukseen. Sen jälkeen tuli pari välivuotta.\nJerry Riordan otti valmennusvastuun viime vuoden helmikuussa. Samalla tallin huippuhevosista vastaava Heli Tarrimaa tuli sen hoitajaksi. Gareth Boko voitti Gävlessä Prins Daniels -lähdön ja sai paikan Elitloppetiin. Karsinnassa ja finaalissa tuli kolmossija. Gareth Boko oli palannut huipulle. Tämä vuosi alkoi kahdella Ranskan startilla. Prix du Luxembourgissa tuli nelossija. Gareth Boko palasi voittajaksi Axevallassa huhtikuussa.\nSanttu Raitala nähdään Gareth Bokon kärryillä. Vuonna 2020 kaksikko Riordan–Raitala sai juhlia Finlandia-Ajon voittoa Zarenne Fasin kanssa. Raitala ajaa neljännen kerran Finlandia-Ajossa. Riordanin valmentama Twister Bi otti Finlandia-kakkosen 2017.\nGareth Bokon omistavat Boko-hevosten ”isä” John Bootsman ja Darko Stankovic. Boko-hevosia on kasvatettu Ruotsissa ja Hollannissa satoja. Bret Boko voitti Finlandia-Ajon 2015.\nGareth Boko on viime kevään Elitloppetin kolmonen, joka avasi tämän kauden tyylikkäällä voitolla Axevallassa. Kuva: Mia Nilsson\nNorjalainen Stoletheshow on ikäluokkalähtöjen menestyksien jälkeen kasvanut eliittilähtöjen menijäksi. Stoletheshow voitti 3-vuotiaana Hans Petter Tholfsens Minnelöpin ja Norjan Kriteriumin ruotsalaisen Marcus Lindgrenin valmennuksesta käsin. Norjan Derbyssä Stoletheshow voitti karsinnan, mutta jäi finaalissa neljänneksi. Björn Goop ohjasti Copenhagen Cup -päivän 5-vuotislähdön voiton toukokuussa. Jubileumspokalenissa ori löi itsensä isoisten joukkoon. Komea kakkostila tuli ajalla 10,3a/2140m. Missle Hill oli kymmenyksen parempi.\nStoletheshow siirtyi viime vuonna syyskuussa Frode Hamren valmennukseen. Parin kakkossijan jälkeen Stoletheshow ravasi neljä voittoa, joista kaksi jo tämän vuoden puolella. Helmikuussa Stoletheshow antoi näytön, mitä tällä kaudella on odotettavissa. Kakkossija Bergsåkerin Winter Trotissa Milligan’s Schoolin jälkeen oli kova suoritus. Vire jatkui vahvana, ja ykkössija Solvallan Ericssons Memorialissa maaliskuussa toi 300 000 kruunua. Who’s Who ja kumppanit jäivät taakse.\nFrode Hamrella on erinomaiset muistot Vermosta. Hänen valmentamansa Ecurie D voitti 3-vuotiaiden Euroopan Mestaruuden Vermon EM-raveissa 2019. Finlandia-Ajo on Hamren ensimmäinen. Björn Goop on ajanut kahdeksan kertaa Finlandia-Ajossa ja voittanut kolmesti: Quarcio du Chene 2010, Sebastian K 2012 ja Readly Express 2019.\nKuvassa Stoletheshow 4-vuotiaana UET Grand Prix'n karsintapäivänä Solvallassa. Kuva: Hanna Viskari


Voitot antavat edelleen odottaa - Savonlinnassa rymisteltiin, mutta pisteittä - Kokkolan Hermes - Jääkiekkoseura\nVoitot antavat edelleen odottaa – Savonlinnassa rymisteltiin, mutta pisteittä\nSapko – Hermes 2-0\nTunnustellen alkanut ensimmäinen erä vaihtui puolivälin tienoilla Hermeksen pirteään prässiin. Hetkittäin Sapko oli totaalisen ottavana osapuolena, mutta onnistui hyödyntämään ensimmäisen ja ainoan potentiaalisen maalipaikkansa siirtyen maalin johtoon.\nMaaliton toinen erä tarjosi sekä ylivoimaa että alivoimaa molemminpuolin. Hermes hoiti alivoiman ilman suurempia jännitysnäytelmiä ja ylivoimalla leivottiin sulavasti lättyä luoden nippu vaarallisia maalipaikkoja, mutta viimeistelyn laatu ja Jukuri-laina Randelinin torjunnat pitivät lukemat entisellään 1-0.\nKolmas erä jatkoi aktiivista pelinkuvaa. Kokonaisuudessan oli molempien joukkueiden hyvyyttä, että hyökkäysalueelle oli vaikea tunkeutua ja sitä kautta maalipaikkojen luonti oli varsin työlästä. Sapko viimeisteli toisen osumansa tyhjään Hermes -maaliin ja kolme pistettä Savonlinnaan.\nMaalin suulla #98 Joel Blomqvist tilastoin 5+8+7=20(pois: 58:48-59:23)


Eläinten maahantuonti vastuullisemmalle tolalle - Poikasten Pulkassa - Vuodatus.net\nOlisi kaikkien yhteinen etu, että kun eläimet liikkuvat maasta toiseen, noudatettaisiin tarkoin Eviran maahantuontimääräyksiä ja muutenkin huolehdittaisiin siitä, että liikkuvat eläimet ovat terveitä ja asianmukaisesti hoidettuja. Moni pitää edelleen virallisten Eviraan rekisteröityneiden rescuekoirajärjestöjen toimintaa tautiriskinä, vaikka todellisuudessa paljon pahempi uhka ovat esimerkiksi pentutehtaista Suomeen myytäväksi salakuljetettavat koirat, jotka eivät monissa kurjissa tapauksissa ole eläinlääkäriä koskaan nähneetkään.\nToinen ryhmä ovat yksityiset ihmiset, jotka tuovat koiria ulkomailta Suomeen. Joukkoon mahtunee asiallista porukkaa, joka tutustuu maahantuontisäädöksiin ja noudattaa niitä. Valitettavasti on myös monenmoista reissaajaa, joilta noiden noudattaminen joskus unohtuu. Ja se on erittäin huono juttu.\nTähän porukkaan mahtuu paitsi niitä hyvää tarkoittavia katukoiran pelastajia, myös oman lemmikkinsä kanssa reissaavia ja rotukoiraa tai sekarotuista ulkomailta ostavaa. Pidän yhtälailla tärkeänä, että jokainen yksityinen ihminen, joka päättää koiran kanssa matkustaa, huolehtii siitä, että näitä sääntöjä noudattaa. Koiraa, jonka on muutama päivä aiemmin löytänyt jostain tietämättä sen aiemmasta taustasta mitään, on hyvin vaarallista lähteä kuskaamaan Suomeen, vaikka sen eläinlääkärissä käyttäisikin ja rokotukset antaisi. Koiraa pitäisi tarkkailla pidempi aikaväli ja tämän vuoksi onkin viisasta käyttää niitä virallisia järjestöjä tai ainakin pyytää niiden apua, jos tahtoo adoptoida koiran ulkomailta.\nViralliset järjestöt testaavat parhaimmillaan koiran terveyden monilla erilaisilla testeillä. Esimerkiksi Kodittomien Koirien Ystävät ry on hyvin tarkka tässä asiassa. Pääperiaatteen tulisi olla, että jos on pienintäkin syytä epäillä, että koira kantaa tarttuvaa sairautta, sitä ei maahantuoda.\nEräänä hyvin suurena ongelmana näen sen, ettei tulli tarkasta koiria Suomeen tultaessa. Ei ainakaan EU-maiden sisällä. Sen ulkopuolelta tulemisesta ei itselläni ole kokemusta, mutta toki niitä pääsee valvomatta livahtamaan rajojen yli. Olin aikoinaan aika pöyristynyt, kun tulin Dingon kanssa Viron lautalta Suomen puolelle ja kukaan ei kysellyt sen EU-passia. (Mainittakoon, että olin ollut Rekku Rescuen aktiivien mukana tarhareissulla, että pääsin näkemään koiran ennen lopullista adoptiopäätöstä, järjestö oli huolehtinut siitä, että pojalla on madotukset, rokotukset ja paperit kunnossa.) Samanlainen kokemus on eräällä ystävälläni näyttelymatkalta Viroon.\nAllekirjoittakaa tämä adressi, jos toivoisitte, että kaikkien maahantuotavien eläinten paperit edes tarkistettaisiin Tullissa, jottei esimerkiksiä rokottamattomia koiria pääsisi rajan ylitse. (Moi puhuu usein paperien väärentämisestä, mutta eihän niitä edes tarvitse vaivautua väärentämään, kun ei viranomaisia kiinnosta niitä tarkistaa! Korkeintaan jälkikäteen, jos Evira saa vinkkiä jostain epäilyttävästä!)\nLähettänyt: Hanna - 10.12.2012 klo 09.50


Kalaksikukko: kesäkuuta 2012\nSuomalaisten SF- ja fantasiaseurojen perinteinen yhteistapahtuma, Finncon, järjestetään tänä vuonna Tampereella 20.-22.7. Tapahtumapaikkana on Tampereen yliopisto ja ohjelmaa löytyy taas kerran todella paljon, kuten ohjelmakartastakin voi todeta. Kunniavieraina tänä vuonna ovat Lois McMaster Bujold, Liz Williams, sekä Irma Hirsijärvi. Suomalaisen fandomin elinvoimasta kertonee jotakin se, että Finnconit ovat yleensä keränneet viikonlopun aikana nelisentuhatta kävijää, mikä ei Suomen kokoisessa maassa ole mitenkään huono saavutus. Ilmeisesti Finncon onkin yksi Euroopan suurimmista alan tapahtumista.\nFinncon on maksuton, eikä sillä ole ikärajaa. Joihinkin yksittäisiin tilaisuuksiin pääsy saataa olla rajoitettu vain täysi-ikäisille.\nEnglantilaisilla on aina ollut taito tehdä nautittavaa periodidraamaa. Tästä todistavat vaikkapa televisiossa useaan otteeseen uusitut Hercule Poirotin tai Sherlock Holmesin seikkailut. Pidän kovasti myös brittien kuivahkosta huumorista. Kun mukaan sotketaan vielä hyvin kirjoitettua paranormaalia jännitystä, lopputulos kelpaa ainakin minulle erittäin hyvin.\nBBC:n digitaalisilla radiokanavilla on vuodesta 2007 lähtien pyörinyt Scarifyers-sarja, jossa entinen poliisietsivä Lionheart selvittää kumppaninsa, kummituskirjailija Professori Dunningin kanssa kiperiä ongelmavyyhtejä. Mysteereihin liittyy myös enemmän tai vähemmän yliluonnollinen ulottuvuus. Parivaljakko muodostaakin Englannin hallituksen näitä asioita tutkivan yksikön.\nLähettänyt Marko Ikäheimo klo 23.37 1 kommentti:\nTunnisteet: esittelyt, kuunnelmat, linkkivinkit\nPsykedeliaa! Hurjaa toimintaa! Katalia konnia! Kauniita naisia! Haalistuneita värejä! Surkeaa dubbausta! Näyttelijäsuorituksia, jotka saavat Uuno Turhapuron tuntumaan Robert De Nirolta! Kaikkea tätä ja vielä vähän päälle tarjoaa tuo supersankareista muhkein, Italian Spiderman!\nNyt tarjolla olevasta tuotoksesta nauttimiseen tarvitaan hyvin hienostunutta makua. Tai ehkä "hienostunut" on tässä tapauksessa väärä ilmaisu, mahdollisesti "kieroutunut" sopisi paremmin. Joka tapauksessa, kalkkunan on maistuttava keskimääräistä paremmin, jotta tämä ei takerru kurkkuun.\nArvosteltu versio Audible äänikirja, pituus 10 h 1 min, lukija Charlie Norfolk\nKirja on Macleodin The Fall Revolution -sarjan kolmas osa.\nSarjan edellisessä osassa maapallon laajuisen vallankumouksen jälkimainingit hyökyivät aurinkokunnan reunamille ja sieltä madonreiän kautta tyystin toiseen maailmaan. Tässä kirjassa näemme, mitä omaan aurinkokuntaamme jääneille tapahtui.\nSuuri osa naniittipohjaisista superälyistä poltti itsensä evoluutioryntäyksessään loppuun ja kuoli pois. Osa onnistui kuitenkin asettumaan Jupiteriin, josta ne viskovat muun aurinkokunnan niskaan satunnaisia supertietokoneviruksia. Aurinkokunnan "normaalit" ovat kehittäneet anarkokommunistisen yhteiskunnan, jonka militantein osuus huolehtii Jupiteria asuttavien olentojen vahtimisesta. Tämä etuvartio on nimeltään Cassini Division. Ryhmittymä ei kaihda äärimmäisiäkään keinoja omien päämääriensä tavoittelussa.\nYksi SF:n suurmestareista, Ray Bradbury, kuoli tänään 91 vuoden ikäisenä. Hänen kohdallaan voi jo hyvällä syyllä puhua elämäntyöstä. Ensimmäinen julkaistu tarina on vuodelta 1938, viimeinen vuodelta 2009. Bradburyn sivu Internet speculative fiction databasessa on aika pysähdyttävä. Hän on yksi niistä kirjailijoista, joka murtautui SF-ghetosta yleisen kirjallisuuskentän tunnustetuksi mestariksi. Erityisesti Fahrenheit 451 sekä Marsin aikakirjat ovat anglosaksisen kirjallisuuden tunnustettuja perusteoksia. Omassa nuoruudessani syvimmälle iskivät juuri Marsin aikakirjat sekä Kuvitetun miehen visiot.\nLähettänyt Marko Ikäheimo klo 22.25 Ei kommentteja:


Tule mukaan. Saarijärven Marttoihin! - PDF Ilmainen lataus\nTule mukaan. Saarijärven Marttoihin!\nDownload "Tule mukaan. Saarijärven Marttoihin!"\n1 Tule mukaan Saarijärven Marttoihin!\n2 Martat parantaa maailmaa tekemällä pieniä asioita isosti. Martat on vuonna 1899 perustettu puoluepoliittisesti sitoutumaton kansalaisjärjestö, joka edistää kaikenlaisten perheiden kestävää arkea. Marttojen toiminnassa yhdistyvät kyvykkyys, tahto ja rehellisyys. Martat on vahva yhteisö, jossa tehdään ja opitaan yhdessä. Marttailu on hauskaa!\n3 Iloa, yhteisöllisyyttä ja arjen tekoja Martat tarjoaa yhteisön, jossa voi oppia uusia taitoja ja vaikuttaa lähiympäristöön sekä yhteiskuntaan. Korostamme sanoista tekoihin -asennetta ja vaikutamme tekemällä arjen tekoja huomista varten. Martoissa tahto osata itse muuttuu toiminnaksi. i\n4 Kaipaatko itsellesi seuraa tai mielekästä toimintaa piristämään arkea? Toimintaamme sisältyy hyvinvointia, ruokaa, kulttuuria, luontoa, käsitöitä, ympäristönhoitoa ja erilaisia ajankohtaisia teemoja. Järjestämme retkiä ja tutustumiskäyntejä kiinnostaviin paikkoihin. Olemme avoimia uusille asioille, joihin mielellään tutustutaan myös luentojen avulla marttailloissa. Muutakin yhdessä tekemistä on, kuten kahvituksia paikallisissa kauppaliikkeissä. Huomioimme toiminnassa koronaturvallisuuden. i\n5 Saarijärven Martoissa tapahtuu Ke 5.5. klo Yhteinen kävelylenkki Mannilan männikössä ja ympäristössä Ma klo 18 Perennojen vaihtoilta La 3.7. Kesäkirppis ja myyjäiset Su Martan päivä Kyyjärvellä (retki HET-Teatteriin ja puutarhalle) Elokuussa: Retki johonkin luontokohteeseen Su Syksyn kirkkopyhä, kahvitus srk-talossa La Teatteriretki: Tulitauko, Karstulan Mieslaulajat Syyskuussa: Sienikurssi/retki La Retki Seinäjoen Käsityömessuille La Tutustuminen Joogaopistoon To Hyvinvointi-ilta, Saarijärvi-sali Ke Pikkujoulut, Kalmarin Nahjus Marraskuu: Leivontaa ja käsitöitä joulutoria varten La Marttojen Joulutori ja kirppis Lisäksi etämarttailua Jitsi Meetin kautta tilanteen mukaan Tiedustelut: saarijarvenmartat(at)gmail.com\n6 Monipuolista marttailua Voit tuoda taitojasi mukaan toimintaan muidenkin iloksi Kässämartat Puutarhamartat Ruokamartat Sienimartat Ympäristömartat Vertaismartat Mediamartat Kansainväliset martat Järjestötoiminta Puheenjohtaja Varapuheenjohtaja Sihteeri Rahastonhoitaja Tilastointivastaava Jokapaikanhöylä Osallistuminen yhdistyksen toimintaan ja tapahtumiin.\n7 Seuraa Marttoja Martat-lehti (6 kertaa vuodessa) Saarijärven Martat löydät helposti googlen ja facebookin kautta: saarijarven-martat-ry/\n8 Opi uutta! Jäsenenä voit osallistua piirien kotitalousneuvontakursseille edullisesti. Martta-akatemia on pullollaan kiinnostavia koulutuksia ilmaiseksi ja edulliseen hintaan. Monista on saatavilla myös tallenne, jonka voit katsoa milloin vain. Marttaopinnoissa voit suorittaa harrastusmerkkejä, osaajapasseja ja taitoavaimia. Marttaopinnoista saa myös opintopisteitä! i\n9 Näytä, että olet martta! Martanpuodista voit tilata itsellesi upeita marttatuotteita. Haluaisitko marttapaidan, -hupparin, kangaskassin tai vaikka mukit! Marttamekkoa ja -kauluspaitaa käytetään edustustilanteissa. Marttojen jäsen- ja kunniamerkkejä käytetään virallisten Martta-asujen kanssa. Martanpuodista voit ostaa myös virallisen marttamekon kaavat. i\n10 MARTTAJÄRJESTÖSTÄ LYHYESTI\n11 Martat on kotitalousneuvontajärjestö Edistämme kotien ja perheiden toimivaa ja kestävää arkea. Olemme uskonnollisesti ja puoluepoliittisesti sitoutumaton kansalaisjärjestö. Toiminnassamme korostuvat yhdessä tekemisen ilo, kestävät valinnat ja avoimuus. Kotitalousneuvonnan ammattilaiset, jäsenet ja vapaaehtoiset toimivat rinta rinnan yhteisten tavoitteiden eteen. Martat tekevät arjen tekoja huomista varten! i\n12 Yli jäsentä eli marttaa toimii yli tuhannessa paikallisessa marttayhdistyksessä jotka muodostavat alueelliset marttapiirit jotka muodostavat valtakunnallisen keskusjärjestö Marttaliiton i\n13 Ammatillinen kotitalousneuvonta Marttapiirit vastaavat alueellisesta marttatoiminnasta sekä järjestön ammatillisen kotitalousneuvonnan toteuttamisesta. Piireissä työskentelee noin 70 kotitalousasiantuntijaa. Piirit järjestävät monenlaisia kursseja ja koulutuksia martoille ja muille kiinnostuneille. Avoimen kotitalousneuvonnan lisäksi piireissä on hanke- ja muilla erillisrahoituksilla kohdennettua neuvontaa. Piirit tukevat ja kouluttavat alueensa vapaaehtoismarttoja, jotka vievät tietoa eteenpäin yhdistyksiin. i\n14 Historiaa Marttajärjestö syntyi vuonna 1899, jolloin Suomessa elettiin kansallisen heräämisen, naisasialiikkeen ja kansanvalistustyön aikaa. Lucina Hagmanin aloitteesta perustettu naisyhdistys otti tehtäväkseen kotien aineellisen ja henkisen hyvinvoinnin parantamisen. Havaittiin, että paras tapa auttaa perheitä on kodissa tarvittavien tietojen ja taitojen opettaminen. Marttajärjestön alkuperäinen nimi oli Sivistystä kodeille, mutta se kuulosti keisarillisen Suomen senaatin korvissa liian vaaralliselta, jopa vallankumoukselliselta. Kun yhdistyksen nimeksi keksittiin ottaa Martta, joka liittyy sekä raamattuun että puuhakkuuteen, senaatti hyväksyi yhdistyksen säännöt. i\n15 Martat nyt ja tulevaisuudessa Kaiken toimintamme lähtökohtana ovat ympäristölle, taloudelle ja terveydelle kestävät arjen valinnat. Edistämme tasa-arvoa ja yhdenvertaisuutta. Ihmiset iästä, sukupuolesta, kansalaisuudesta, seksuaalisesta suuntautumisesta, uskonnosta, vakaumuksesta tai muusta taustasta riippumatta ovat tervetulleita ja toivottuja mukaan marttoihin. Martat ovat muutoksen tekijöitä ja toimivat aktiivisesti oman yhteisön, yhteiskunnan ja maapallon hyväksi. Yhdessä tehdään hyvästä arjesta parempi maailma. i\n16 Martat-brändi Martta on brändilähettiläs! Viestimme sanoin ja teoin, millainen järjestö olemme, mitä teemme ja miten vaikutamme. Yhtenäinen brändi heijastelee sitä mielikuvaa, jonka haluamme meistä syntyvän omassa marttayhteisössämme ja myös järjestöstä ulospäin. Ota uusi brändi käyttöön kaikessa viestinnässä. i\n17 Kiitos, kun tutustuit esittelyyn! Tule mukaan Saarijärven Marttoihin: saarijarven-martat-ry/infopakettijasenyydesta/ 17\nTapahtumaraportti. Piiri: KESKI-SUOMEN MARTAT RY, Yhdistys: SAARIJÄRVEN MARTAT RY. Puheenjohtajaparlamentti Keski-Suomen Martat J:lä\n: KESKI-SUOMEN MARTAT RY, : SAARIJÄRVEN MARTAT RY KESKI-SUOMEN MARTAT RY SAARIJÄRVEN MARTAT RY JÄRJESTÖTOIMINTA Puheenjohtajaparlamentti Keski-Suomen Martat J:lä Toiminnan ideointi-ilta Keski-Suomen Marttojen\nToimintamme tarkoituksena on\nYhdistyksemme on jäsen Kansallinen senioriliitto ry:ssä, joka on vuonna 1971 perustettu puolueisiin kuulumaton järjestö. Meitä jäseniä valtakunnallisesti on yhteensä noin 26 000. Toimintamme tarkoituksena\nMÄNTSÄLÄN MARTTOJEN TOIMINTAKERTOMUS VUODELTA 2014 MARTOISSA ON ARJEN MAHDOLLISUUS\nMÄNTSÄLÄN MARTTOJEN TOIMINTAKERTOMUS VUODELTA 2014 TOIMINTATEEMA MARTOISSA ON ARJEN MAHDOLLISUUS SISÄLLYSLUETTELO 1. TOIMINTA-ALUE JA JÄSENISTÖ 2. HALLINTO 3. TOIMINTA JA TEHTÄVÄALUEET 4. YHDISTYKSEN TALOUS\nAIKA PAIKKA ILLAN AIHE JÄRJESTELYT EMÄNNÄT. Maija Yavari To klo 17 Ateneum "Kohtaamisia kaupungissa" Airi Kansanen 22.1.\n8.1. Rekolan kirkko, Makkarat / lihateknologi Ida / Anneli Ritva Lindblad, Annaseurakuntasali 2 Kohtamäki Ruskomaa Maija Yavari To 17.1. klo 17 Ateneum "Kohtaamisia kaupungissa" 22.1. Rekolan kirkko, To\n/2018 JÄSENTIEDOTE MARTOILLE JA MARTTAYHDISTYKSILLE. 1. Hallituksen puheenjohtajan tervehdys 2. Ajankohtaista 3.\n2/2018 JÄSENTIEDOTE MARTOILLE JA MARTTAYHDISTYKSILLE 20.2.2018 1. Hallituksen puheenjohtajan tervehdys 2. Ajankohtaista 3. Toimintakalenteri 1. Hallituksen puheenjohtajan tervehdys Talvisen pirteät terveiset


Valo tulee ja asuttaa silmien lammet, katseen. Valo tulee ja jää. Kulkee vihreiden lehvien läpi. Se on puhdas. Se on kirkas. Se kirmaa ihon poluilla. Silittelee jokaisen haavan pienemmäksi. Sen lämpö on äidin sylin lämpö, vartalon ympäri kiertyvät kädet. Tähän, tähän voisi jäädä. Tähän olisi hyvä painaa pää, kaikesta väkinäisestä hymyilystä maailman ärjyessä uupunut. Ei tarvitsisi olla kaikkea mitä nykyään pitää. Riittäisi, ihan tällaisenaan hetken. Täällä vanamotytöt kellohameineen laulavat silmiin tähdet, lapsuuden ensikesät, maailman avaruuden, kevään ensimmäiset kukkalapset. Tähän. Tähän voisi laskostaa siipensä.\nLähettänyt Tupasvilla klo 11:07 2 kommenttia:\nLähettänyt Tupasvilla klo 00:28 4 kommenttia:\nIlta on lasilla vaeltavia pisaroita ja hämärän pehmeää peitettä. Varjot tarttuvat toisiaan kädestä, yhtyvät. Ja valo, vähäinenkin on riittävän kirkas avaamaan mielen. Varoen. Satuttamatta. Paljaita, sielunpaljaita meidän tulee olla, jotta meihin istutettu siemen itäisi. Kukkisi. Ja jotta sen seuraan jonakin sateisen päivän iltana voisi liittyä toinen, kumartua kohti. Ihan liki.\nLähettänyt Tupasvilla klo 15:56 Ei kommentteja:\nTunnisteet: eläimet, hetki, sade, toivo, tunteet\nHankien keskellä seisovan tuvan ikkunoihin on pakkanen maalannut talven ruusuja. Piipusta nousee savu tähtiselle taivaalle. Tyttö luo katseensa ylös, tunnistaa Otavan. Vanha mies tulee avaamaan oven. "Äiti lähetti", sanoo tyttö ujosti ja ojentaa miehen suureen kouraan joulukukan. Miehen silmissä tuikkivat kaikki menneet joulut. "Kun minä olin poikanen", se aloittaa ja tyttö astuu peremmälle. Tupa on lämmin. Ja mies kertoo ikivanhasta tontusta, joka asuu tallin ylisillä. Tontulla on pitkä parta ja suippolakki. Enempää ei mieskään ole tontusta koskaan nähnyt. Sitten mies nousee ja nostaa liedellä olevan kattilan kannen pois, kauhoo lautaselle ison annoksen puuroa ja laittaa puurokeon keskelle reilun voinokareen. Tytön ihmettelevän katseen alla mies selittää, että tonttua on tapana muistaa jouluna. Niin he kulkevat peräkkäin lumeen luotua polkua pitkin pihan perälle talliin, vanha mies ja tyttö. Mies kipuaa jyrkät portaat ylös ja jättää lautasen sinne. Tontusta ei näy suippolakin kärkeäkään. Tytöllä on juhlallinen olo. Hän ajattelee miten tonttu ilahtuu. Mies kertoo lautasen usein ilmestyneen kuistin portaille seuraavana aamuna, tyhjänä. Tyttö kiiruhtaa kotiin, mutta lupaa tulla tarkistamaan asian seuraavana päivänä. Miehen silmissä on tähtien valo, kun hän hyvästelee tytön.\nLähettänyt Tupasvilla klo 18:56 Ei kommentteja:\nTunnisteet: hetki, joulu, satu, talvi, tunteet\nJonkun toisen unessa\nHangen valkoinen on kuin enkelin siiven pyyhkäisyn jäljiltä. Puvustaanko lumelle lie pudonnut nuo kimmeltävät tähdet, jotka talvipäivän hetkellinen valo arkaillen paljastaa? Niiden lomaan on kettu tikannut oman tähtikarttansa. Orava pudottanut eväidensä tähteet. Korkeat puut nuokkuvat päät raskaina. Kuin kulkisi unessa, jonkun toisen unessa. Äiti maan unessa, ajattelee tyttö. On hiljaista. Vain naavapartapuut napsuvat. Puro laulaa jääkannen alla sonettiaan.\nLähettänyt Tupasvilla klo 00:38 Ei kommentteja:\nTunnisteet: eläin, hetki, luonto, metsä, talvi\nMaa on riitteinen siellä, minne auringon käsi ei ole yltänyt. Askelten alla narskahtaa. Vaaleaksi vanhennut heinikko on antanut periksi. Huurtuneen sammalpeiton päällä liikkumaton kovakuoriainen kantaa kiteitä otsallaan. Kimaltavaa talven kruunua. On niin hiljaista, että aivastuskin olisi mahtavan myrskyn ääni. Tyttö vetää myssyä tiukemmin korville. Tänään ei suru löydä sisään.\nLähettänyt Tupasvilla klo 01:53 Ei kommentteja:\nTunnisteet: eläin, hetki, luonto, metsä, syksy, talvi, toivo, tunteet\nToisen ajan henki\nMikä on mukulakivikatua mukulakivisempi? No Vanha Porvoo. Sen kapeilla ja muhkuraisilla kujilla on lähes mahdoton kävellä nopeasti nilkkojaan nyrjäyttämättä. Samoja kujia ovat tallanneet ammoin poisnukkuneet ihmiset maailman ollessa toinen. Sitä ei voi olla ajattelematta täällä. Toisen ajan henki on patinoitunut vanhoihin ikkunalaseihin, puisiin seiniin, portteihin joista kuljetaan kotiin. Sama joki kulkee verkkaan puisen sillan ali. Tummasta vedestä heijastuvat punaisten aittojen hämärässä illassa syttyvät valot; kuunkeltaiset väreilevät pisteet, jotka sekoittuvat hetkeksi veneen lipuessa ääneti ohi. Jokivarren terassilta kantautuu ihmisten iloinen puhe. Veneterva tuoksuu. Ja äkkiä tyttö ajattelee, että juuri näin on hyvä. Tässä. Kun yö laskeutuu ja hämärtää kasvojen ääriviivat. Ja omat sormet hakeutuvat toisen ihmisen sormien lomaan.\nLähettänyt Tupasvilla klo 15:19 2 kommenttia:\nTunnisteet: hetki, kesä, luonto, matka, syksy, tunteet


MTK kannattaa useita hanhinyrkin esityksiä – nyt on ryhdyttävä toimeen! | Maa- ja Metsätaloustuottajain Keskusliitto MTK ry\nMTK kannattaa useita hanhinyrkin esityksiä – nyt on ryhdyttävä toimeen!\n1.9.2020 15:32:47 EEST | Maa- ja Metsätaloustuottajain Keskusliitto MTK ry\nTyöryhmä nostaa esille sujuvan poikkeuslupamenettelyn mukaan lukien ampumalla tapahtuva karkottaminen. - On erittäin tärkeää, että hanhivahinkoja kärsineet viljelijät muodostavat nyt alueellisia ryhmiä ja hakevat pikaisesti yhteisiä poikkeuslupia hanhien karkottamiseen myös ampumalla. Myös lupakäsittelyn nopeuteen on kiinnitettävä erityistä huomiota, MTK:n kenttäjohtaja Timo Leskinen sanoo. MTK pitää välttämättömänä myös työryhmän esille nostamaa mahdollisuutta sallia lupien välitön toimeenpano.\nTyöryhmä esittää, että luonnonsuojelulain uudistuksessa luodaan mahdollisuus myöntää valkoposkihanhiin liittyen alueellisia poikkeamisia, mukaan lukien häirintätarkoituksessa ampuminen. Tämän esityksen toteuttaminen on MTK:n mielestä aivan keskeistä. Viljelijöillä tulee olla mahdollisuus karkottaa hanhia joustavasti ilman hidasta lupabyrokratiaa.\nPidemmän aikavälin tavoitteena raportissa on mainittu valkoposkihanhen siirtäminen Bernin sopimuksen liitteeseen III ja sisällyttäminen EU:n lintudirektiivin liitteeseen II kannanhallinnan mahdollistamiseksi. - On hienoa, että tästä keskeisestä tavoitteesta on saavutettu yksimielisyys. Hanhien aiheuttamista peltovahingoista ei päästä eroon pelkästään karkotuksen keinoin. Keinovalikoimaan tarvitaan myös kannansäätelyä, muistuttaa Leskinen.\nTavoitteena tulee olla, että tavanomainen metsästys ilman poikkeuslupamenettelyä on mahdollista. EU-tason vaikuttamista tavoitteen saavuttamiseksi on tehostettava välittömästi.\nKokonaisratkaisuun kuuluu myös ruokailu- ja levähdyspaikkojen luominen. Työryhmä esittää perinteisen viisivuotisen ympäristösopimuksen rinnalle joustavampia ympäristösitoumuksia. Kaikki uudet avaukset ovat tervetulleita sopivimpien ratkaisujen löytämiseksi.\nVahinkojen estämistavoitteesta huolimatta hanhet aiheuttavat merkittäviä vahinkoja. Työryhmä esittää, että jatkossa korvaushakemukset käsiteltäisiin nopeutetussa menettelyssä, kuten on toimittu kevään 2020 vahinkojen kohdalla. MTK kannattaa työryhmän ehdotusta.\nMTK on rauhoitettujen lajien aiheuttamien vahinkojen korvaamisesta ja ennaltaehkäisystä säädettävän lain valmistelun yhteydessä korostanut, että nopean korvausmenettelyn on oltava uuden järjestelmän peruslähtökohta. Uuteen lakiin liittyen MTK on painottanut, että korvausten on vastattava mahdollisimman hyvin aiheutunutta vahinkoa. Oikeudenmukaisten korvauksen saaminen ei voi jäädä kiinni valtion budjetista.\nMTK vaatii, että todellinen suunnan muutos tapahtuu myös käytännössä. Viljelijöiden tilanne on tukala. Keväällä valkoposkihanhivahinkojen korvausmäärä yli kaksinkertaistui ylittäen jo 2,7 milj. euroa. Todelliset vahingot ovat paljon suurempia.\nJohtokunnan jäsen Asko Miettinen puh. 040 732 7388\nKenttäjohtaja Timo Leskinen puh. 040 075 4235\nLakimies Anna-Rosa Asikainen puh. 040 920 9858\nMyös maaseutu tarvitsee sanomalehdet viidesti viikossa – MTK kannattaa jakelutukea26.8.2020 13:17:38 EEST | Tiedote


Hylkeiden pyyntiä voidaan aikaistaa - SAKL\nHylkeiden pyyntiä voidaan aikaistaa\njoulu 18, 2014 Sähkeet\nMaria Saarinen esitti (TS 5.12.), että hallien kevätmetsästystä tulisi aikaistaa maaliskuun puoliväliin, jotta pyynti olisi mahdollista myös jäillä.\nVastauksena tähän Riista- ja kalatalouden tutkimuslaitoksen tutkijat Markus Ahola, Pekka Jounela ja Kaarina Kauhala totesivat (TS 11.12), ettei kevätpyynti kestä eettistä tarkastusta, sillä ”kevätjäiltä metsästetään ennen muuta lisääntymisikäisiä naaraita”. Tämä johtaisi uroskannan kasvuun ja kannan sukupuolijakauman epätasaisuuteen.\nPohjanlahdella ja Perämerellä hylkeitä on ennen pääasiassa pyydetty kevätjäillä ja pyyntimatka kesti useita viikkoja. Pyyntimiehet pitivät leiriä isossa pyyntiveneessään, joka oli vedetty ahtojään päälle. Reissusta palattiin jäiden sulattua. Yksittäiset venekunnat saattoivat saada satoja hylkeitä saaliiksi, silloin veneisiin lastattiin vain nahka ja rasva.\nSaalismäärät vaihtelivat vuodesta toiseen ja norppien osuus saaliista oli suuri. Vuonna 1904 kaksi venekuntaa Raippaluodosta saalisti yhteensä 350 hyljettä. Kuusi vuotta myöhemmin saaliksi saatiin 500.\nVaasan saaristossa oli 1900-luvun vaihteessa noin 9 hylkeitä aktiivisesti pyytävää venekuntaa. Kun tähän lisää vielä Pohjanmaan rannikon muut venekunnat sekä Västerbottenin venekunnat, niin varovaisen arvion mukaan 1900-luvun alun Perämeren jäillä liikkui ainakin 40 eri metsästäjäjoukkoa, joista kukin saalisti keskimäärin 100 hyljettä.\nPerämereltä pyydettiin tämän arvion mukaan noin 4 000 hyljettä vuodessa, joista ainakin puolet oli halleja. Tähän 1900-luvun pyyntiarvioon tulisi vielä lisätä Ahvenanmeren, Turunmaan saariston sekä Suomenlahden yhteenlasketut hyljesaaliit.\nEi liene mahdoton ajatus, että vuosisadan vaihteessa Suomen lähivesien saalismäärä kipusi 8 000 ja koko itämeren saalismäärä lähelle 10 000?\nTurunmaan saariston hyljesaaliit olivat pääsääntöisesti paljon maltillisempia, sillä jääolosuhteet vaihtelivat suuresti ja Pohjanmaan kaltaista venekuntapyyntiä ei saaristossa esiintynyt.\nKuutit ja emät olivat myös talvipyynnin kohteina, kuutin liha oli maistuvaa ja nahkaa käytettiin tossujen ompelemiseen. Elinkeinollinen metsästys ei tehnyt suurtakaan lovea silloiseen hyljekantaan.\nSelviä merkkejä kannan nopeasta pienentymisestä ilmenee vasta sotien jälkeen. Hylkeistä maksettava tapporaha rohkaisi jäänmurtajien miehistöjä tappamaan kaikki jäiden keskellä havaitsemansa hylkeet. Ryöstömetsästyksen ja ympäristömyrkkyjen yhteisvaikutuksesta hyljekanta romahti.\nHistoriallinen aineisto ei tue Aholan ja Jounelan huolta kevätmetsästyksen aikaistamisen vaaroista. Harmaahylkeiden kanta on vuosisatojen metsästyspaineesta huolimatta pysynyt elinvoimaisena.\nMetsästyspaine on aiemmin kohdentunut nimenomaan naaraisiin ja poikasiin. Niin sanottujen ongelmayksilöiden ampuminen pyydysten lähettyviltä ratkaisee ongelman paikallisesti, mutta samalla metsästyksen luonne muuttuu ”tuholaistorjunnaksi”.\nAvoveteen ammuttu hylje katoaa usein. Metsästäjillä on jäiltä ammuttaessa paremmat edellytykset saaliin talteenottoon. Lisäksi jäillä tapahtuva metsästys voi olla hyvin valikoivaa.\nVuotuinen jäätilanne vaihtelee suuresti, joten metsästyspaine on pieni.\nJäiden seassa liikkumiseen liittyy myös paljon perimätietoa, jota olisi arvokasta elvyttää, ja näin ollen hylkeiden pyynnin aikaistaminen olisi mainio keino ylläpitää saariston perinteitä vaarantamatta hyljekantoja.\nLähde: TS/ lukijoilta 17.12, Marcus Lepola, etnologi, tutkija, Åbo Akademi, Paraisten kaupungin museotoimi


Kärnä edistäisi suden suojeluasteen alentamista - Maaseudun Tulevaisuus\nYmpäristö 05.03.2018 Suvi Jylhänlehto\nKansanedustaja Mikko Kärnän mukaan vihreät uhkaa koko suomalaista metsästyskulttuuria.\nMikko Kärnän mukaan suden suojeluasteen alentaminen mahdollistaisi nykyistä joustavammat kansalliset päätökset susipolitiikassa.\nVihreät esittää sunnuntaina julkaistussa luonnonsuojeluohjelmassa, että uhanalaisten suurpetojen kaatolupien myöntäminen pitäisi lopettaa. Lupia annettaisiin niiden yksilöiden kaatamiseen, joista aiheutuu merkittävä turvallisuus- ja vahinkoriski.\nKeskustan lappilainen kansanedustaja ja maa- ja metsätalousvaliokunnan varajäsen Mikko Kärnä pitää esitystä edesvastuuttomana.\n"On edesvastuutonta vaatia suurpetojen metsästyksen lopettamista tilanteessa, jossa petokannat ovat räjähtäneet monin paikoin käsiin. Pahimmilla susialueilla menetetään viikoittain koiria ja tuotantoeläimiä susien suuhun", hän kirjoittaa tiedotteessa.\nKärnä korostaa, että Suomen tulee petopolitiikassaan edistää suden siirtämistä EU:n luontodirektiivin liitteen 4 lajista liitteen 5 lajiksi ja siten alentaa sen suojeluastetta. Se mahdollistaisi nykyistä joustavammat kansalliset päätökset susipolitiikassa.\n"Samalla on pidettävä huolta, että ahmojen kannanhoidollinen metsästys jatkuu, ilvekset eivät pääse lisääntymään liiaksi ja että voimme myös turvata ikiaikaisen karhunmetsästysperinteen jatkumisen. Vihreät uhkaa tällä ehdotuksellaan koko suomalaista metsästyskulttuuria."


9:05 § Velvollisuus valita tilintarkastaja jos yhtiön rakennuksessa tai rakennuksissa on vähintään 30 osakkeenomistajien hallinnassa olevaa huoneistoa (AOYL 1:3 ja 9:5 §) - OM Kysy asunto-osakeyhtiölaista\n9:05 § Velvollisuus valita tilintarkastaja jos yhtiön rakennuksessa tai rakennuksissa on vähintään 30 osakkeenomistajien hallinnassa olevaa huoneistoa (AOYL 1:3 ja 9:5 §)\nViestiKirjoittaja OM » 26 Loka 2012, 08:38\nTaloyhtiössämme ovat seuraavat osakkaiden hallinnassa olevat: (yhtiöjärjestyksen mukaan)\n- 19 huoneistoa (asuinhuoneistoja)\n- 4 autotallia,\nsekä yhtiön välittömään hallintaan jäävät:\n- ulkoiluvälinevarastot ja\neli yhteensä 30.\nKysymys: Kuinka lakia on tulkittava tässä tapauksessa eli lasketaanko mukaan vain asuinhuoneistot (kun laissa on mainittu "huoneistot") vai lasketaanko mukaan kaikki mahdolliset eli autotallit (jotka ovat osakkeenomistajien hallinnassa) ja yhtiön välittömään hallintaan jäävät muutkin, jolloin yhteenlaskien luvuksi tulisi 30? Eli onko velvollisuutta valita tilintarkastaja tässä tapauksessa?\nRe: 9:5 Velvollisuus valita tilintarkastaja jos yhtiön rakennuksessa tai rakennuksissa on vähintään 30 osakkeenomistajien hallinnassa olevaa huoneistoa (AOYL 1:3 ja 9:5 §)\nViestiKirjoittaja OM » 26 Loka 2012, 08:50\nAsunto-osakeyhtiössä on lain mukaan oltava yhtiökokouksen valitsema tilintarkastaja, jos yhtiön rakennuksessa tai rakennuksissa on vähintään 30 osakkeenomistajien hallinnassa olevaa huoneistoa (lain 9 luvun 5 §). Osakehuoneistolla tarkoitetaan lain 1 luvun 3 §:n mukaan asuin- ja liikehuoneistojen lisäksi esimerkiksi autotallia tai autopaikkaa, jonka hallintaan tietty osakeryhmä oikeuttaa. Tilintarkastajan valintaa koskevan rajan (30 huoneistoa) täyttymistä arvioitaessa yhtenä osakehuoneistona pidetään kaikkia yhden osakeryhmän perusteella hallittavia tiloja (jos sama osakeryhmä oikeuttaa esimerkiksi asuinhuoneiston lisäksi autotalliin, näitä ei pidetä erillisinä osakehuoneistoina).\nSäännöksessä tarkoitettuun huoneistojen lukumäärään ei lasketa yhtiön hallinnassa olevia huoneistoja tai yhtiön omistamia osakkeita ja niiden perusteella hallittavia huoneistoja. Kysymyksessä mainituja saunaosastoa, väestönsuojaa, pesutupaa, kuivaushuonetta jne. ei oteta lukuun arvioitaessa tilintarkastajan valintaa koskevan 30 huoneiston rajaa laskettaessa. Tapauksessa velvollisuutta valita tilintarkastaja osakkeenomistajien hallinnassa olevien huoneistojen lukumäärän perusteella ei siten ole suoraan asunto-osakeyhtiölain nojalla.


Grillattu kukkakaalisalaatti – Parempaa kuin ihan huonoo\nTässä on kesäsalaatti, joka on ilo nostaa ruokapöytään! Tarjolla on herkullinen salaatti, josta riittää myös silmänruokaa 🙂 Paahteinen kukkakaali, grillattu parmankinkku ja kirsikkatomaatit ovat ihana yhdistelmä ja inkiväärillä maustettu kastike kruunaa kokonaisuuden. Me nautiskelimme salaatista kesäisten munakkaiden kaverina, mutta salaatti toimii lähes minkä tahansa grilliruuan lisukkeeksi.\nUncategorized grillaus, Kukkakaali, parempaa kuin ihan huonoo, Salaatit 3 kommenttia\n← Toscanalainen tomahawk ja tomaatti-rucolasalaatti\n3 thoughts on “Grillattu kukkakaalisalaatti”\nOnpas herkullisen näköistä 🙂 Mistä sinulle tuleekaan noin hyviä ideoita?\nIhanaa kiitos 🙂 Instagram taitaa olla suurin inspiraation lähde nykyään, samoin ruokalehdet 🙂\nTuota täytyy kyllä testata 🙂