Testissä PiggyMom SoakSoak Nose Pack -mustapäälaput - Ostolakossa\nKolmiosainen mustapäänaamio – PiggyMom SoakSoak Nose Pack\nVarsinkin japanilaisilla ja korealaisilla on valtava pakkomielle kirkkaaseen ja heleään ihon, minkä vuoksi molempien maiden kosmetiikkamarkkinoilta löytyy valtava määrä mustapäiden hoitoon tarkoitettuja tuotetta.\nYritän jatkuvasti itse löytää sitä täydellistä mustapäiden karkoittajaa, joten kokeilen mielelläni kaikkea mahdollista. Aasialaiset kosmetiikkamarkkinat ovatkin aivan loistava paikka löytää erilaisia tuotteita, joilla on potentiaalia mullistaa elämäni – tai ainakin karkoittaa nenästäni kaikki mustapäät.\nAasiasta löytyy ensinnäkin valtava määrä erilaisia mustapäälappuja (joista tehokkaimmiksi moni on julistanut nämä kiistatta todella hyvin toimivat Biorén mustapäälaput). (Bioré on muuten tullut juuri Sokoselle myyntiin!) Koska siellä myös rakastetaan antaumuksellista ihonhoitoa eikä olla mieleltään allergisia useaa käyttövaihetta vaativille tuotteille, on eri merkkien valikoimiin alkanut putkahdella kolmiosaisia mustapäälaastareita.\nOstin itse kesällä Tokiosta kasvonaamioistaan tunnetun MediHeal-merkin PiggyMom SoakSoak Nose Pack -tuotteen ja voitte varmasti arvata, että sen hassu nimi ja söpö kuvitus olivat melko ratkaisevassa osassa ostopäätöstä tehdessä. Vastaavia tuotteita löytyy tosiaan useilta merkeiltä, eli valinnanvaraa riittää, mikäli mustapäiden karkoitukseen tahtoo syventyä monivaiheisesti.\nKolmivaiheisen karkotusoperaation ensimmäinen vaihe on valmistella nenän ihohuokoset niissä jumissa olevalle talille. Vaihe suoritetaan asettamalla kasvoille hoitonesteessä uiva kangaslappu, jonka annetaan vaikuttaa 15-20 minuuttia. Hoitonesteen muhittelu auttaa saamaan talin ulos ihohuokosista ja niitä voidaankin painella hellästi tyhjiksi vaikutusajan jälkeen vanupuikkojen tai komedoraudan avulla.\nEnsimmäisen pussin pohjalle jää reilusti nestettä, jolla nenä kastellaan vielä ennen toista vaihetta.\nToinen vaihe on varsinainen mustapäälappu, joka asetetaan kostealle ja ensimmäisen vaiheen valmistelemalle iholle.\nLapun annetaan kuivua 10-15 minuuttia, minkä jälkeen se kiskaistaan iholta pois. Tavallisen mustapäälapun tapaan toimiva lappu tarrautuu kiinni ihohuokosissa jumissa oleviin epäpuhtauksiin ja kiskoo ne iholta mukanaan.\nKolmivaiheisen puuhastelun viimeinen vaihe on hoitonestettä hyödyntävä geelilappu, joka oli varsin mielenkiintoisen tuntuinen. Tämän lapun annetaan helliä rasitettua ihoa kymmenen minuutin ajan.\nOhut lappu oli silikonisen liukas ja jopa suorastaan hieman hankala käsitellä. Se oli kuin limainen etana ja yhtäaikaa sekä ällöttävä että koukuttava. Minun teki mieli kosketella sen pintaa sen ollessa nenälläni, mutta lapun koskeminen sai sen vain liukumaan pois paikaltaan. Yritin siis hillitä itseni.\nKoska kyseessä olivat possulaput yritin virittäytyä tunnelmaan niitä käyttäessäni asianmukaisella ja eläimellisellä tavalla vetämällä päähäni suloisen hiuspantani, joka on tällä hetkellä varsin pop Aasiassa. Näitä kissankorvaisia (?) hurmureita saa tilattua eBaysta eurolla ja ne ovat täydellisiä vetämään hiukset pois kasvoilta ihonhoitorutiinien (tai yleisen hassuttelun) ajaksi.\nTärkein kysymys on tietysti, että toimivatko laput.\nNenässäni ei ole hirveästi suuria mustapäitä, mutta pieniä kyllä näkyy tilannetta tarkasti tutkittaessa. Pidän ajatuksesta, että pakkaus sisältää paitsi varsinaisen mustapäälapun myös kaksi muuta sitä tukevaa tuotetta. Ihon mustapäille valmistava ykkösvaiheen lappu tuntui auttavan mustapäiden poistoa hieman. Lähes vastaavaan vaikutukseen olisi varmasti päästy kuumalla pyyhkeellä muhittelulla tai käyttämällä mustapäälappua suihkun jälkeen, mutta tällainen lappumuhittelu tuntui kätevältä.\nVarsinaisen mustapäälappun tarrapinta oli vaaleanpunainen, minkä vuoksi sitä käytön jälkeen tutkiessa oli todella hankalaa yrittää nähdä, oliko siihen tarttunut epäpuhtauksia. Pidän Biorén mustista lapuista varsinkin siksi, että niistä on helppoa tutkia käytön jälkeen, millaisia aarteita lappuun tarttui. En pitänyt tämän pakkauksen mustapäälappua ihan niin tehokkaana kuin Biorén lappuja.\nLopuksi käytettävään hoitolappuun sen sijaan ihastuin täysin. Se oli niin hämmentävän äklöttävän tuntuinen ja hankalasti käsiteltävä, mutta silti jotenkin aivan ihana. Lappu oli täydellinen kosteuttaja mustapäälaastarin repimälle iholle ja ostaisin mielelläni tällaisia vastaavia lappuja erikseenkin muiden mustapäälappujen jälkeen käytettäviksi. Tällainen tehoaineita ja kosteutusta alleen lukitseva materiaali olisi varmasti myös aivan ihana silmänympärys- ja kasvonaamioissa.\nEnnen mustapäälappujen käyttöä.\nMustapäälappujen käytön jälkeen.\nKuvien perusteella näyttää, että ainakin muutamat suurimmat mustapäät saivat lapuilla kyytiä. Ne eivät osoittautuneet minusta miksikään must have -supertuotteeksi, mutta hoitivat hommansa hyvin. Ne olisivatkin varmaan olleet parempia suurempien mustapäiden kanssa.\nLaput eivät vakuuttaneet minua niin paljon, että ostaisin näitä samoja vielä toiste, mutta tämä kolmivaiheinen mustapäidenpoistorituaali alkoi kiinnostaa minua kuitenkin sen verran kovasti, että eBaysta on jo matkalla jotain uutta ja toivottavasti vieläkin tehokkaampaa.\nJa hei ovathan nämä pakkauksen possukuvat oikeasti aika suloisia!\nKuka muu on valmis pyhittämään mustapäiden poistolle useampia vaiheita?\nAvainsanat: aasialainen kosmetiikka ihonhoito K-Beauty kauneus MediHeal mustapäät\nMyy / Nutturapää 3.2.2017, 23:56\nKuulostaa siltä, että sun tarttee metsästää hydro-gel -nimellä kulkevia naamiomaskeja (perus kuitunaamioiden sijaan)! Se koostumus on niin IHANA. Oon testannut itse Misshalta muutamaa ja todella tykkään. Ne on yleensä kaksiosaisia, jotta hyytelöisen maskin käsittely on helpompaa (ja se istuu naamaan paremmin).\nVirve 4.2.2017, 00:04\nNo siis kiitos vaan tästä – nyt on jo eBay auki ja hiirikäsi klikkailee! 😀 Tuohan se sana tosiaan on, joka sanastostani on näiden kohdalla puuttunut!\nKesän paras monitoimituote: Mamonde Rose Water Soothing Gel


Muusikoiden.net - Keskustelu - Miten soitatte vitossoinnun?\nAihe: Miten soitatte vitossoinnun?\nOtsikon mukaisesti, eli millä tavalla sormitatte vitossoinnun? Siihen on varmaan useita eri tapoja, mutta ainakin mitä itse käytän on:\n1. etusormi + nimetön\n2. etusormi + pikkurilli\n3. etusormi + nimetön, ja pikkurilli ottaa korkeamman oktaavin.\nKäytin itse aluksi tapaa "1", mutta sitten nimetön alkoi oikkuilemaan kun hiissasi sointuja pitkin kaulaa. Nyt olen siirtynyt pikkurillin mukaan ottamiseen, ja se tuntuu ainakin itselle hieman luonnollisemmalta. Mutta onko sen korkeamman oktaavin ottaminen kovin tärkeää loppujen lopuksi? Ainakin seisaaltaan soittaessa ranne menee pahalle mutkalle, ja ranne kipeytyy. Tämän ketjun tarkoituksena ei ole että katselen teidän tapaa ottaa vitossointu, ja alan soittamaan sen mukaan, vaan haluaisin keskustelua tästä aiheesta. :)\n10.12.2011 16:43:26 (muokattu 10.12.2011 16:46:11)\nYlivoimaisesti eniten tulee käytettyä kolmostapaa. Siinä on myös paras kontrolli soiton puhtauden kannalta, koska pikkusormen syrjällä voi samalla dempata seuraavan kielelen, jolloin se ei rämise mukana, vaikka vähän ronskimmin paiskoisikin kieliä plektrakädellä. Luonnollisesti D-kieleltä alkavat vitossoinnut on pakkokin ottaa kolmella eri sormella, esim. E5: xx245x\nMutta onko sen korkeamman oktaavin ottaminen kovin tärkeää loppujen lopuksi?\nNo onko se oregano niin pakollista pizzassa? Makuasia. Kyllähän se ylempi oktaavi yleensä soundia tukevoittaa ja harvoin sen ottamisesta erityisen suurta vaivaa on.\n10.12.2011 16:46:23 (muokattu 10.12.2011 16:47:01)\nJucciz: Ylivoimaisesti eniten tulee käytettyä kolmostapaa. Siinä on myös paras kontrolli soiton puhtauden kannalta, koska pikkusormen syrjällä voi samalla dempata seuraavan kielelen, jolloin se ei rämise mukana, vaikka vähän ronskimmin paiskoisikin kieliä plektrakädellä. Luonnollisesti D-kieleltä alkavat vitossoinnut on pakkokin ottaa kolmella eri sormella, esim. E5: xx245x\nNo onko se oregano niin pakollista pizzassa? Makuasia.\nMitäs jos tekköö näin x22xxx ihan vaan nimettömällä tai etusormella pelkästään.\nBigPapa: Mitäs jos tekköö näin x22xxx ihan vaan nimettömällä tai etusormella pelkästään.\nOtan joko pelkällä etusormella, tai jos tuosta on tarkoitus jatkaa vaikkapa E-duuriin, siinä tapauksessa keskisormella ja nimettömällä, jolloin etusormi jää vapaaksi tulevaa G#-säveltä varten.\n10.12.2011 16:50:36 (muokattu 10.12.2011 16:53:33)\nYleensä etusormi + pikkurilli. Tottakai riippuu siitä, mitä soittaa. Vähän kun ennakoi ja tietää mitä seuraavaksi pitää soittaa, niin asettelen ne nakit siten otelaudalle, että siirtymä seuraavaan on mahdollisimman helppo.\nNopeammissa tempoissa tämmöistäkin voi esiintyä:\nEikös Mustaine käytä tuollaista tekniikkaa aika useinkin?\nEDIT: Ja ennen kuin joku alkaa saivartelemaan, ettei q=120 ole nopea tempo, niin se nyt vain jäi tuonne.\nEDIT 2: http://www.youtube.com/watch?featur … ayer_detailpage&v=qG82Npq8dEU#t=74s\n10.12.2011 16:51:28 (muokattu 10.12.2011 17:03:38)\nJucciz: Otan joko pelkällä etusormella, tai jos tuosta on tarkoitus jatkaa vaikkapa E-duuriin, siinä tapauksessa keskisormella ja nimettömällä, jolloin etusormi jää vapaaksi tulevaa G#-säveltä varten.\nG-hen siirrettynä - Smokie On The Fatherin mielellään aloittaisin tuolla systeemillä nimettömällä\nEikös tuo ole se "spider-chord" tekniikka? Itsellä sitä tulee harvoin käytettyä, vain Ride the Lightning kipaleessa.\nKaikkia tapoja käytän mut varmaan yleisin on nimetön+pikkurilli\n10.12.2011 20:43:21 (muokattu 10.12.2011 20:47:17)\nYleensä soitan kvinttisoinnut kolmella kielellä jos vain mahdollista. Kuitenkin kaikki noi on hyviä tapoja, ja kaikki tavat kantsii opetella. Kannattaa myös opetella soittamaan kvinttisointuja keskarilla ja pikkusormella. Sillä saa jotkut sointuvaihdokset ja riffit kovasti sujuvammaksi, kun on kaksi itsenäistä sormiparia joilla niitä sointuja voi ottaa. Esim. vaikka seuraavat vaihdot:\nEn ota aina oktaavia matkaan, joten saatan soittaa etusormella ja nimettömällä. Joskus otan nimettömällä sen oktaavinkin mukaan. Joskus soitan sen oktaavin pikkurillillä. Joskus jätän sen bassonuotin pois. Joskus en soita vitosia ollenkaan. Onhan näitä.\n10.12.2011 22:07:15 (muokattu 10.12.2011 22:08:40)\nJos pysytään pelkissä vitosissa niin kolmella sormella, mutta jos tulee jotain muitakin ääniä väliin niin kaikilla tavoilla, myös niin että pikkurilli ottaa ykkösen ja etusormi vitosen ja usein sitten oktaavinkin, ykkösen ollessa a-kielellä keskisormi ottaa oktaavin ja aika usein nimetön sitten sen ykkösen.\n10.12.2011 22:07:46 (muokattu 10.12.2011 22:19:14)\nTollattessa E5:ssä myös etusormi ja nimetön tai etusormi, nimetön ja pikkurilli:\nsiitähän sitten vaikka E-dyyri etusormella ja nimettömällä:\nNimetön ja pikkurilli on aina tuntunut loogisimmalta tyyliltä. Matalin kaulalta löytyvä E5 tulee toki vedettyä etusormella barrettaen.\n10.12.2011 23:42:08 (muokattu 11.12.2011 02:34:01)\nTeen pirunsarvet ja vedän niillä, eli ykösellä ja nelosella..\nRiippuu ihan siitä millaseen kohtaan se pitää roiskasta. Esim A5 vitosnauhalta 134-sormilla ja sitä seuraava D5 monesti 1 & 4 niin, että vaan nimetön nousee. Oon laiska.\nJos perussävel on vitoskielellä, ni monesti jää se oktaavi siitä pois jos on tarkotus pitää saundi tummana. Kolmoskieli soi turhan heleesti välillä.\nJecux: Otsikon mukaisesti, eli millä tavalla sormitatte vitossoinnun?\n1 + 2 + 3 ja 4:\nLet's kivi ja sämpylä (tai jotain...)\n"B5" (7-9-9-x-x-x / Etusormi-Keskisormi-Nimetön)\n"B6" (7-11-9-x-x-x / Etusormi-Pikkurilli-Nimetön)\nJa toinen kitara soittaa alla "x-x-x-8-7-7" ("B/D#") / "x-x-x-8-9-7" ("B6/D#").\n2 tai 3 riippuen siitä tuleeko oktaavi mukaan.\nEdellä mainittujen vaihtoehtojen lisäksi ehdottaisin myös seuraavia:\nVältän vääntelemästä kättäni kummallisiin asentoihin ja pyrin siihen että saan otteen mahdollisimman luonnollisella asennolla. Kvinttien kanssa siis etu ja pikkusormi on käytössä, jolloin käden asento on suurinpiirtein sama kuin käden ollessa rentona. Jos taas tarvitsen pikkusormea esimerkiksi jonkin lisäsävelen nappaamiseksi, käytän etusormea ja nimetöntä. Jos se ei aiheuta kipua ja väsytä kättä, se ei luultavasti ole ihan metsässä. :)\n12.12.2011 00:24:45 (muokattu 12.12.2011 00:25:52)\nPeruskvintteihin tietty helpoin mahollinen eli etusormella barre ja nimettömällä 5 + oktaavi (voi kuolettaa sen oktaavin nimettömän kulmalla tai sit ei räimi ku kahta kieltä plekulla).\nToisaalta soitan usein esim d-duurinkin barrella kahella sormella viidenneltä nauhalta kun se nimettömän ylin nivel on just sopivan mittanen kolmelle kielelle niin että kaks ylintäkin soi. Ja voi viskoo sus4:sta pikkurillillä tai muuta jos haluaa.\nJostain syystä 3. on minusta helpompi ja tukevampi kuin 1. Jos soitan vain kahta kieltä, mikä sopii joihinkin riffeihin paremmin, niin sitten 2.


IraMaria: Day trip in Langkawi\nYksi parhaista päivistä Langkawilla oli, kun vuokrattiin skootterit ja ajettiin ympäri saarta. Meillä oli kunnon mopojengi jossa oli mukana Annin serkutkin. Ehdottomasti parempi vaihtoehto, kuin vuokrata auto. Malesiassa varmaan 1/3 asukkaista ajaa skoottereilla tai jonkinlaisilla mopoilla, lisäksi ne ovat paljon tehokkaampia tuolla, kuin Suomessa joten niillä pääsee lujaa vauhtia :D Ulkona oli kuuma, varmaan +38, mutta ajellessa viilentyi mukavasti ja sai paremman muistikuvan maisemista. Mä en paljoa ajellessa viitsinyt kaivaa kameraa esiin, mutta kauniit maisemat ja kylät jäivät syvälle muistoihin. Yksi suurimmista nähtävyyksistä Langkawilla oli sky cab ja sen myötä näkyvä ympäristö. Masto nousi todella korkealle ja näimme kauas horisonttiin. Sieltä kuulemma näkyi Thaimaan puolelle täysin kirkkaalla ilmalla. Tuo vihreänsininen maisema on kauneinta mitä olen ikinä nähnyt, ei sitä voi sanoin kuvailla, se on itse koeattava. Hintaa tuolle nähtävyydelle oli euroissa n. 3,5 e :) Nähtiin tuollakin matkalla paljon apinoita teiden vierellä, mutta kuten moni tietää niin apinat varastelevat tavaroita sekä voivat olla hyökkääviä ja oltiin skoottereilla niin katsottiin vaan vauhdista niiden menoa.\nKäytiin samalla reissulla krokotiilifarmilla, mutta en sieltä laittanut kuvia, koska muutama kuva näkyi ensimmäisessä photo diary- postauksessa. Se oli myös hauska, nähtiin hurjan isoja pelottavia krokotiileja sekä krokovauvoja.\nKuuman päivän päätteeksi ajettiin sademetsään, jossa pääsi pulahtamaan viileeseen puroveteen. Veden lämpö oli Suomen järven luokkaa, mutta se viilensi oikein ihanasti eikä ollut suolaista!\nMulla tulee koko ajan entistä ikävämpi Langkawille mitä enemmän muistelen asioita! Byää <3\nLove, Ira at 15:39\nWauu! Uskomattoman ihanan kuulostaja näköstä!♥ ja kivan rusketuksenkin taisit saada :D ja oon kateellinen noista upeista kuvista! Oot tosi taitava kuvaaja ja uskon että siul on aika hyvä kamerakin :) ps. Kaipaan siun piristäviä treenikuvia ja sun muuta sellasta\nKiitti paljon, canon 700d kameralla kuvailen! Se olikin ihanaa :) <3 Ja joo tuli sieltä hyvä rusketus ;D Mäkin vähän kaipaan niitä, pitäisi muutenkin alkaa urheilemaan enemmän, nyt ei ole paljoa kerennyt :/\naaa nää on niin ihania ! sun reissukuvat on parhautta ♥\nwiiih ihana jos tykkäät!! <3\nHanna Ä 4/15/2014\nIhan mielettömiä kuvia!! :) Iskee kyllä sellanen reissukuume, että oksat pois! Oii vitsi. Ihanaa kun pääsit tekemään tollasen reissun!\nHei muuten, miksi et ollut Indiedaysin blogipäivässä? :)\nMä olen myös tosi onnellinen mun päätöksestä lähteä kauemmas reissuun :) Mulla oli hyvin huono rahatilanne tän koko matkan jälkeen... Olisin kyllä muuten tullut mutta ymmärrät varmaan :)\nPakko olla samaa mieltä kanssasi tuosta skootterin vuokrauksesta. Me kierreltiin miehen kanssa myös viime keväänä Langkawilla paikkoja skootterin kanssa ja käytiin cable carilla tuolla samoissa ihanissa maisemissa. Olin kyllä lievästi paniikissa etenkin ylöspäin mentäessä kun koko saakelin koppi kitisi, natisi ja heilui tuulessa. ;D Tulee kyllä näitä (ja myös edellisen Malesia-postauksen) kuvia katsellessa pieni kaipuu tuonne takaisin. Oih ja voih. Ehkä joskus uudestaan!\nHyvän vaihtoehdon sitten valitsitte, meinattiin aluksi vuokrata auto mutta onneksi ei :) Ja hui toi oli kuin vuoristoradassa olisi, heilui tosi paljon ja kamala kuinka korkealle se meni... Oli kyllä sen arvoista :) Kiva kun tulit kommentoimaan!\nIhan uskomattomia maisemia, huhhh! ♥\nOli ne kyllä!! <3\nKiva lukea näitä matkapostauksia! Vaikuttaa upeelta paikalta! Niiiin upeat näköalat!\nMukava jos tykkäät ^_^ Upeat olivatkii.. Ei läheskään niin upeat kuin mitä kuvista näkyy!\nIhan mielettömän kaunista!!\nOn kyllä niin kaunis toi luonto tuolla! herranjestas. Tiedän että se oikee tunnelma ei välity edes näitten kuvien kautta se pitää ite kokea! Oi vaau!\nKiitos kommentista! :-) Voin vain kompata sua!


KSA Helsinki | Silmäleikkaus.com\nVirallinen nimi: KSA\nAsiakaspalvelun puhelinnumero: 020 786 1060\nToimipaikan osoite: Mannerheimintie 12B, 00100 Helsinki (Uusimaa)\nPalvelut/huomioitavaa: Laserleikkauksen esitutkimukset, kosketusvapaa Flow-menetelmä ja Matrix LASIK\nTietoa takuusta: tarvittaessa tarkentava silmäleikkaus 5 vuoden aikana leikkauksesta ilmaiseksi\nEsitutkimuksen hinta: 75 €\nJälkikontrollikäynnin hinta: 0 €\nLinkki tälle sivulle: https://xn--silmleikkaus-jcb.com/ksa-helsinki\nSivua on katseltu: 3727 kertaa\nKSA Silmäkeskus Helsingissä suorittaa silmien esi- ja jälkitarkastukset. Yritys toimii Helsingin lisäksi Virossa Tallinnassa ja Tartossa. Helsingissä toimipiste sijaitsee rakennuksen viidennestä kerroksesta. Toimipisteessä palvellaan arkisin kello 9–17.\n"KSA Helsinki" on saanut pisteet 7,2/10. Se on 6 arvostelun tulos.\nJos tuumit, että tällä sivulla näkyvät tiedot on syytä tarkistaa ja laittaa ajan tasalle, lähetäthän viestin sähköpostiosoitteeseen pete@kuopassa.com. Muista mainita viestissä, että asia koskee sivua "KSA Helsinki".\nKerro esimerkiksi minkälaisia kokemuksia sinulla on Helsingin KSA Silmäkeskuksesta.\nKokemuksista voi kertoa nimimerkillä. Kommentoitaessa yrityksen KSA Helsinki esittelysivua sekä Nimimerkki että Kommentti ovat vaadittuja tietoja. Jos haluat antaa yksityisesti palautetta, käytä tätä lomaketta.


Ellun kotkotukset: tammikuuta 2014\nHarrastan rentoutumista. Ilmeisesti elämä on niin kiireistä, että tarvitsen joka viikkoisen puolitoistatuntisen muistuttaakseni itseäni siitä, että kasvojen lihakset kannattaa rentouttaa, niskaa pyöritellä ja lihaksia venytellä. Yksinkertaista. Mutta unohtunut minulta.\nStressaantunut mieli ei tuota laadukasta ajattelua. Mieli säntäilee sinne tänne keskittymisen sijaan. Niin käy minulle rentoutuessakin.\nSormet korvissa ommaillessani, synkronoidessani sisään- ja uloshengitystä muiden kurssilaisten kanssa mietin kuitenkin myös sitä, kuinka nautinkaan kurssista, jossa minun tarvitsee vain seurata ohjeita. Hengityksen rytmiinkin saan ohjeet. Suorastaan vastuuton tila. :)\nLähettänyt Elina klo perjantaina, tammikuuta 31, 2014 Ei kommentteja:\nHetkeen ei ole tullut oikeaa yöelämää vietettyä. Mutta iltaelämää sentään on. Kahden kääpiön ja miehen seurassa on mukava tallustella lumisessa patsaspuistossa ja kiivetä Näsinneulan korkeuksiin. Lapset tutkivat omasta vinkkelistään asioita, me aikuiset omistamme ja vinkkeleiden kohdatessa muodostuu mielenkiintoisia näkökulmia.\nMonta kertaa olen kiittänyt lapsia siitä, että raahaavat meidät urautuneet aikuiset sivuraiteille, kuten nyt lumiseen Patsaspuistoon, vaikka oikeastaan meidän piti se ohittaa matkalla museosta bussille. Jos malttaa mielensä ja seuraa lapsensa kiinnostuksen polkuja pitkin, löytää yleensä jotain virkistävää. Polulta poikkeilulle ja lapsen tahtiin kulkemiselle on aikaa arjessa harmittavan vähän. Siksi aina, kun on pienikin tilaisuus koetan laskea kymmeneen ennen kuin pikaisesti kieltäydyn lähtemästä tutkimaan sitä ja tätä ihanuutta. Josko nyt voisikin tarttua tilaisuuteen ja tutkia jäädytysprosessin etenemistä lähikaukalossa? Tai umpihankeen jäävien jalanjälkien ihmeellisyyttä. Lumihiutaleiden muotoa. Ihan mitä vaan, mitä omat silmät eivät enää yleensä ei vaivaudu edes katsomaan.\nLähettänyt Elina klo keskiviikkona, tammikuuta 29, 2014 Ei kommentteja:\nEllen Gallagherin näyttely oli viimeistä päivää Sara Hildenin taidemuseossa. Ehdimme kurkistamaan ja inspiroitumaan.\nTässä teille oma näyttelymme:\n"Uudet kuteet ja hiukset"\nInspiroivaa viikkoa. ;)\nLähettänyt Elina klo sunnuntaina, tammikuuta 26, 2014 Ei kommentteja:\nLöysin tällaisen Tamperelaisesta East Asia Martista. Se on kaunis, se on rohkea. Se on RohkeusKokeshi! Kokeshit ovat puunukkeja, niitä on eri kokoisia ja kimmidoll-kokoelmasta voi löytää kokeshin joka tilanteeseen. Kurkkaa Täältä.\nKokeshi on tyttärelleni, joka haluaa ryhtyä keräilemään niitä, koska ne ovat "niin hienoja ja kivoja. Kun kokoelma on valmis, teen kokeshimaailman kirjahyllystäni." Tyttäreni sanoo. Äidillä ei ole mitään suunnitelmaa vastaan, sillä minunkin silmääni kokeshit ovat kauniita! Kokeshimaailmaa odotellessa!\nLähettänyt Elina klo sunnuntaina, tammikuuta 19, 2014 4 kommenttia:\nHuomenna alkaa arki, ja valehtelisin, jos väittäisin, että odotan sitä innolla. On ollut ihanaa viettää aikaa perheen kanssa ja nauttia kiireettömyydestä. Puistoja olemme suorastaan suurkuluttaneet, Tiitiäisen satupuistoa, Pikku Kakkosen puistoa ja Sorsistakin.\nTiitiäisen satupuisto on ensimmäinen puisto, jossa valaistus on osa puistoa, kuten näkyy vaikkapa tässä varjoteatterissa. Sinne on kiva mennä, vaikka matkaa hiukan onkin. Ja sen kiipeilytelineet ovat houkutelleet minutkin kiipeilemään. Pimeyskään ei muuten lomalla ole tuntunut niin raskaalta. Pitäisi meillä suomalaisilla varmaan olla kesäloman lisäksi kunnon kaamosloma....?\nKoiramäen joulustakin nautimme... Kaikilla aisteilla. :)\nTämä lumeton tammikuu on kiero kuukausi. Se huijaa leskenlehtien ja pajunkissojen lisäksi mielenkin luulemaan, että kevät on jossain nurkan takana. Vaikka talvi pakkasineen on vielä kokonaan kokematta. Ainakin melkein. Kolmea luistelukertaa lukuunottamatta. Voisikohan tehdä Muumit ja nukahtaa talviunille...\nLähettänyt Elina klo maanantaina, tammikuuta 06, 2014 2 kommenttia:\nOstin pojalle alennuksesta uuden paidan:\nKun pojalla on tämä yllään, aion itse käyttää tätä:\nVanhempaa uutta vuotta kaikille. :D\nLähettänyt Elina klo keskiviikkona, tammikuuta 01, 2014 Ei kommentteja:


Kuusi tarinaa Suomen sodista – yleisö kirjoitti sotahistoriaa | Yle Uutiset | yle.fi\n1. Vessareissupelasti hengen\n5. "Veljeksiltälähti sormet"\nSuomen täydeltä sotahistoriaa\nPyysimme suomalaisia kertomaan, missä sotiemme jäljet yhä näkyvät. Havaintoja ja tarinoita kertyi kartalle lähes kaksi tuhatta. Tässä niistä kuusi kiinnostavinta.\nTausta: Kiitos, että kirjoititte historiaa kanssamme\nTekijät: Jessikka Aro, Tiina-Rakel Liekki, Teemo Tebest, Juha Rissanen, Juho Salminen. Julkaistu: 5.10.2014\nKartta: Witting et al. (1925). Suomen kartasto 1925. Julkaistu Suomen maantieteellisen seuran luvalla.\nYle Uutisten etusivulle »\n1. Vessareissu pelasti hengen\n2. Tuntematon tuntolevy\n3. Suomalaisten keskitysleirit\n4. Vappu Porkkalassa\n5. "Veljeksiltä lähti sormet"\n6. Valmiina helvettiin\nTekijät: Jessikka Aro, Tiina-Rakel Liekki, Teemo Tebest, Juha Rissanen, Juho Salminen.\nKoko kukkakaupan väki kuoli talvisodan yllätysmaanantaina – vain myyjä pelastui\nSotahistoriakartalla on jaettu bunkkereiden, juoksuhautojen ja vankileirien jäänteiden lisäksi myös henkilökohtaisia tarinoita. Tässä kertomuksessa äkkinäinen päätös pelasti ihmishengen ja inhimillinen erehdys tappoi kymmeniä.\nJaa Facebookissa | Jaa Twitterissä\nAune Vetre (keskellä) kukkakauppa Aralian ovella. Lähde: A. Ekholm/Vetre yksityisarkisto\nTurkua pommitettiin talvisodassa, ja pommitusten jäljet ovat edelleen nähtävissä kaupungin katukuvassa. Sirpaleiden osumat Postitalon kivijalassa Eerikinkadulla muistuttavat siitä, että 29. tammikuuta 1940 oli monelle turkulaiselle kohtalokas päivä.\nTuona maanantaina koettiin Turun tuhoisimmat ilmapommitukset – aineellisilta ja henkilövahingoiltaan – koko talvisodan aikana. Hyökkäys tuli paikallisille yllätyksenä ja siksi päivä tunnetaan myös "yllätysmaanantaina". Pahimmat vauriot syntyivät Kristiinankadun ja Eskelinkadun väliselle alueelle sekä juuri Postitalon eteen.\nPieni, ohikiitävässä hetkessä tehty päätös pelasti yllätysmaanantaina Aune Vetren hengen. Aunen tyttären poika muistelee äidinäidin elämän muuttanutta päivää Yle Uutisten sotien jälkiä keräävällä kartalla. Tarina pohjautuu Aune Vetren vanhimman tyttären kertomaan tositarinaan.\nVessareissu pelasti hengen\nTammikuussa 1940 Aune Vetre työskenteli myyjänä kukkakauppa Araliassa Humalistonkadulla. Neuvostoliiton pommikoneet olivat jo kaupungin yllä, kun hälytys vasta tuli.\nKaupan henkilökunta omistajineen säntäsi Humalistonkadulle, mutta Aune halusi vielä käydä liikkeen takaosassa sijaitsevassa vessassa. Vessareissu pelasti Aunen hengen, sillä pommit putosivat Postitalon kulmalle ennen kuin hänen työtoverinsa ehtivät väestönsuojaan.\nIlmapommituksissa kuoli koko Aralian henkilökunta ja kymmeniä muita ihmisiä. Kukkakaupan väestä vain Aune säästyi.\nPommisuojan ovi oli unohtunut lukkoon\nPommitusten tuhoamaa Turkua. Kuva on otettu 25. kesäkuuta 1941. Lähde: SA-kuva\nKaikkiaan yllätysmaanantain ilmapommituksessa kuoli 36 ihmistä. Postitalon vieressä menehtyi 29 ihmistä. Kuolleita olisi voinut olla vähemmän, mutta Postitalon pommisuojan ovi oli unohtunut lukkoon.\n– Kun hälytys tuli, ihmiset juoksivat ovelle, joka oli lukossa. Heidän oli pakko kiertää rakennus päästäkseen toiselle ovelle, Turun yliopiston kulttuurihistorian dosentti Rauno Lahtinen kertoo.\nKaikki eivät ehtineet pommitusta pakoon. Tapaukseen kietoutuu vielä yksi tragedia.\n– Mies, jonka tehtävä oli pitää ovi auki, teki itsemurhan myöhemmin. Hän ei kestänyt syyllisyyttä, muistelee Lahtinen.\nAunen kävi kuitenkin hyvin. Hän ryhtyi Aralian kauppiaaksi ja omisti kukkakaupan Humalistonkadulla 1940-luvulta 60-luvun alkuun asti.\nKuuntele väestönsuojeluohjeita ja tiedotuksia vuodelta 1939\nKiitos, että kirjoititte historiaa kanssamme\nSiirry Yle Uutisten etusivulle\n1. Vessareissu pelasti hengen|\n2. Tuntematon tuntolevy|\n3. Suomalaisten keskitysleirit|\n4. Vappu Porkkalassa|\n5. "Veljeksiltä lähti sormet"|\nTuntemattoman sotilaan mysteeri: missä on tuntolevyn 670551 omistaja?\nYle Uutisten lukija löysi Sallasta suomalaisen sotilaan tuntolevyn. Alueella käydyissä rajuissa taisteluissa miehiä katosi, eikä jokaisen kohtalo ole vieläkään selvinnyt. Mitä tapahtui sotilaalle numero 670551?\nSallasta löytynyt tuntolevy. Lähde: Ylen sotahistoriakartta\nNiko Rytilahti, 17, teki Ylen sotahistoriallisten kohteiden karttaan 2. elokuuta poikkeuksellisen merkinnän: kuvan ja kertomuksen suomalaisen sotilaan tuntolevystä Venäjän rajan pinnassa, Sallan Kelloselässä. Sotahistoriaa harrastava opiskelija kertoi löytäneensä soikean metallilevyn kuivalta kankaalta Saijantien varresta viime kesänä metallinpaljastimella.\nSotahistoriakartalla keskustelijat pohtivat levyn omistajan henkilöllisyyttä ja toivoivat Yle Uutisten selvittävän hänen kohtalonsa. Mikä oli omistajan nimi, missä joukko-osastossa hän palveli, kaatuiko hän vai selvisikö sodasta? Tuntolevyn numero 670551 on selvästi luettavissa, ja sen pitäisi johtaa sotilaan jäljille.\nSuomalaisten sotilaiden tuntolevykorttien tietoja voi pyytää Kansallisarkistosta. Lähetimme Arkistolaitoksen kirjaamoon tuntolevyn numerosarjan ja pyynnön selvittää levyn omistaja. Kaikkien Suomen sotilaiden tietoja ei ole saatu arkistoitua, mutta jäimme toiveikkaana odottamaan tietoja puolukanvarvun alla ehkä kymmeniä vuosia levänneestä levystä.\nTuntolevy roikkui sotilaalla yötä päivää\nSamaan aikaan selvitimme muita johtolankoja. Tuntolevyn soikeudesta voi päätellä omistajan sotineen nimenomaan talvisodassa – jatkosodan tuntolevyt olivat suunnikkaan muotoisia. Näyttää siis siltä, että levy joutui maastoon marraskuussa 1939 – maaliskuussa 1940.\nMetallinen levy roikkui sotilaan kaulassa yötä päivää pumpulinarulla. Sen avulla pahoin loukkaantunut tai kuollut sotilas voitiin tunnistaa ja vainaja saattaa omaisten huomaan. Kuolleen sotilaan tunnuslevy murrettiin kahteen osaan: toinen puolikas jäi vainajan kaulaan ja toinen naulattiin arkkuun.\nRytilahden löytämää levyä ei ollut murrettu. Se on reunasta hiukan kulunut ja ajan patinoima, muuten hyvässä kunnossa.\nVaikka levyä ei ole puolitettu, sen omistajan suhteen kaikki on mahdollista, sanoo sotahistorian asiantuntija ja kirjailija Jarmo Nieminen: tuntolevy voi pudota miehen kaulalta ja jäädä maastoon. Nieminen muistuttaa, ettei levy alun perinkään välttämättä ole ollut oikean omistajansa hallussa.\n– Sekä talvi- että jatkosodassa sotilaat vaihtoivat tuntolevyjä kaverin kanssa. Vaihdon nähtiin suojaavan molempia, hän sanoo.\nSallassa rankkoja taisteluita\nLevyn löytöpaikalla Sallassa käytiin talvisodassa rajuja taisteluita. Venäläisten hyökkäyksen tavoitteena oli katkaista Suomi kahteen osaan. Ensin suomalaiset vetäytyvät venäläisten hyökkäyksen alta itärajalta lähes Sallan kirkonkylään asti. Sen jälkeen suomalaiset vastahyökkäsivät ja etenivät vanhan rajan läheisyyteen.\n– Tämän jälkeen suomalaiset jäivät alueelle ja kävivät asemasotaa talvisodan loppuun asti, Nieminen sanoo.\nNiko Rytilahti kertoi kartalla tapahtumista vielä tarkemmin: osa Sallan pataljoonan joukoista saarrettiin venäläisten hyökätessä pohjoisesta, kun puolustus kävi kestämättömäksi.\n– Kelloselässä taisteltiin 10. ja 11. joulukuuta 1939, Rytilahti kertoo Yle Uutisille.\nKadonneita on edelleen\nOnko tuntolevyn omistaja voinut kadota taisteluissa? Yhteensä talvi- ja jatkosodissa kuoli lähes 100 000 sotilasta. 5 239 sotilasta katosi, ja myöhemmin heidät on julistettu kuolleeksi, kertoo Sotamuseon näyttelypäällikkö Lauri Haavisto.\n– Valitettavasti kadonneita on edelleen, Haavisto sanoo.\nSallan rintamalla kateissa on 90 suomalaista sotilasta.\nTalvisodassa katosi vähemmän sotilaita kuin jatkosodassa. Ei ole tavatonta, että sotilaan kohtalo jää iäksi hämärän peittoon: kaikista sotilaista ei ehditty tehdä papereita. Sodassa oli kiire, paperit saattoivat kadota tai myöhemmin tuhoutua.\nKadonneita on etsitty paitsi Suomesta, myös Venäjältä. Etsinnät ovat maastoja perkaavien vapaaehtoisten käsissä. Vuosina 1992–2013 vainajia on löydetty 1 155, ilmenee Sotavainajien muiston vaalimisyhdistyksen tilastoista.\nEniten sotilaita katosi vetäytymiseen liittyvissä taisteluissa irtauduttaessa vihollisen tulen alla, sanoo Jarmo Nieminen. Lisäksi pari tuhatta sotilasta katosi onnettomuuksissa.\n– Kun valtava joukko miehiä liikkuu tuntemattomissa maastoissa, tapahtuu samanlaisia asioita kuin siviilissä: heitä tippuu suonsilmään, hukkuu jokeen, putoaa jyrkänteeltä ja eksyy. Sotatilanteessa onnettomuuksia tapahtuu paljon, Nieminen sanoo.\nNiemisen mukaan talvisodasta jäi kadoksiin jatkosotaa vähemmän sotilaita, koska talvisodassa kadonneita etsittiin systemaattisesti jatkosodan aikana hyökkäysten edetessä vanhoille rajoille.\nPaljon sotilaita jäi myös venäläisten vangiksi. Vaikka heidät todennäköisesti kirjattiin Venäjällä, Suomeen tieto ei välttämättä kulkeutunut.\nTiedonmuruja mahdollisista asetovereista\nTakaisin Sallan tuntemattoman sotilaan levyyn. Kansallisarkiston vastaus oli pettymys: levyn numerosta ei ole olemassa tietoja tuntolevykortistosta tai luetteloista.\nLähimmät arkistoidut numerot ovat 670402 ja 670578. Niiden omistajat, Antti Albert Nikula ja Eino Pauna, kuuluivat Lapin ryhmän alaiseen Erillinen pataljoona 17:ään. On siis mahdollista, että etsimämme levyn haltija on taistellut samassa pataljoonassa, sanoo tietopalvelusihteeri Eija Hakanen.\nTuhannen miehen vahvuisella Erillinen pataljoona 17:llä eli "Sallan pataljoonalla" oli talvisodassa tärkeä tehtävä. Joukko-osasto perustettiin juuri ennen sotaa lokakuussa 1939 järjestetyissä ylimääräisissä harjoituksissa. Virallisesti "kertausharjoitukseksi" nimetty toimenpide oli todellisuudessa varautumista toiseen maailmansotaan.\nJoukko-osasto oli Sallan seudulla ainoa. Kun Neuvostoliitto aloitti sodan hyökkäämällä ilman sodanjulistusta ja sen 122. divisioona tuli rajan yli Sallan Hanhivaarassa, Erillinen pataljoona 17:n tuhat miestä taisteli jonkin aikaa yksin Neuvostoliittoa vastaan. Raskaita aseita ei ollut, sillä pataljoona oli erikoistunut sissitoimintaan.\nMitä tapahtui sotilaalle numero 670551?\nSallan Märkäjärvi 7. helmikuuta 1940. Alueella käytiin raskaita taisteluita talvisodassa. Lähde: SA-kuva\nPalataan pataljoonan tiedettyihin sotilaisiin, Antti Albert Nikulaan ja Eino Paunaan. Kansallisarkiston sodissa menehtyneiden sotilaiden tietokannan mukaan Eino Pauna oli kemijärveläinen, naimaton maatyöläinen. Sotilasarvoltaan hän oli sotamies.\nAntti Albert Nikula puolestaan oli Hollolassa syntynyt ja myöhemmin Rovaniemelle muuttanut, aviossa ollut metsänhoitaja. Sotilasarvoltaan Nikula oli luutnantti.\nMutta mitä Nikulalle ja Paunalle, tuntemattoman sotilaan todennäköisille asetovereille tapahtui sodassa?\nKummatkin kaatuivat. Luutnantti Nikula kaatui Sallan Kurtin kylässä 30. marraskuuta, samana päivänä kun Neuvostoliitto vyöryi rajan yli. Kuollessaan Nikula oli 42-vuotias.\nSotamies Pauna kaatui kaksi kuukautta myöhemmin, 21. tammikuuta 1940 Sallan Märkäjärven kylässä, jossa käytiin raskaita taisteluita. Kuollessaan hän oli 28-vuotias.\nKansallisarkiston tietokannan mukaan Nikulan ruumiin kerrotaan siunatun kentälle jääneenä tai tuhoutuneena. Hän on siis virallisesti kadonnut. Paunan ruumis on löydetty ja haudattu.\nSotahistorioitsija Nieminen kertoo, että tietokannan mukaan Erillinen pataljoona 17:stä kaatui tai katosi yhteensä 31 sotilasta. Neljästä kadonneesta kahden ruumista ei saatu evakuoitua kentältä. Tietokanta ei kuitenkaan ole täydellinen, ja talvisodan tuntolevykortteja saatiin arkistoitua vähemmän kuin jatkosodasta.\nMutta mitä tapahtui tuntolevyn omistajalle?\nJarmo Niemisen mukaan hänen kohtalonsa ei välttämättä selviä koskaan. Voi siis esittää vain valistuneita arvauksia.\n– Koska kummatkin hänen asetoverinsa ovat kaatuneet Sallan rintamalla, oletan, että myös hän on kuollut tai hävinnyt taistelun tiimellyksessä. Mutta saattaa hän olla elossakin.\nLue Yle Uutisten juttu Erillinen pataljoona 17:n sotapäiväkirjoista.\nYlen Elävästä arkistosta voit kuunnella jälkimuistelua Sallan taisteluista.\nTiedätkö missä on sotilas 670551. Kerro tietosi Yle Uutisille (jessikka.aro@yle.fi tai tiina-rakel.liekki@yle.fi).\nSuomi sulki siviilejä keskitysleireihin\nJatkosodassa suomalaiset perustivat Itä-Karjalaan keskitysleirejä, joissa oli ankara kuri. Leireille vangittiin yli 20 000 siviiliä. Heistä viidennes kuoli.\nSuomalaisten keskitysleireillä pidettiin myös lapsia. Lähde: Venäjän valtiollinen elo- ja valokuva -arkisto.\nVuonna 1941 jatkosodan alussa Suomi hyökkäsi Saksan tuella talvisodassa luovutettujen alueiden rajan yli ja miehitti Neuvostoliiton Itä-Karjalan. Mannerheimin käskystä Suomi lukitsi alueella asuneet venäläiset siviilit keskitysleireihin. Leireissä ihmiset pysyivät valvonnan alla ja poissa sotatoimialueelta.\nYle Uutisten lukija teki miehitysajasta muistuttavan merkinnän sotien jälkiä keräävälle kartalle: Suomalaisten rakentaman vankileirin parakkeja, nimetön lukija kirjasi Laatokan koillisrannalle Aunuksen kaupungin ulkopuolelle.\nAnkarat olot osin agenttien takia\nVuosina 1941–1944 tuolla paikalla sijaitsi suomalainen Keskitys- ja siirtoleiri numero 8, toiselta nimeltään Alavoinen, sanoo neuvostosotavankien kuolinsyitä tutkinut oikeus- ja hallintohistorian dosentti Lars Westerlund. Alavoisen leirissä oli ankarat olot, ja siellä kuoli kaikkiaan 544 ihmistä. Tiukkaa leirikuria selittää sijainti rintaman läheisyydessä.\n– Rintaman lähellä Aunuksessa ja Petroskoissa liikkui Neuvostoliiton agentteja, joiden kanssa leiriläiset pystyivät jossain määrin tekemään yhteistyötä. Sen takia ilmapiiri Alavoisissa oli kireämpi kuin monilla muilla leireillä, Westerlund sanoo.\nSuomen sotavankileireillä oli huonot olot ja kansainvälisesti vertailtuna korkea kuolleisuus, ilmenee Westerlundin vuonna 2009 julkaistusta sotavankitutkimuksesta. Jatkosodan aikana suomalaiset joukot ottivat noin 64 000 neuvostosotavankia, ja heistä 19 000 kuoli. Se tarkoittaa joka kolmannen vangin kuolemaa.\nLisäksi otettiin tuhansia rekisteröimättömiä sotavankeja, jotka surmattiin. Siviilejä leireihin suljettiin yli 20 000, ja heistä kuoli noin 4 000 eli viidennes.\nTarkkaa kuvaa noin kymmenen Itä-Karjalassa sijainneen suomalaisen siviilileirin olosuhteista ja leiriläisten kuolinsyistä ei voi saada: leiriläisten henkilökortit oli täytetty puutteellisesti, ja kolmasosasta kuolleiden korteista puuttuu kuolinsyy.\nTaudit ja nälkä tappoivat ihmisiä\nEniten ihmisiä kuoli tauteihin. Ruoka, majoitus ja hygienia oli kehnoa, ja sääntöjen rikkomisesta vankeja rankaistiin väkivallalla. Myös nälkä tappoi ihmisiä, vaikka ruoka-annosten kasvattaminen olisi ollut mahdollista – jos sitä vain olisi haluttu.\nLeiriläisten kortteihin kirjattujen tietojen mukaan kaksi Alavoisen vangeista ammuttiin. Yleensä ihmisiä ammuttiin siviilileireillä vähemmän kuin sotilaiden leireillä. Kuria kuitenkin pidettiin siviilileireilläkin asein: jos vanki poistui leiriltä ilman lupaa, hänet saatettiin ampua, Westerlund kertoo.\nKarjalan pääkaupungissa Petroskoissa, suomalaismiehityksen aikana Äänislinnassa, siviilileirille joutunut Antonina Kalkasova kertoo oman leirinsä vainajia kuljetetun joukkohautoihin. Kalkasova kertoo kokemuksistaan Marja-Leena Mikkolan kirjassa Menetetty lapsuus – suomalaismiehittäjien vankeudessa 1941–1944.\n– Nelisenkymmentä ruumista kerrallaan mahtui vihannesvarastoon odottamaan ruumisrattaita, mitään kylmiöitä tai ruumishuoneita ei ollut. Vainajat kuljetettiin kerran viikossa laatikoissa tai jonkilaiseen paperiin käärittyinä hevosrattailla Peskiin ja kumottiin syväksi kaivettuun joukkohautaan, Kalkasova sanoo.\n"Laajaa inhimillistä kärsimystä"\nSotavangit matkalla leirille syyskuussa 1941. Sota-arkiston kuvan saatteena olleessa tekstissä kerrotaan loputtoman vankijonon olevan usein toistuva näky nykypäivien Kannaksella. Kuva on päivätty Sommeelle 7. syyskuuta 1941. Lähde: SA-kuva\nSekä leireille suljettuja siviilejä että sotilaita käytettiin työvoimana Suomen teiden rakentajina, metsässä ja kesäisin maatiloilla. Myös vangitut lapset joutuivat tekemään raskaita töitä ja osa nääntyi, kertovat keskitysleireille joutuneet miehitetyn alueen asukkaat.\n– Kesällä myös meidän lasten oli tehtävä työtä – – Meillä ei todellakaan ollut minkäänlaista ulospääsytietä, se oli pakkotyöleiri, sanoo karjalainen Ivan Molostovkin Mikkolan kirjassa.\nSotavankien menehtyessä menetettiin myös paljon työvoimaa, josta sota-aikana oli puutetta, Westerlund muistuttaa.\n– Selvää on, että suomalaisten leirikomento aiheutti laajaa inhimillistä kärsimystä, ja paremmalla kohtelulla kuolleisuus olisi voinut jäädä huomattavaksi pienemmäksi.\nWesterlund kuitenkin huomauttaa, että kovat leiriolot olivat ajalle tyypillisiä: Neuvostoliiton sotavankileireillä kuolleisuus oli yhtä suurta, ja noin 4 000 suomalaista sotavankia kovisteltiin Neuvostoliiton leireillä. Ylipäätään koko itärintamalla sotavankeja kohdeltiin ankarasti.\n– Vastavuoroisuus merkitsee paljon, Westerlund sanoo.\nSodan jälkeen neuvostosotavankien kohtelua puitiin oikeudessa, ja yli 700 suomalaista upseeria ja vartijaa tuomittiin. Suomessa keskitysleirien olemassaolosta haluttiin sotien jälkeen vaieta, eivätkä monet nykyäänkään tiedä niiden olemassaolosta.\nUseita sotavankileirejä ja vankien hautausmaita merkitty kartalle\nYle Uutisten sotahistoriakartalle eri puolille Suomea on merkitty lukuisia neuvostosotavankien leirejä ja hautausmaita. Etäisin on Kilpisjärvellä, jossa sijainneesta leiristä kaksi sotavankia pakeni ja ryöstömurhasi läheisen tilan pariskunnan, kertoo lukija. Vangit pakenivat Ruotsiin, mutta heidät saatiin kiinni. Ryöstetystä tilasta on edelleen tulisijan muuri näkyvissä.\nEräs lukija kertoo isänsä kuljettaneen Haapajärvellä venälästen vankileirinä toimivalle Moskuan kämpälle ruokaa. Paikalla näkyy vielä varastokorsujen monttuja ja lahonneita rakennelmia.\nMyös Venäjälle Kontupohjan lähelle oli merkitty talvisodan aikainen Kaimaojan leiri. Lars Westerlundin mukaan kyseessä on todennäköisesti neuvostoviranomaisten leiri, koska talvisodassa Kontupohjan lähellä ei ollut suomalaisia.\nKuuntele talvisodan aikaiselta vankileiriltä talvelta 1940 tallennettua radio-ohjelmaa\nYlen Elävästä arkistosta voit kuunnella myös neuvostosotavankien oloja käsittelevän ohjelman.\nPorkkala 29. syyskuuta 1944 – 26.tammikuuta 1956\nKartalla uutta tietoa – näin vuokralaiset juhlivat vappua Porkkalassa\nYle Uutisten kartalle on merkitty sekä tutkijoita että yksityishenkilöitä hyödyttävää sotahistoriallista tietoa. Eräs lukija kertoo, että Neuvostoliitolle tukikohdaksi vuokratun Porkkalan rajalla liehui vappuna lippu viikon ajan.\nKirkkonummen Gesterbyntieltä löytyi 70-luvulla neuvostoliittolainen kranaatti ja muuta sotateknologiaa. Lähde: Ylen sotahistoriakartta\nYleisö on merkinnyt Yle Uutisten kartalle useita aiemmin tuntemattomia sotahistoriallisia tietoja. Uudet merkinnät hyödyttävät paitsi tutkijoita, myös yksityishenkilöitä, sanoo Museoviraston arkeologi ja kylmän sodan linnoitteista väitöskirjaa tekevä John Lagerstedt.\nMuseoviranomaisille uusia sotakohteita on kartalle merkitty eri puolille Suomea. Kartalla on esimerkiksi aiemmin kartoittamattomia betonibunkkereita, muistokirjoituksia ja luodinreikiä rakennuksissa.\nMuseoviraston tutkijat todennäköisesti tarkastavat yleisön antamia tietoja seuraavan kerran tutkimusretkiä maastossa tehdessään.\n– Merkinnät kertovat, miten monenlaisia jälkiä sota jättää maisemaan joka puolella Suomea. Kiuruvesi ja Ranua taitavat kartan mukaan olla rauhallisimpia paikkoja, joissa sota ei ole jättänyt jälkiä – vaikka varmasti niistäkin löytyy, jos etsii, Lagerstedt sanoo.\nPorkkalan linnoitteista vähän tietoja\nKartalle on merkitty myös uutta, erittäin yksityiskohtaista tietoa entuudestaan tiedetyistä kohteista, kuten jatkosodan jälkeen Neuvostoliitolle sotilastukikohdaksi vuonna 1944 pakolla vuokratusta Porkkalasta.\nNeuvostoliitto linnoitti aluetta, mutta tiedot linnoittamisesta ovat osittain hämärän peitossa – maassa oli umpihanki, kun Puolustusvoimat tarkasti ja laski linnoitteet tammikuun lopussa vuonna 1956 Neuvostoliiton luovutettua Porkkalan takaisin Suomelle.\n– Alueen kartoitus jäi puutteelliseksi, eivätkä viranomaiset vieläkään ole tutkineet aluetta yksityiskohtaisesti. Tutkittavaa olisi ollut: Neuvostoliiton joukot olivat rakentaneet alueelle omia linnotteitaan, mutta lähtiessään räjäyttäneet bunkkereita ja peittäneet rakennelmia maalla.\nPorkkalan betonilinnoitteista tekee kiinnostavia myös niiden rakentamisajankohta keskellä kylmää sotaa 1950-luvulla. Kylmän sodan aikaisista linnoitteista löytyy harvemmin kirjallista materiaalia, koska kaikki asiakirjat ovat salaisia tai vielä järjestämättä.\n– Siksi maisemasta nousevat linnoitteet kertovat eniten siitä, mitä on tapahtunut.\nEnnen vuokrausajan alkua Porkkala evakuoitiin. Kuva on otettu 9. lokakuuta 1944. Lähde: SA-kuva\nYle Uutisten lukijat ovat merkinneet Porkkalan alueelle lukuisia neuvostoliittolaisten rakennelmia, kuten bunkkereita, juoksuhautoja ja ammusvarastoja. Eräs lukija kertoo Kirkkonummelta Gesterbyntieltä löydetyn neuvostoliittolaista sotateknologiaa.\n– Löydetty käsikranaatti perunoita nostettaessa 70-luvulla. Alueelta löydetty myös saappaan korkorauta sekä kahden kopeekan kolikko. Juoksuhautojen jäänteitä Alasintien kummankin puolen sekä aluetta halkovassa ojassa.\nToisen merkinnän tehnyt lukija kertoo vuokralaisten vapunvietosta.\n– Vuokra-aikana rakennuksen pihalla sijaitsi lipputanko. Rajamiesten havaintojen mukaan puna-armeija oli hyvin säntillinen lipun nostossa ja laskussa... Kunnes tuli vappu. Silloin lippu sai liehua rauhassa viikon yötä päivää. Kuten Sjundbyn meijerin seinään on kirjoitettu: Eläköön vappu.\nAiemmin tietoja Porkkalan alueesta ovat kartoittaneet Kirkkonummen kunta ja aktiiviset suunnistusharrastajat.\nSuomen sodat tunnetaan\nYleisön merkinnät ovat Lagerstedtin mukaan pääasiassa laadukkaita, ja niistä ilmenee ihmisten kiinnostuneisuus Suomen sotiin. Kartan tiedoista onkin hyötyä paitsi sotahistorian tutkijoille, myös folkloristeille ja sosiologeille.\n– Kartta kertoo, millaisia sodan jälkiä ihmiset havaitsevat maastossa ja miksi joistain ilmiöistä puhutaan. Lisäksi sen avulla voisi tutkia, minkä takia jotkut kohteet puuttuvat kartalta kokonaan.\nKaikkia Suomen sotahistoriallisia kohteita ei kuitenkaan kartalle toistaiseksi ole merkitty, eivätkä kaikkien paikkatiedot ole aivan täsmällisiä. Lagerstedt pitää kuitenkin hyvänä sitä, että merkintöjä voi kommentoida, koska siten mahdolliset viheelliset tiedot oikenevat.\nYksityishenkilöille kartasta on hyötyä virkistyskäytössä, koska kohteita voi kartan avulla koska tahansa mennä tutkimaan esimerkiksi omalta kotiseudulta tai mökkipaikkakunnalta.\nYlen Elävästä arkistosta voit katsoa videon Porkkalan tyhjentämisestä.\nSotien jäljet linkittyvät lasten leikkeihin – "Veljeksiltä lähti sormet"\nMonelle suomalaiselle sotahistorialliset paikat ovat olleet lapsuuden leikkipaikkoja.\nMerimiina. Kuva vuodelta 1953. Lähde: Ylen sotahistoriakartta\nYle Uutisten sotien jälkiä Suomessa keräävälle kartalle on jaettu paljon muistoja lapsuuden leikeistä bunkkereissa tai juoksuhaudoissa.\nEija Hyttinen muistelee kartalla leikkejä Oravisalossa, saaressa Rääkkylän kunnassa. Hyttisen mukaan kaikilla lapsilla oli oma, suuri hiekkaan kaivettu kuoppa, ja he kaivoivat hienosta hiekasta ammuksia leikkeihin. Meillä oli lapsena jokaisella oma kuoppa.\n– Katsottiin, jos [ammuksen] päässä oli reikä, niin sen voi ottaa vaikka taskuun. Naapurin pojat vei [ammuksen] saunan uuniin, ja veljeksiltä lähti sormet, Hyttisen merkintä kertoo.\nMitä kuopat todella olivat ja miksi ne oli kaivettu keskelle saarta – sitä ei Hyttisen mukaan lapsille kerrottu.\n9-vuotias Jukka oli upottamassa sodasta tuotuja panoksia\nPadasjoella Kauttisjärveen upotettiin panoksia noin vuonna 1950. Kartalla niiden upottamisesta kertoo tuolloin 9-vuotias Jukka Luukko, jonka mukaan panokset tulivat sodasta.\n– Somerolainen asealiupseeri, joka otti aseita takaisin, antoi kotiutettaville niin paljon aseita ja konepistoolin panoksia kuin he halusivat, sanoo Luukko.\nPanokset olivat pääosin Ukkomauserin ammuksia, joita Luukon kotona oli useita laatikollisia. Luukon veli Ilkka oli löytänyt panosten säilytyspaikan ja lyönyt höyläpenkin päällä vasaralla yhtä panosta saaden sen räjähtämään.\n– Muistelen, että veljeni oli noin 5-vuotias, Jukka Luukko kertoo.\nVeli selvisi tapauksesta säikähdyksellä. Perheen äiti vaati kuitenkin tarpeettomaksi jääneitä panoksia hävitettäviksi, ja isä Eero upotti panokset Jukan kanssa. Ne pudotettiin veneestä noin neljän metrin syvyyteen Kauttialan rannan ja Kalliosaaren kärjen väliin.\nMyös tällaisissa sotahistoriallisissa paikoissa on leikitty\nHelsingin Meilahdessa 1950- ja 1960-luvun lapset leikkivät Pihlajatie 37–39 takapihojen kohdalla olevalla kalliolla, jossa on lukijan karttamerkinnän mukaan ilmatorjuntatykin jalusta.\nHyrynsalmen Kangaskylällä lapsuutensa asunut, vuonna 1965 syntynyt lukija kertoo leikkineensä lapsena juoksuhaudoissa ja korsuissa sekä keräilleensä saksalaisten jättämää sotatavaraa. Saksalaisilla olikin jatkosodan aikana huoltokeskus ja varuskunta Hyrynsalmella.\nEräs kertoo lapsena leikkineensä Kaamasmukassa enonsa kotilalla vanhassa saksalaisten vankileirissä, jonka betonibunkkeri lienee yhä näkyvillä.\nToinen muistelee Porissa metsässä sijaitsevaa kumparetta, joka oli lukijan mukaan ollut saksalaisten kaatopaikka. Nykyään päälle on rakennettu kuntorata, mutta lukija muistelee leikkineensä 70-luvulla kuorma-auton raadossa, joka oli kumpareen juurella. Kun kotiväki kuuli leikeistä, paikan kaivelu kiellettiin.\nYlen Elävästä arkistosta voit katsoa valistusfilmin poikien vaarallisista leikistä 1950-luvulta.\nSisällissota 27. tammikuuta – 15. toukokuuta 1918\n"Kuolema tulee jokaiselle" – joukkosurmattujen hautakivi upotettiin peltoon\nHarmoisten sairaalassa tapahtui yksi sisällissodan verisimmistä tragedioista. Sotahistoriakartalle tehdyn merkinnän mukaan surmattujen hautakivi hävitettiin ojan perkaamisen yhteydessä.\nPunakaartilaisia Punaisen Ristin ryhmässä vuonna 1918. Lähde: Ylen arkisto\nNuijasodan taistelutantereille, Kuhmoisten ja Padasjoen puoliväliin Harmoisten kylään oli vuonna 1896 siirretty Padasjoelta rakennus, joka oli sisällisodassa punaisten kenttäsairaala.\n10. maaliskuuta 1918 noin kello 17 valkoiset valtasivat Punaisen ristin alaisuudessa toimineen sairaalan, jossa oli 13 haavoittunutta.\nPotilaat ammuttiin peteihinsä\nTeloitukset aloitettiin välittömästi, mitään kyselemättä, kirjoittaa emeritusprofessori Heikki Ylikangas Tieto-Finlandia-palkitussa kirjassa Tie Tampereelle.\n– Jo me osan teistä, perkeleen rosvot, saimme käsiimme! Valmistautukaa siirtymään helvettiin, sillä kuolema tulee jokaiselle 5 minuutin kuluttua, yksi ampujista sanoi Ylikankaan kirjan mukaan.\nSairaalan potilaat ammuttiin vuode vuoteelta edeten peteihinsä. Naishoitajat jätettiin henkiin, tosin kahden sairaalassa olleista naisista kerrotaan teloitetun myöhemmin.\n"Hän teeskenteli itsensä kuoliaaksi"\nKaksi sattumalta eloonjäänyttä välitti tarinan jälkipolville. Toinen pelastuneista oli nuori poika, jota oli ammuttu kaulaan ja leukaan.\nTutkija Tuulikki Pekkalainen tarjoaa kirjassaan Lapset sodassa 1918 aikalaiskuvaa verilöylystä pelastuneesta nuorukaisesta.\nKirjassa 14-vuotias Elnan kirjoittaa päiväkirjaansa verilöylystä pelastuneesta pojasta.\nElnan kuvaus antaa harvinaista lapsen näkökulmaa sisällissotaan. Näin Elna kirjoittaa:\n– Häntä he myös ampuivat, mutta osui vain leukaan, jolloin hän teeskenteli itsensä kuoliaaksi ja kun valkoiset lähtivät tiehensä rikkoi hän akkunan ja karkasi siitä metsään ja meni erääseen latoon, jossa oli koko yön. Ja löysi sieltä paidan, jonka sitoi leukoihinsa ja aamulla lähti Munoolle.\nKasvoille hyytynyt veri pelasti miehen\nToinen sairaalasta pelastunut, K. Nuutila sai laukauksen kasvoihinsa ja menetti tajunsa, kerrotaan sisällissotakirjallisuudessa.\nNuutila heräsi kahden vuorokauden kuluttua, kun valkoiset olivat palanneet tappamaan muutamia vakavasti loukkaantuneita. Eräs lattialla vaikeroinut jätettiin ampumatta, koska hänen oletettiin kuolevan joka tapauksessa. Luoti oli näet lävistänyt haavoittuneen pään.\nNuutilan kasvoilla ollut verinen lakana revittiin syrjään, mutta ilmeisesti kasvoille hyytynyt veri teki hänestä kuolleen näköisen. Sitä hän ei kuitenkaan ollut. Myöhemmin Nuutila pakeni läheiseen mökkiin, jossa asunut vanhus auttoi hänet kelkalla vetäen pakoon.\nJoukkosurmassa kuolleet haudattiin peltoon\nTragediassa kuolleet miespuoliset lääkintämiehet ja 11 punakaartilaispotilasta haudattiin Nikulan talon peltoon.\nYle Uutisten sotien jälkiä keräävän kartan merkinnän mukaan tapahtumapaikan viereisellä Nikulan pellolla oleva hautakivi on hävitetty upottamalla se peltoon ojan perkaamisen yhteydessä.\nHarmoisten sairaalaa ei enää ole olemassa. Se purettiin korjauskelvottomana tontille nousseen uudisrakennuksen tieltä. Sen sijaan Harmoisten kylän pohjoislaidalla oleva sisällisotaan liittyvä Kauppilan Vainionmäen joukkohauta on edelleen löydettävissä. Myös paikallisella hautausmaalla Pappilansaaressa on punaisten hauta ja muistomerkki.\nSairaalan verilöylyn varsinainen tapahtumapaikka on kuin mikä tahansa tavallinen suomalainen maisema. Mikään paikalla ei kerro siitä, mitä vuonna 1918 tapahtui.


Subaru Legacy 2.5i UZ STW AWD Aut - Maksuton toimitus sinua lähimpään liikkeeseemme! - Hyvitämme vähintään 1000€ vaihdossa ajoneuvosta Farmari 2004 - Vaihtoauto - Nettiauto\n2.5i UZ STW AWD Aut - Maksuton toimitus sinua lähimpään liikkeeseemme! - Hyvitämme vähintään 1000€ vaihdossa ajoneuvosta\nSubaru Legacy 2.5i UZ STW AWD Aut - Maksuton toimitus sinua lähimpään liikkeeseemme! - Hyvitämme vähintään 1000€ vaihdossa ajoneuvosta\nHyvin varusteltu bensiini neliveto automaattivaihteistoilla! Neliveto, Automaattivaihteisto, Automaatti-ilmastointi, Huoltokirja, Jakohihna ja vesipumppu vaihdettu 231tkm kohdalla 8/2016, Myydään huollettuna, 2 x renkaat alumiinivantein, Talvirenkaat nastat, 165 hv, Maantiekulutus 6,5 l / 100 Km. Vakionopeudensäädin, Suomi-auto, Vetokoukku, Moottorilämmitin ja sisäpistoke, Kattoluukku, Ajotietokone, Metalli- ja erikoisväri, Niklas Örni 040 922 5951 / etunimi.sukunimi@rinta-jouppi.com,, 17 merkin edustus ja huolto osoitteessa www.rinta-jouppi.com . Vaihdossa meille käyvät autojen lisäksi myös kaikki muut ajoneuvot!\nSubaru Legacy 2.5, '05, 319 tkm\nNettiauto ID 9784714


SATO paransi tulostaan merkittävästi Asuntojen vuokrausaste erinomaisella tasolla - PDF Ilmainen lataus\nDownload "SATO paransi tulostaan merkittävästi Asuntojen vuokrausaste erinomaisella tasolla"\n1 SATO Oyj Tilinpäätöstiedote SATO paransi tulostaan merkittävästi Asuntojen vuokrausaste erinomaisella tasolla YHTEENVETO AJALTA ( ) SATOn 70. toimintavuosi Tulos ennen veroja parani noin 38 % ja oli 41,6 (30,2) milj.. Osakekohtainen tulos oli 0,62 (0,50) /osake. Liikevaihto oli 192,9 (230,4) milj., laskun syynä oli omistusasuntotuotannon vähäisyys. Vuokratuotot kasvoivat noin 7 % ja olivat 180,1 (168,6) milj.. Investoinnit sijoituskiinteistöihin olivat 104,3 (112,2) milj., Pietarin osuus 19,5 (7,7) milj.. Sijoituskiinteistöjen arvoero kasvoi katsauskaudella 91,8 (61,8) milj. ja oli 351,4 (259,6) milj.. Osakekohtainen laskennallinen nettovarallisuus oli 10,48 (9,07) /osake arvoero mukaan lukien. Vuoden lopussa oli noin 800 uutta asuntoa rakenteilla, joista noin 600 vuokraasuntoja. Osinkoesitys 0,35 /osake (osinko vuodelta 2009 oli 0,24 /osake). Toimitusjohtaja Erkka Valkila: Strategiset linjauksemme; keskittyminen asuntosijoitustoimintaan, kasvu ja toiminnan alueellinen keskittäminen ovat johtaneet haluttuun suuntaan. Taloudellinen vuokrausaste nousi SATOn historian korkeimmalle tasolle. Uusia investointeja tehtiin kasvustrategian mukaisesti Suomessa ja Pietarissa. Huhtikuussa toteutetulla osakeannilla varmistimme edellytykset kasvun jatkumiselle. Markkinatilanne mahdollisti myös omistusasuntokohteiden lisäämisen. SATOn 70. toimintavuosi oli onnistunut ja toimintaedellytykset näyttävät jatkuvan hyvinä. Tavoittelemme jatkuvasti paranevaa asiakaspalvelua ja asiakastyytyväisyyden kasvattamista. TOIMINTAYMPÄRISTÖ Yleistä taloustilannetta leimasi huoli euroalueen selviämisestä talouskriisistä. Tunnelma taloudessa oli epävarma, vaikka Suomessa näkyi monia nousun alkamisen merkkejä. Kuluttajien luottamus Suomen talouteen pysyi kertomusvuonna keskimäärin korkealla tasolla. Myös luottamus oman talouden kehittymiseen pysyi kuluttajilla vahvana ja asunnon ostoaikeet lisääntyivät loppuvuodesta. Vuokra-asuntojen kysyntä jatkui koko vuoden hyvänä. Hyvän markkinatilanteen ja SATOn vuokraustoiminnassa tehtyjen parannusten seurauksena konsernin sijoituskiinteistöjen vuokrausaste nousi erinomaiselle tasolle. 1\n2 Vuokra-asuntotuotanto lisääntyi kertomusvuonna poikkeuksellisen paljon viime vuosiin verrattuna mm. valtion elvytystoimena vuosille käyttöön otetun välimallin korkotukilainoituksen ansiosta. Myös SATO lisäsi omaa vuokra-asuntotuotantoaan ja vuoden lopulla SATOlla oli rakenteilla yhteensä 496 (155) vuokra-asuntoa Suomessa. Omistusasuntojen kysyntä piristyi alkuvuonna vuoden 2009 notkahduksen jälkeen ja tuotanto palautui normaalitasolle. Myös SATO lisäsi omistusasuntojen aloituksia edellisvuoteen verrattuna ja käynnisti yhteensä 190 (21) omistusasunnon rakentamisen. Ennakoitu korkotason nousu ajoittui kertomusvuoden loppupuolelle, mutta silti korot pysyivät poikkeuksellisen alhaisina. Alhainen korkotaso ylläpiti myös omistusasuntokysyntää. Pietarin alueen taloustilanne vahvistui edellisvuodesta ja SATO lisäsi asuntosijoituksiaan siellä. SEGMENTTIJAKO Taloudellisessa raportoinnissa konsernin sijoituskiinteistöt on ryhmitelty kahteen segmenttiin, SATO-liiketoimintaan ja VATRO-liiketoimintaan. Segmentoinnilla lisätään valtion tukemaan asuntovarallisuuteen kohdistuvan toiminnan ja raportoinnin läpinäkyvyyttä. SATO-liiketoiminta sisältää rajoituksista vapaat ja lyhyemmän rajoitusajan omaavat sijoituskiinteistöt sekä omistusasuntotuotannon. VATRO-liiketoimintaan kuuluvat sijoituskiinteistöt, joilla on pidemmät rajoitusajat. Konsernin kasvustrategian mukaisesti pääosa uusista investoinneista kohdistetaan SATOliiketoimintaan sisältyviin asuntoihin ja VATRO-liiketoiminnan suhteellinen merkitys konsernissa pienenee. LIIKEVAIHTO JA TULOS Kertomusvuonna konsernin liikevaihto pieneni omistusasuntotuotannon vähäisyydestä johtuen 16,3 prosenttia ja oli 192,9 miljoonaa euroa (230,4 miljoonaa euroa vuonna 2009). Liikevaihdosta 158,8 (192,6) miljoonaa euroa oli SATO-liiketoiminnan liikevaihtoa ja 34,1 (37,8) miljoonaa euroa VATRO-liiketoiminnan. Vuokratuotot kasvoivat 6,8 (6,2) prosenttia ja niiden osuus liikevaihdosta oli 180,1 (168,6) miljoonaa euroa. Vuokratuottojen kasvulla on oleellinen merkitys kassavirran ja omaisuuden arvon kasvattamisessa. Myönteiseen kehitykseen vaikuttivat tasaisena jatkunut kysyntätilanne, asukasvaihtuvuuden pienentyminen, uudet investoinnit sekä vuokraustoiminnassa tehdyt operatiiviset muutokset. Konsernin liikevoitto oli 74,7 (70,8) miljoonaa euroa. Konsernin tulos ennen veroja kasvoi 37,7 prosentilla ja oli 41,6 (30,2) miljoonaa euroa. Tulokseen sisältyy realisointitoiminnan myyntivoittoja 13,4 (17,2) miljoonaa euroa. SATO-liiketoiminnan osuus tuloksesta ennen veroja oli 35,0 (25,9) miljoonaa euroa ja VATRO-liiketoiminnan 6,6 (4,3) miljoonaa euroa. Tulosparannukseen vaikuttivat lisääntyneet vuokratuotot, ylläpitokulujen hyvä hallinta ja alhainen korkotaso. TALOUDELLINEN ASEMA Konsernitaseen loppusumma oli 1 471,8 (1 418,0) miljoonaa euroa. Konsernin korollinen vieras pääoma oli 1 067,9 (1 071,5) miljoonaa euroa. Konsernin omavaraisuusaste oli sijoituskiinteistöjen kirjanpitoarvoin laskettuna 18,8 (15,7) prosenttia ja käyvin arvoin laskettuna 29,5 (24,8) prosenttia. Huhtikuussa toteutetun osakeannin laskennallinen vaikutus omavaraisuusasteeseen käyvin arvoin laskettuna on 1,5 prosenttiyksikköä. Omavaraisuusastetavoite on asetettu SATO-liiketoiminnalle sijoituskiinteistöjen käyvin arvoin laskettuna. Tavoitteena on vähintään 25 prosentin omavaraisuusaste. Kertomusvuonna omavaraisuusaste käyvin arvoin oli 32,3 (28,2) prosenttia. Sijoituskiinteistöjen kirjanpitoarvo oli 1 305,9 (1 243,4) miljoonaa euroa ja käypä arvo 1 657,3 (1 503,0) miljoonaa euroa. Arvoero oli 351,4 (259,6) miljoonaa euroa ja arvoero kasvoi kertomusvuonna 91,8 (61,8) miljoonaa euroa. 2\n3 Konsernin oman pääoman tuotto oli 12,4 (10,7) prosenttia ja sijoitetun pääoman tuotto 5,7 (5,6) prosenttia. Oman pääoman tuotto SATO-liiketoiminnassa oli 9,9 (8,7) prosenttia. SATOn strategiseksi tavoitteeksi asetettu keskimäärin 12 prosentin vuosituotto koostuu oman pääoman tuoton lisäksi liitetietona raportoitavasta sijoituskiinteistöjen arvonnousutuotosta. Kokonaistuotto lasketaan nettovarallisuudelle käyvin arvoin. Vuoden 2010 kokonaistuotto oli 20,8 prosenttia, josta arvonnousutuoton osuus oli 14,3 prosenttiyksikköä. RAHOITUS Konsernin ja emoyhtiön rahoitustilanne on ollut hyvä koko tilikauden. Konsernin rahoitusvarat vuoden lopussa olivat 18,0 (33,4) miljoonaa euroa. Korollinen vieras pääoma tilikauden lopussa oli 1 067,9 (1 071,5) miljoonaa euroa, josta markkinaehtoisten lainojen määrä oli 616,3 (623,1) miljoonaa euroa, TyEL-lainojen 39,0 (42,7), korkotukilainojen määrä 98,6 (97,4) miljoonaa euroa ja aravalainojen määrä 191,7 (212,1) miljoonaa euroa. Sijoituskiinteistöihin kuuluvien asunto-osakeyhtiöiden ja keskinäisten kiinteistöosakeyhtiöiden osakkeisiin kohdistuu 122,3 (96,2) miljoonan euron velkaosuudet. Investointien rahoittamiseksi uusia lainoja nostettiin 66,9 miljoonaa euroa. Sijoitustoiminnan pitkäjänteisyyden vuoksi lyhytaikaisia lainoja konvertoitiin pitkäaikaisiksi lainoiksi 10 miljoonan euron arvosta. Markkinaehtoisten lainojen pääomasta oli tilikauden päättyessä 431,3 (415,4) miljoonaa euroa suojattuna koronvaihtosopimuksin ja optioilla, mikä vastaa 72 (68) prosenttia markkinaehtoisesta korkopositiosta. Suojausten keskimaturiteetti oli 43 (37) kuukautta. Tilikaudella suojausten markkina-arvon muutosten laskennallinen vaikutus omaan pääomaan oli -2,5 (-1,5) miljoonaa euroa ja tulokseen 0,3 (-1,9) miljoonaa euroa. Arava-, korkotuki- ja TyEL-lainat on sidottu pitkään viitekorkoon tai sisältävät korkoriskiä rajoittavan elementin. Nämä lainat mukaan lukien 1 067,9 miljoonaan euron lainakannasta suojattujen lainojen määrä kohoaa 802,8 miljoonaan euroon. Konsernin rahavirta oli katsauskaudella hyvä. Liiketoiminnan rahavirtaa vahvisti erityisesti liikevoiton parantuminen yli viidellä prosentilla sekä laskeneet korkokulut, 33,1 (40,6) miljoonaa euroa. Lisäksi rahavirtaa vahvisti toteutettu osakeanti 36,6 miljoonaa euroa. KONSERNIRAKENNE SATO Oyj on SATO-konsernin emoyhtiö. Emoyhtiöllä oli kertomusvuoden lopulla yhteensä 6 (6) liiketoimintaa harjoittavaa tytäryhtiötä. SIJOITUSKIINTEISTÖT Konsernin omistuksessa oli yhteensä (22 769) asuntoa. Asuntojen kirjanpitoarvo oli 1 305,9 (1 243,4) miljoonaa euroa ja käypä arvo 1 657,3 (1 503,0) miljoonaa euroa. Käyvän arvon ja kirjanpitoarvon välinen positiivinen arvoero oli 351,4 (259,6) miljoonaa euroa. Arvoero kasvoi katsauskaudella 91,8 (61,8) miljoonaa euroa. Kasvu johtui asuntojen vuokrien ja hintojen kehityksestä sekä kohteiden aravarajoitusten päättymisestä. Kirjanpidossaan SATO soveltaa sijoituskiinteistöihin hankintamenomallia. Sijoituskiinteistöjen arvoeron muutosta ei viedä tuloslaskelmaan eikä taseeseen, vaan esitetään tilinpäätöksen liitetiedoissa. INVESTOINNIT SIJOITUSKIINTEISTÖIHIN JA REALISOINNIT Konsernin bruttoinvestoinnit olivat yhteensä 104,3 (112,2) miljoonaa euroa. Kasvustrategiaa toteutettiin onnistuneesti. Vuoden 2010 aikana hankittiin yhteensä 674 (983) asuntoa, joista uudisasuntoja oli 289 (85). Merkittävimmät investoinnit Suomessa olivat Helsingin Haagassa, Espoon Leppävaarassa ja Tampereen keskustassa sijaitsevan 102 vuokra-asunnon hankinta sekä syyskuussa tehty kauppa koskien Helsingissä ja Tampereella olevaa 208 vuokra-asuntoa. 3\n4 Asuntoinvestoinneista johtuva taseen lisäys oli yhteensä 104,3 (112,0) miljoonaa euroa. Investoinnit kohdistettiin alueille, joissa vuokra-asuntojen kysyntä ja arvonnousuodotukset ovat parhaat. Lisäksi sitovia hankintasopimuksia oli 38,5 (6,6) miljoonan euron arvosta. Tämä luo hyvät edellytykset jatkaa konsernin kasvutavoitteen toteuttamista. Kertomusvuoden lopussa Suomessa oli rakenteilla 496 (341) konsernin omaan omistukseen tulevaa vuokra-asuntoa, joista 463 (229) toteutetaan välimallin mukaisella korkotukirahoituksella pääkaupunkiseudulla. Asuntokannan korjaamiseen ja asuntojen laadun parantamiseen käytettiin 30,6 (27,9) miljoonaa euroa. Kertomusvuoden loppuun mennessä Pietariin tehtyjen investointien arvo oli yhteensä 66,4 (46,7) miljoonaa euroa. Lisäksi sitovia hankintasopimuksia oli 7,1 (2,9) miljoonan euron arvosta. Pietarin alueen taloustilanteen elpymisen seurauksena uusia investointeja tehtiin ostamalla 106 rakenteilla olevaa asuntoa. Kertomusvuoden lopulla SATOlla oli Pietarissa yhteensä 85 (38) rakenteilla olevaa ja 93 (34) valmista asuntoa. Tilikauden aikana asuntoja realisoitiin Suomessa 608 (614) yhteisarvoltaan 32,9 (28,5) miljoonaa euroa. Realisoidut asunnot sijaitsivat pääosin SATOn tavoitetoimialueen ulkopuolella. VUOKRAUSTOIMINTA Taloudellinen vuokrausaste oli kertomusvuonna keskimäärin 98,1 (96,6) prosenttia ja vaihtuvuus keskimäärin 29,0 (31,5) prosenttia. Vuokrausasteen nousuun vaikuttivat hyvä kysyntätilanne, asukasvaihtuvuuden pienentyminen ja vuokraustoiminnassa tehdyt operatiiviset parannukset. Vuokra-asuntojen keskineliövuokrat olivat katsauskaudella 12,10 (11,57) euroa/m 2 /kk. Vuoden aikana toteutunut vuokrien nousu SATOn asuntokannassa oli 4,6 (6,4) prosenttia, mikä tasoltaan ylitti hieman markkinoiden yleisen vuokrankorotustason johtuen SATOn asuntokannan keskeisistä sijainneista. Asuntokannan nettovuokratuotto oli 100,6 (93,3) miljoonaa euroa. Vuokra-asuntojen nettovuokratuottoprosentti kirjanpitoarvolle oli 7,9 (8,0) ja käyvälle arvolle 6,5 (6,6). KIINTEISTÖKEHITYS Omalla tonttivarannolla on merkittävä rooli kasvustrategian toteuttamisessa. Sekä vuokra- että omistusasuntotuotannossa SATO keskittyy kerrostalojen rakennuttamiseen ja ylläpitää siihen sopivaa tonttivarantoa. Omistetun tonttivarannon kirjanpitoarvo katsauskauden lopussa oli 76,7 (78,3) miljoonaa euroa. Katsauskaudella hankittiin uusia tontteja omistukseen arvoltaan 14,5 (7,2) miljoonaa euroa. Merkittävin maa-aluehankinta tehtiin Espoon Perkkaalta, joka mahdollistaa asemakaavan vahvistuttua noin 500 asunnon rakentamisen. Maa-alueen hankintakustannus oli noin 10 miljoonaa euroa. Vuoden aikana myydyn ja asuntotuotantoon siirretyn tonttivarannon kirjanpitoarvo oli 16,4 (2,3) miljoonaa euroa. Tilikauden aikana valmistui yhteensä 50 (219) omistusasuntoa hankinta-arvoltaan 2,9 (52,2) miljoonaa euroa. Rakenteilla oli yhteensä 190 (21) omistusasuntoa. Markkinatilanteen parannuttua vuoden 2010 aikana käynnistettiin yhteensä 190 omistusasunnon rakentaminen. Kertomusvuonna SATO kehitti uuden palvelukonseptin, jossa asuntojen myynti aloitetaan niiden valmistuttua. Rakenteilla olevista asunnoista 44 asuntoa ovat uuden konseptin mukaisia. Kertomusvuoden aikana myytiin yhteensä 87 (183) omistusasuntoa arvoltaan 25,0 (40,7) miljoonaa euroa. Kertomusvuoden lopussa valmiita omistusasuntoja oli myymättä 2 (18) ja rakenteilla olevia 130 (11) hankinta-arvoiltaan yhteensä 38,0 (6,4) miljoonaa euroa. ASIAKKUUDET Toiminnan asiakaslähtöisyyden lisäämiseksi jatkettiin kertomusvuonna SATOn liiketoiminnan keskeisimpien prosessien kehittämistä. Vuokra-asukkaiden kokonaistyytyväisyys parani edellisvuodesta. Syyskuussa keskitettiin asiakkaiden puhelin- ja sähköpostikontaktien vastaanotto uu- 4\n5 teen Asiakaspalvelu-yksikköön. Toimenpiteet tukevat konsernin strategista tavoitetta parantaa asiakaspalvelua. YMPÄRISTÖVAIKUTUKSET SATO on sitoutunut valtion Vuokra-asuntoyhteisöjen toimenpideohjelmaan sisältyvään kiinteistöalan energiatehokkuussopimukseen (VAETS). Sopimuksen tavoitteena on, että siihen liittyneet yhteisöt vähentävät sähkön ja lämmön kulutusta 7 prosenttia vuoden 2009 tasosta vuoteen 2016 mennessä. Kertomusvuonna kulutus laski noin 5 prosenttia. Konsernin ympäristöohjelma on luettavissa kokonaisuudessaan internet-sivuilla RISKIENHALLINTA SATOn riskienhallinta perustuu hyvää hallintotapaa koskeviin ohjeisiin sekä strategia- ja vuosisuunnitteluprosessiin sisältyvään systemaattiseen riskiarviointiin. Sisäisen tarkastuksen suorittaa riippumaton taho ja tarkastustoiminta kohdistetaan strategia- ja vuosisuunnitteluprosessin riskiarviointien mukaisesti. Asuntojen myynnin ja vuokrauksen merkittävimmät riskit liittyvät suhdannevaihteluihin ja kysynnän muutoksiin. Vuokra-asuntojen tyhjäkäyntiä ja vaihtuvuutta sekä näiden ennustetta seurataan viikkotasolla. Vuokrausasteen nostamiseksi ja vaihtuvuuden pienentämiseksi panostetaan asuntojen laatutekijöihin ja asiakkuuksien vahvistamiseen tähtääviin toimenpiteisiin. Omistusasuntojen myyntiä seurataan viikkotasolla markkinamuutosten tunnistamiseksi. SATOn hallitus on määrittänyt euromääräiset rajat myymättömien asuntojen ja tonttiomaisuuden kokonaismäärille. Asuntojen markkinahintojen muutoksella on vaikutus SATOn asunto-omaisuuden arvoon. Asunto-omaisuuden arvon myönteinen kehitys ja asuntojen vuokrattavuus varmistetaan keskittymällä kasvukeskuksiin. Suunnitelmallisella korjaustoiminnalla kehitetään konsernin asuntokannan laatua pitkällä aikavälillä. Energiatehokkuus- ja ympäristövaatimusten muutokset voivat vaikuttaa SATOn sijoituskiinteistöjen korjauskustannusten nousuun. Pietarin toiminta sisältää toimintaympäristöön liittyvien riskien lisäksi valuuttariskin. Tiedossa olevat kohteiden hankintaan liittyvät valuuttamääräiset maksuerät suojataan konsernin rahoituspolitiikan mukaisesti. Osana riskien hallintaa sijoituskohteet valitaan keskeisiltä sijainneilta. Lisäksi Pietarin investointien suuruus suhteessa konsernin kaikkiin asuntosijoituksiin on rajattu. Kumppaneilta ostettavien palvelujen jatkuvuuden varmistamiseksi hankinnat on hajautettu useammalle palveluntuottajalle. Korkotason muutokset vaikuttavat SATOn tulokseen korkokulujen muutoksena ja korkosuojausten markkina-arvomuutosten kautta. Konsernin rahoituspolitiikan mukaisesti markkinaehtoisista lainoista on korkosuojattu prosenttia. Rahoituksen riittävyyttä seurataan juoksevasti likviditeettiennusteella ja lisäksi konsernissa on asetettu omavaraisuustavoite. Konsernin omaisuus-, keskeytys- ja vastuuvahinkoriskit on suojattu asianmukaisilla vakuutuksilla. VIREILLÄ OLEVAT OIKEUDENKÄYNNIT Helsingin Arabianrantaan rakennetun omistusasuntokohteen toteuttamiseen ja laskutukseen liittyen on vireillä osapuolia koskevia kanteita ja vastakanteita. OSAKEANTI Varsinaisessa yhtiökokouksessa päätetyssä osakeannissa tarjotuista uusista osakkeista merkittiin 99,3 prosenttia arvoltaan yhteensä ,50 euroa. OSAKKEET SATO Oyj:n osakepääoma oli ,00 euroa ja osakkeiden lukumäärä osaketta. Osakkeella ei ole nimellisarvoa. Yhtiöllä on yksi osakesarja. Osakkeet ovat arvoosuusjärjestelmässä, jota ylläpitää Euroclear Finland Oy. 5\n6 SATO Oyj:n omistukseen siirtyi kappaletta omia osakkeita Habinvest Oy:n sulautuessa yhtiöön. Osakemäärä vastaa 0,3 prosenttia kaikkien osakkeiden lukumäärästä ja yhteenlasketusta äänimäärästä. SATO Oyj:n hallituksen jäsenet, toimitusjohtaja ja toimitusjohtajan sijainen omistivat yhteensä yhtiön osaketta. HENKILÖSTÖ Konsernin palveluksessa oli vuoden 2010 lopussa 127 (132) henkilöä. Vakituisessa työsuhteessa oli 122 (125) ja määräaikaisessa työsuhteessa 5 (7) henkilöä. Konsernin henkilöstö oli vuoden aikana keskimäärin 129 (141) henkilöä. HALLITUS, TOIMITUSJOHTAJA JA TILINTARKASTAJAT SATOn hallitukseen ovat kuuluneet varsinaiseen yhtiökokoukseen saakka puheenjohtaja Juha Laaksonen ja varapuheenjohtaja Raimo Lind sekä jäsenet Timo Hukka, Jorma Kuokkanen, Asko Salminen ja Esko Torsti. Yhtiökokouksessa SATO Oyj:n hallituksen jäsenmääräksi vahvistettiin kuusi jäsentä. Hallituksen puheenjohtajaksi valittiin edelleen Juha Laaksonen ja hallituksen jäseniksi valittiin jatkamaan Timo Hukka, Jorma Kuokkanen, Raimo Lind ja Esko Torsti. Uudeksi jäseneksi valittiin Kiinteistö-Tapiola Oy:n toimitusjohtaja Vesa Immonen. Hallitus valitsi keskuudestaan varapuheenjohtajaksi edelleen Raimo Lindin. Vuonna 2010 hallitus kokoontui 9 kertaa. Hallitustyöskentelyä tukee kaksi valiokuntaa: nimitys- ja palkitsemisvaliokunta sekä tarkastusvaliokunta. Toimitusjohtajana on toiminut insinööri Erkka Valkila. Toimitusjohtajan sijainen on OTK, ekonomi Tuula Entelä. Yhtiön tilintarkastajana on toiminut KPMG Oy Ab, KHT-yhteisö, jonka päävastuullisena tilintarkastajana on toiminut Markku Sohlman, KHT. JOHTORYHMÄN JÄSENET Johtoryhmän muodostivat toimitusjohtaja Erkka Valkila, liiketoimintajohtaja Tuula Entelä, markkinointi- ja viestintäjohtaja Monica Aro, talousjohtaja Esa Neuvonen ja alkaen liiketoimintajohtaja Pasi Suutari. NÄKYMÄT Suomen kansantalous on kääntynyt varovaiseen nousuun, mutta epävarmuus talouden kehityksestä on lisääntynyt. Kuluttajien luottamus oman talouden kehittymiseen on ollut pitkään korkealla tasolla. Korkojen ennustetaan nousevan maltillisesti vuoden 2011 aikana. Lisääntynyt vuokra-asuntotuotanto kasvattaa tarjontaa, mutta vuokra-asuntokysynnän arvioidaan jatkuvan hyvänä. SATOn nettovuokratuoton arvioidaan paranevan. Edellytykset kasvustrategian mukaisille vuokra-asuntoinvestoinneille nähdään hyvinä SATOn toiminta-alueilla Pietari mukaan lukien. SATO lisää omistusasuntokohteiden aloituksia vuonna 2011, mikäli omistusasuntojen kysyntä pysyy kertomusvuoden lopun tasolla. Konsernin vuoden 2011 tuloksen ennen veroja arvioidaan paranevan edellisvuodesta. HALLITUKSEN VOITONJAKOESITYS Emoyhtiön voitonjakokelpoiset varat olivat ,83 euroa, josta tilikauden voitto oli ,34 euroa. Yhtiön ulkona olevien osinkoon vuodelta 2010 oikeuttavien osakkeiden määrä on kappaletta. Hallitus esittää yhtiökokoukselle, että tilikauden tuloksesta jaetaan osinkona 0,35 (0,24) euroa osakkeelta, eli yhteensä ,70 euroa ja että voittovaroihin siirretään ,64 euroa. 6\n7 Yhtiön taloudellisessa asemassa ei tilikauden päättymisen jälkeen ole tapahtunut olennaisia muutoksia. Suurimmat osakkaat Keskinäinen työeläkevakuutusyhtiö Varma 39,3 % Keskinäinen Eläkevakuutusyhtiö Ilmarinen 16,0 % Keskinäinen Henkivakuutusyhtiö Suomi 14,8 % Tapiola-yhtiöt 7,3 % Keskinäinen vakuutusyhtiö Eläke-Fennia 5,4 % Keskinäinen eläkevakuutusyhtiö Tapiola 5,1 % Wärtsilä Oyj Abp 3,9 % Pohjola Vakuutus Oy 2,7 % Notalar Oy 2,0 % Muut 3,5 % konsernilla oli 30 arvo-osuusrekisteriin merkittyä osakkeenomistajaa. SATO Oyj:n osakkeiden vaihtuvuus kertomusvuoden aikana on ollut 1,5 %. 7\n8 Taloudelliset tunnusluvut, konserni VIISIVUOTISKATSAUS * 2009* 2010* TALOUDELLISTA KEHITYSTÄ KUVAAVAT TUNNUSLUVUT Liikevaihto M Liikevoitto M prosentteina liikevaihdosta 24,5 25,9 25,6 30,7 38,7 Nettorahoituskulut M Tulos ennen veroja M prosentteina liikevaihdosta 15,6 13,5 10,8 13,1 21,6 Taseen loppusumma M Oma pääoma ja vähemmistöosuus M Vieras pääoma M Oman pääoman tuotto-% (ROE) 16,7 12,5 11,5 10,7 12,4 Sijoitetun pääoman tuotto-% (ROI) 6,9 6,3 6,3 5,6 5,7 Omavaraisuusaste-% 17,9 16,8 14,8 15,7 18,8 Omavaraisuusaste (%) SATO-liiketoiminta 24,9 21,9 17,9 18,2 20,8 Omavaraisuusaste (%) SATO-liiketoiminta käyvin arvoin 30,1 29,4 26,3 28,2 32,3 Sijoitusomaisuus käyvin arvoin M Bruttoinvestoinnit käyttöomaisuuteen M prosentteina liikevaihdosta 21,9 58,2 46,1 48,6 54,1 Henkilökunta keskimäärin OSAKEKOHTAISET TUNNUSLUVUT Tulos / osake ( ) 0,70 0,57 0,53 0,50 0,62 Osakekohtainen nettovarallisuus ( ) 4,41 4,70 4,57 4,83 5,36 Osakekohtainen nettovarallisuus ( ) käyvin arvoin 6,04 7,44 7,86 9,07 10,48 Osinko/osake euroa **) 0,36 0,36 0,24 0,24 0,35** Osinko M 15,9 16,0 10,7 10,9 17,8** Osakkeiden osakeantioikaistu lukumäärä keskimäärin *) IFRIC15-tulkinnan mukainen tuloutus **) Hallituksen esitykseen perustuva osinko vuodelta 2010 Segmentti-informaatio SATOliiketoiminta VATROliiketoiminta 2010 Milj. euroa Liikevaihto 158,8 34,1 Nettovuokratuotto 85,5 15,1 Voitto ennen veroja 35,0 6,6 Bruttoinvestoinnit sijoituskiinteistöihin 104,3 0,0 Sijoituskiinteistöjen kirjanpitoarvo 1 098,1 207,8 Sijoituskiinteistöjen käypä arvo 1 449,5 207,8 Vuokra-asunnot, lkm Osaomistusasunnot, lkm Valmistuneet omistusasunnot, lkm 50 8\n9 Lisätietoja: Toimitusjohtaja Erkka Valkila, puh , matkap Talousjohtaja Esa Neuvonen, puh , matkap Liitteet: Tilinpäätösinfo 9


Hiehon kasvatuksen vaihtoehdot Case- tutkimus Maitoaho Ay:ssä - Theseus\nHiehon kasvatuksen vaihtoehdot Case- tutkimus Maitoaho Ay:ssä\nKemppainen, Mikko; Toroi, Jari (2008)\nOpinnäytetyön aiheenamme on selvittää hiehojen kasvatuksen vaihtoehtoja Maitoaho ay:lle. Työssä vertailemme kolmea vaihtoehtoa hiehojen kasvatuksesta. Vaihtoehdot ovat nykyinen, kasvatuksen ulkoistaminen ja uuden kasvattamon rakentaminen.\nEri vaihtoehtojen vertailuun teimme laskurin, jolla voidaan laskea hiehon tuotantokustannukset. Lisätietoja hankimme tilavierailuilla. Vierailimme sopimuskasvattajatiloilla ja tilalla, joka kasvatti hiehot itse.\nKaikkia vaihtoehtoja vertailtaessa niin eläinten hyvinvoinnin kuin kustannustenkin perusteella paras vaihtoehto tulevaisuudessa olisi hiehojen kasvatuksen ulkoistaminen kokonaan. Lypsykarjatilojen suurentuessa viljelijät haluavat keskittyä pelkästään maidontuotantoon, jolloin hiehojen sopimuskasvatukselle tulevaisuudessa on kysyntää.\nHiehojen kasvatuksen kustannus on merkittävän suuri osa maidontuotannon kustannuksista. Tekemällämme laskurilla voidaan laskea hiehon kasvatuksen kustannukset, josta voidaan nähdä miten kustannukset jakaantuvat. Tuloksia tarkastelemalla voidaan päätellä miten kustannuksia voidaan pienentää. Laskuri on käyttökelpoinen kaikilla, jotka kasvattavat hiehoja.\nJatkokehityksessä laskuria voidaan kehittää tarkentamalla hiehon ruokintaa ja laskemalla hiehon kasvatuksen riskejä sekä tuotannon nousua.


Live Casino |Uutuus pikakasino Leo Vegasin tekijöiltä! - Bonusetu.com\nLive Casino on Leo Vegas Gamingin uusin brändijulkaisu, joka nimensä mukaisesti keskittyy tarjoamaan jännittäviä hetkiä etenkin livepelien parissa. Sivustolla pelaaminen onnistuu näppärästi pankkitunnuksia käyttäen ja kotiuttaessa voitot siirtyvät pankkitilillesi hetimmiten, eli kyseessä on aito pikakasino.\nEksklusiivisen ja ylellisen oloinen sivusto on toteutettu kultahippuja ja marmoria säästelemättä, joskin siitä voi olla montaa mieltä, kuinka tyylikäs sivusto lopulta on kyseessä. Käytettävyys on kuitenkin erinomaisella tasolla ja erityisesti mobiilipelaaminen on otettu hienosti huomioon, joten tunnelmasta voit nauttia laitteella kuin laitteella.\nVaikka livepelit ovatkin selvästi kaiken keskiössä, löytyy Live Casinolta laajalti myös slotteja, pöytäpelejä ja jackpoteja. Pelivalmistajia on mukaan valittu parikymmentä ja listalta löytyy NetEntin sekä Red Tigerin kaltaisten suosikkien lisäksi myös muutamia mielenkiintoisia pienempiä valmistajia. Livekasinotarjonta on kuitenkin kiistämättä poikkeuksellisen erinomainen, sillä tarjontaa on peräti neljältä eri livepelivalmistajalta.\nLive Casino on tarkoitettu suomalaispelaajille ja kaikki tarvittava löytyy aina asiakaspalvelua myöten kotimaisella kielellä. Maltalainen lisenssi mahdollistaa verovapaat voitot ja talletukset sekä kotiutukset onnistuvat näppärästi kaikkia kotimaisia pankkeja käyttäen!\nBonusten saralla Live Casino jättää harmillisen kylmäksi, sillä sekä uudet että vanhat pelaajat jäävät yhtä lailla vaille minkäänlaisia bonuksia. Tämä on LeoVegasin pikakasinoilla melko yleinen käytäntö, mutta toki tilanne saattaa tulevaisuudessa muuttua!\nMikäli himoitset ilmaiskierroksia tai bonusrahaa, kannattaa tutustua muihin edustamiimme nettikasinoihin. Listalta löytyy myös lukuisia kasinoita ilman rekisteröitymistä, jotka tarjoavat ilmaiskierroksia sekä bonusrahaa jopa useammalle peräkkäiselle talletukselle.\nKuten sivuston nimestäkin saattaa päätellä, on pelivalikoimassa pääpaino nimenomaan livepeleissä. Näiden oheen on kuitenkin kasattu kohtuullinen valikoima myös slotteja, yhteensä noin 500 pelin verran. Kovin monipuolisesti slotteja ei ole omiin osastoihinsa kategorioitu, mutta esimerkiksi uusimmat, suosituimmat ja pelaajien mielestä parhaat pelit ovat löydettävissä omista osioistaan.\nHämmästyttävää kyllä, Live Casinolla pelit eivät ole lainkaan kokeiltavissa demoversioina ilman oikeaa rahaa. Pelaaminen on mahdollista siis ainoastaan oikeaa rahaa käyttäen, mikä on yleisiin käytäntöihin nähden hyvin poikkeuksellista.\nPelivalmistajien puolesta Live Casinon valikoima on laadukas, ja julkaisuja voit löytää muun muassa seuraavilta studioilta:\nNäiden tunnettujen pelitalojen läsnäolo takaa, että kaikki suosituimmat klassikot sekä kuumimmat hitit ovat aina pelattavissasi. Myös mielenkiintoisia pienempiä studioita on mukaan valittu muutama, kuten esimerkiksi Golden Rock Studios ja Fantasma.\nJackpot-peleille ei ole peliaulasta uhrattu omaa kategoriaansa, mutta hakutoiminnon avulla nämä ovat melko helposti löydettävissä. Tunnetuimmista progressiivisista jättipoteista voit Live Casinolta löytää muun muassa Mega Moolahin, Mega Fortunen sekä Divine Fortunen.\nPöytäpeleistä ei näytä olevan lainkaan videoversioita, joten blackjackin, ruletin, baccaratin ja muiden klassikoiden pelaaminen onnistuu ainakin toistaiseksi pelkästään livepeleinä.\nLivepelit ovat tällä kasinolla ehdottomasti kovin juttu, ja tarjontaa riittääkin laidasta laitaan. Lähes sadan livepelin valikoimasta suurin osa on NetEntin ja Evolution Gamingin käsialaa, jotka ovat suurelle osalle kasinopelaajista tuttuja valmistajia monilta muilta nettikasinoilta. Molemmat tuottajista ovat keskittyneet etenkin blackjackiin ja rulettiin, ja Evolution Gamingilla on englanninkielisten pöytien lisäksi myös muita kieliä – joskaan suomeksi pelipöytiä ei ainakaan tällä hetkellä ole.\nEdellä mainittujen jättiläisvalmistajien lisäksi Live Casinolle mukaan ovat valittu Authentic Gaming ja Ezugi, joista etenkin viimeksi mainittu on viime kuukausina tehnyt nousua suuren massan tietoisuuteen. Authentic Gaming ja Ezugi ovat erikoistuneet etenkin korkean panostason pöytiin.\nBlackjackin, ruletin, baccaratin ja pokerin lisäksi Live Casinon uumenista löytyvät totta kai myös kaikki Evolution Gamingin hauskat seurapelit, kuten Dream Catcher, Mega Ball, Crazy Time, Lightning Dice, Monopoly Live, Deal or no Deal ja Football Studio.\nLive Casinon asiakaspalvelu on tavoitettavissa ympäri vuorokauden ja laatu on tunnettua LeoVegas-tasoa. Yhteyttä voit tarpeen tullen ottaa seuraavia menetelmiä käyttäen:\nSähköpostitse osoitteeseen support@livecasino.com\nPuhelimitse numeroon +356 2778 1166\nKaikista nopein keino saada apua on livechat, sillä tätä kautta pääset henkilökunnan pakeille yleensä korkeintaan muutamassa minuutissa. Sähköpostitse vastauksen saa noin vuorokauden kuluessa, joten ylipäänsä Live Casinon asiakaspalvelu on varsin hyvällä mallilla.\nRullaamalla kasinosivun alalaitaan löydät myös tukikeskuksen, johon on kerätty todella monipuolisesti tietoa kasinon toiminnasta ja yleisistä käytännöistä. Täältä löydät apua todennäköisesti vaivaan kuin vaivaan!\nLive Casino on nettikasino ilman rekisteröitymistä, joten onneasi pääset kokeilemaan kätevästi pankkitunnuksiasi käyttäen. Tunnistautuminen ja tallettaminen tapahtuu samalla kertaa syötettyäsi talletettavan summan kasinosivun yläkulmasta löytyvää ”pelaa” -painiketta klikattuasi. Kaikki rahaliikenne hoituu Trustlyn välityksellä, ja käytettävissä ovat kaikki kotimaiset pankit verkkopankkitunnuksineen.\nMinimitalletus kasinolle on 20 euroa ja sama minimisumma pätee myös voittoja kotiuttaessa. Rahaliikenne on molempiin suuntiin pelaajalle ilmaista ja kotiuttaessa voitot siirtyvät pankkitilillesi korkeintaan parissa minuutissa, joten Live Casino sopii loistavasti nopeaan pelaamiseen.\nKasinolla on Malta Gaming Authorityn myöntämä pelilisenssi, minkä ansiosta voitot ovat suomalaispelaajille aina verovapaita.\nKun kyseessä on LeoVegasin taustaporukan uusi nettikasino, ovat odotukset aina lähtökohtaisesti varsin korkealla. Aikaisemmin kyseinen yhtiö on julkaissut GoGo Casinon, joka oli tietyiltä osin hienoinen pettymys. Valitettavasti Live Casino ei juuri enempää sykähdytä, vaikkakin kokonaisuus on melko toimiva ja etenkin livepelien ystäville tekemistä riittää monipuolisesti.\nLive Casino pystyy tarjoamaan helpon pelikokemuksen, sillä erillistä pelitilin rekisteröimistä ei vaadita ja talletukset sekä kotiutukset onnistuvat todella vaivattomasti parilla painalluksella. Myös asiakaspalvelu toimii moitteettomasti, joten näiltä osin kaikki on kunnossa.\nMiinuspuolia on kasinobonusten kokonaisvaltainen puuttuminen, peliaulan jokseenkin huono kategoriointi sekä se, ettei pelejä ole mahdollista kokeilla lainkaan demoversioina. Tietyiltä osin kasino näyttää myös hieman kiireellä julkaistulta, sillä suomitekstin seasta löytyy englantia ja osa sivuston linkeistä ja painikkeista ei johda mihinkään.\nSlottien ystävälle tämä kasinovaihtoehto ei välttämättä sovi, mutta livepeleistä pitäville kyseessä on varsin hyvä vaihtoehto. Lähes sadan livepelin valikoima neljältä eri valmistajalta on poikkeuksellisen laaja, ja pelien pyörittely onnistuu kätevästi pelkillä pankkitunnuksilla. Ehkäpä kasino myös muilta osin kehittyy parempaan suuntaan tulevien kuukausien aikana!\nIlmaiskierros Uutuus LeoVegasin tekijöiltä!\nKierrätysvaatimus Nopeat kotiutukset!\nPremier Live Casino on vuonna 2018 julkaistu uusi nettikasino, jonka tyylikäs visuaalinen toteutus on verhottu tyylikkäästi mustaan sekä kultaan. Tämä eksklusiivisen vaikutelman tarjova sivusto eroaa …


Ihmisoikeusjärjestöt Venäjän asialla\nTampere Jorma Virtanen 26.5.2007\nKiistelty pronssisoturi Tallinnan Tõnismäellä oli virolaisille miehityksen symboli.\nVenäjän Viroon kohdistaman hyökkäyksen merkillisin välinäytös koettiin, kun venäläisten voitonpäivänä 9. toukokuuta Kansainvälinen Ihmisoikeusliitto (FIDH) ja Latvian ihmisoikeuskomitea syyttivät Viroa ihmisoikeuksien rikkomisesta kiistellyn pronssisoturin siirtämisen yhteydessä puhjenneiden mellakoiden aikana. FIDH:n mukaan Viron poliisi käytti "liiallisia voimakeinoja" sekä "raakoja, epäihhimillisiä ja nöyryyttäviä" keinoja mielenosoittajien taltuttamisessa.\nLausunnossa myönnettiin mielenosoittajien syyllistyneen vandalismiin, mutta muilta osin sen sanoma on kuin Kremlin valheiden galleriasta. Samanlaista kieltä käyttivät Virossa vapun tienoilla vieraillut Venäjän duuman valtuuskunta, ulkoministeri Sergei Lavrov EU-maille lähettämässään kirjessä sekä presidentti Vladimir Putin EU:n ja Venäjän huippukokouksessa Samarassa.\nLatvian ihmisoikeuskomitea on latvianvenäläisten etuja ajava FIDH:n jäsenjärjestö. Sen puheenjohtajana toimi vuoteen 2004 saakka Euroopan parlamentin jäsen Tatjana Zhdanoka, matematiikan tohtori ja pitkän linjan stalinisti, joka 1990-luvun alussa vastusti Latvian eroamista Neuvostoliitosta. Zhdanoka on presidentti Vladimir Putinin ääni Euroopan parlamentissa, jonne latvianvenäläiset hänet äänestivät vuoden 2004 eurovaaleissa.\nVihreiden ryhmässä vaikuttava Zhdanoka puhuu Viron poliisin kohtuuttoman kovista otteista Euroopan parlamentissa esittämässään kirjallisessa kysymyksessä. Hän mainitsee Yövartio-liikkeen, joka "on yrittänyt vastustaa patsaan siirtämistä rauhanomaisin keinoin".\nZhdanoka kysyy EU:n neuvoston kantaa "demokratian periaatteen rikkomiseen, kokoontumisvapauden loukkauksiin, julman, epäinhimillisen ja halventavan kohtelun kieltoon ja kohtuuttomaan voimankäyttöön".\nYövartio-liikkeen johtajia Viron poliisi epäilee ryöstelyn ja vandalismin järjestämisestä. Syyttäjäviranomisten mukaan Tallinnan mellakoinnin yhteydessä pidätetyistä yli 300 henkilöstä 218:lla oli rikollinen tausta.\nEuroopan parlamentti ilmaisi 24. toukokuuta tukensa ja solidaarisuutensa Virolle ja tuomitsi Venäjän Viroa vastaan käyttämän vihamielisen retoriikan sekä riittämättömän Moskovan suurlähetystön suojelun. Päätöslauselman puolesta äänesti 460 europarlamentaarikkoa. Kolme äänesti vastaan ja 38 tyhjää.\nNeuvostoliiton aikana useimmat läntiset ihmisoikeus- ja rauhanjärjestöt toimivat kommunismin käsikassaroina, jotka varauksettomasti tukivat Neuvostoliittoa, ja joiden pääsyntipukki oli Yhdysvallat.\nTilanne ei ole paljonkaan muuttunut. Amnesty International syytti viime joulukuussa julkistamassaan rapostissa Viroa venäjänkielisen väestön sortamisesta. Raportin päähuomio kohdistui venäjänkielisten syrjintään työmarkkinoilla, joka Amnestyn mukaan johtaa muuhun syrjäytymiseen.\nKansainvälinen Ihmisoikeusliitto 135 maan ihmisoikeusjärjestöjen sateenkaariorganisaatio. Suomesta on mukana Ihmisoikeusliitto, jonka johtokunnassa istuvat muun muassa tohtori Pentti Arajärvi, oikeusministeri Tuija Brax, oikeushammaslääkäri Helena Ranta, professori Martin Scheinin, kansanedustaja Astrid Thors sekä varatuomari Elisabeth Tigerstedt-Tähtelä.\nIhmisoikeusliitto ei ole kommentoinut emojärjestönsä Viroon kohdistamia syytöksiä. Liittoa ei ole myöskään vaadittu tilille FIDH:n Venäjää myötäilevästä lausunnosta.\nPahasti hakoteillä on demokratian ja ihmisoikeuksien lipunkantajana tunnettu Euroopan neuvosto, jonka puhemies, hollantilainen hollantilainen René van der Linden arvosteli tuoreeltaan Viron hallituksen päätöstä pronssisoturin siirtämisestä. Van der Lindenin mielestä muistomerkillä muistettujen sotilaiden olisi pitänyt antaa levätä rauhassa eikä käyttää heitä poliittisena aseena.\nEuroopan neuvostolla oli toissa talvena suuria vaikeuksia kommunismin rikosten tuomitsemisessa. Neuvoston parlamentaarinen yleiskokous tuomitsi kommunismin, mutta moraalin voitto jäi kuitenkin puolitiehen. Toimenpidesuositukset raukesivat kahden kolmasosan määräenemmistön puutteeseen.\nHistoriallinen päätöslauselma hyväksyttiin 26. tammikuuta 2006 äänin 99-42. Huomiota herättävää oli, että päätöslauselmaa vastaan äänestivät Euroopan neuvoston Suomen valtuuskunnan sosiaalidemokrattiset jäsenet Mikko Elo (sd.) ja Sinikka Hurskainen (sd.).\nVuonna 1949 perustetun Euroopan neuvoston kotipaikka on Ranskan Strasbourgissa. Venäjästä tuli neuvoston jäsen vuonna 1995.\nLisää kuvia pronssisoturista


Langaton bisnes vetää Yhdysvalloissa - Digitoday - Ilta-Sanomat\nJulkaistu: 12.8.2004 11:34\nNeljänneksen liikevaihto nousi kuusi prosenttia 14,4 miljardiin euroon. "Myynnin moottorina toimi sekä T-Mobilen että T-Onlinen myönteinen bisneskehitys", yhtiö ilmoittaa talouspalvelu Bloombergin mukaan.Saksalaisjätti uskoo tuloksensa vähintään kaksinkertaistuvan tänä vuonna. Pääjohtaja Kai-Uwe Ricke on saanut hinattua velkaa alas lähes kolmanneksella. Hänen astuessaan johtoon vuonna 2002 yhtiöllä oli velkaa yli 60 miljardia euroa.Ricke pyrkii Bloombergin mukaan laajentamaan bisnestä ulkomailla vähentääkseen riippuvuutta kotimarkkinoista, jotka ovat hiipumassa yhtiön osalta kuudetta vuotta peräkkäin.Käyttäjämäärissä maailman neljänneksi suurin kännykkäoperaattori T-Mobile kasvatti myyntiään 6,2 miljardiin euroon vuoden takaisesta 5,6 miljardista. Tulos ennen rahoituseriä, veroja, korkoja ja poistoja (ebitda) kohosi 1,7 miljardista 1,9 miljardiin euroon.\nEuroopan suurin teleyhtiö Deutsche Telekom pärjäsi mainiosti heinä-syyskuussa ja ennusti reipasta kasvua vuosille 2003 ja 2004, kertoo Financial Times. Lue lisää ›


Kypärän ostoa - Sivu 2 - Sotahuuto\nTänään on Lauantai, 23.01.2021 21:13\nViesti Kirjoittaja Haloska » Maanantai, 25.05.2009 13:35\nRumiluntti kirjoitti: Älkää jumankauta oikeesti ruvetko neuvomaan mistä noita saa halvalla, menevät vielä ostamaan.\nNiin ja en mä mitään jofia halunnu ees, koska ne on loppu viimeks ihan rumia. Eikös idea nois panssareissa ole olla mahdollisimman keskiaikainen, jotta niit panssaripisteitä heruis?\nViesti Kirjoittaja Hytti » Maanantai, 25.05.2009 13:43\nMutta eihän Sotahuuto ole mitään historiallista elävöittämistä. Minä ainakin menen sinne urheilemaan...\nViesti Kirjoittaja Mahti » Maanantai, 25.05.2009 13:47\nNyt loppu rölli, joku lapsi ottaa vielä mallia.\nViesti Kirjoittaja N.Hirvelä » Maanantai, 25.05.2009 20:10\nLätkäkypärän nyt saa aika kauniisti peitettyä isolla hartiahupulla niinkuin Wanainmaa näytti mallia viime vuonna. Kypärissähän tuota keskiaikaisuutta on jouduttu vähän karsimaan jotta porukka saisi kypäriä päähänsä. Tämä juuri sen takia, että vältyttäisiin loukkaantumisilta.\nJa ennenkuin kukaan sanoo ettei bofferilla voi mitään saada aikaan, niin itse sain juuri viime perjantaina hyvän muistutuksen miksi edes se jofa olisi hyvä pitää päässä. Eli ts. bofferilla lyötiin nenä auki kauniisti.\nJa mainintana vielä tuossa ensimmäisellä sivulla olleeseen mainintaan battlemerchant.com kaupasta, että sieltä saa hyvää tavaraa hinta-laatu suhteeltaan.\nViesti Kirjoittaja Sefraim » Tiistai, 26.05.2009 18:21\nSporttidivarista vielä Vantaalaisille, että samanniminen pulju toimii myös Tikkurilassa Kielotiellä, melkein sitä elokuvateatteria vastapäätä.\nViesti Kirjoittaja Misumasu » Keskiviikko, 27.05.2009 14:52\nLätkäkypärien mainostaminen on vähän kuin tupakan tai vahvojen alkoholien mainostaminen; väärin.\nOn hyvä, että ihmiset pistää jotain päähänsä, mutta yrittäkää nyt hommata jotain metallista tehtyä kiitos. Armypotatkin ovat huomattavasti mukavampia katsella kuin lätkäkypärät.\nMuistakaa, että säännöt edellyttävät epäautenttisten kypärien vahvan proppaamisen katselukelpoisiksi. Toivon, että tarkastajan karsivat kylmästi kaikki vähänkin sinnepäin naamioidut lätkäkypärät pois.\nKuten N.Hirvelä sen tokaisi, helppoja ratkaisuja on olemassa. Ei maksa paljon vaivaa nähdä vähän vaivaa.\nViesti Kirjoittaja EyesClosed » Keskiviikko, 27.05.2009 15:07\nLätkäkypärän saattaa haluta hankkia myös vain treenitarkoitukseen, sillä kyseinen kapistus on huomattavasti hellävaraisempi boffereita kohtaan kun sitä lyödään. Monet metallikypärät saattavat turhaan rikkoa boffereita treeneissä, joita sitten joutuu paikkailemaan. Lätkäkypärä on myös kevyempi ja huolettomampi kuljettaa treeneihin, jos tulee julkisilla jne. Tämän takia on minusta ihan ymmärrettävää ja suotavaa mainostaa ihmisille mistä saa halpoja lätkäkypäriä.\nViesti Kirjoittaja Tomb Kingg » Keskiviikko, 27.05.2009 21:26\nHiisi kirjoitti: http://www.battlemerchant.com\nOnko tietoa sivun luotettavuudesta?\nViesti Kirjoittaja PattiJalka » Keskiviikko, 27.05.2009 21:32\nOn ihan luotettava, Maahinkainen ja Galenit ainakin ovat tehneet sinne parikin tilausta ja kaikki on saapunut perille.\nViesti Kirjoittaja N.Hirvelä » Keskiviikko, 27.05.2009 23:38\nTomb Kingg kirjoitti:\nPirkanmaan boffaajat ry teki tuonne tilauksen, olisikohan ollut kuukausi sitten. Hyvin kaikki toimi, eli on luotettava paikka. 30kg paketti kannettiin kotiovelle asti, että ei paha palvelu ollenkaan.\nItse siis olen tilannut sekä yhdistyksen että Maahinkaisten tilauksissa tavaraa. Lisäksi tietääkseni rottinkipuolella on jotkut tilaillut tuolta jotain.\nViesti Kirjoittaja Tomb Kingg » Torstai, 28.05.2009 19:02\nOk no pitänee katella vähän sivun antimia\nViesti Kirjoittaja tiarAnon » Perjantai, 29.05.2009 08:35\nBMään ollaan tehty kaksi tilausta ja molemmilla kerroilla meni hyvin, tosin ilmesesti ekalla kerralla Suomen Posti töppäili. Olivat kovasti ymmärtäväisiä jopa kun viimehetkellä laitoin mailia että voivatko lisätä vielä kamaa tilaukseen.\nPari huomionarvoista seikkaa: chainit ovat todella öljyisiä, ja platea kun tilaa niin koosta ei voi olla ihan saletti. Ilmesesti ainakin Sinisulan breastplate vaati vähän rukaamista että istui.\nViesti Kirjoittaja Ruutiukko » Lauantai, 30.05.2009 13:43\nNoista lätkäkypäristä vielä senverran, että itselleni eivät ne teräksiset armypotat mahdu päähän lainkaan, lätkäkypäristä löytyy isojakin kokoja mutta kaikki nuo ruotsin/unkarin/tms armeijan potat tuntuvat olevan juuri samaa kokoa joka siis itselleni on liian pieni.\nViesti Kirjoittaja viikinkisoturi » Lauantai, 30.05.2009 13:49\nSepä se, ihmiset on nykyään niin paljon viisaampia niin tottakai 50-luvun kypärät on pieniä nykyihmisen kopalle\nViesti Kirjoittaja Mahti » Maanantai, 01.06.2009 16:02\nKyllä nuita isompi kuuppaisimmillekin on olemassa. Ylijäämämyymälöistä ei vaan välttämättä löydy valikoimasta erikoisempia kokoja, kun niitä on kappalemäärällisesti valmistettu melkoisen lailla vähemmän.\nViesti Kirjoittaja Ruutiukko » Keskiviikko, 03.06.2009 14:54\nNiinhän se on, intissä oli kyllä L-koon kypäriä jotka mahtuivat päähän, komposiittikypäriä siis, mutta ei ole vielä tarpeeksi suurta teräskypärää kävellyt vastaan. Hatunnumero 63 vähän rajoittaa valinnanvaraa.\nViesti Kirjoittaja Sus Scrofa Domestica » Tiistai, 30.06.2009 16:06\najattelin itekki tilata kypärän sieltä ja vähän ehkä muutakin. Kyl noi jääkiekkokypärät voittaa.......\nViesti Kirjoittaja Accu » Tiistai, 07.07.2009 10:27\nMä tilaan kypärän ainakin ja mahdollisesti muuta platea jos saadaan tilaus aikaiseksi.\nViesti Kirjoittaja JonTzu » Tiistai, 07.07.2009 11:20\nJos pääkaupunkiseudulta on tilausta lähdössä olisin kiinnostunut tulemaan siihen mukaan ja jakamaan postikustannuksia asianmukaisesti.\nViesti Kirjoittaja Beatific » Tiistai, 07.07.2009 12:22\nRuutiukko kirjoitti: Hatunnumero 63 vähän rajoittaa valinnanvaraa.\nMinulla on hallussani Juhanan valtavan liian suuri archer's celeta (ks. battle merchantin tai gdfb:n mallisto). Uskoisin, että se mahtuu sinunkin päähäsi. Saa tulla sovittamaan Leppävaaraan.\nViesti Kirjoittaja Pesis » Perjantai, 10.07.2009 22:54\nRuutiukko kirjoitti: Noista lätkäkypäristä vielä senverran, että itselleni eivät ne teräksiset armypotat mahdu päähän lainkaan, lätkäkypäristä löytyy isojakin kokoja mutta kaikki nuo ruotsin/unkarin/tms armeijan potat tuntuvat olevan juuri samaa kokoa joka siis itselleni on liian pieni.\nJaahas, kyllä minä ainakin omistan 65 kokoa olevan neukkukypärän, lisäksi olen kuullut isompiakin olevan markkinoilla. Siperian karhutkin huomioitiin Puna-Armeijassa! Jos kupolikokosi on seitsemänkymmenen ehtoopuolella, mihin sitä kypärää enää edes tarvitsee\nViesti Kirjoittaja Vastapallo » Torstai, 30.07.2009 20:37\nMietin tässä kun olen kypäriä kattellut että mahtaako tämän lainen kypärä olla miten iso?\nKun ainakin battlemerchantin kypärät vaikuttaa hieman pienemmiltä. Toisinkuin tämä.\nTässä on vähän mittoja siitä:\nCircumference: Internal- 720mm, External- 740mm\nDiameter: 230mm left to right, 240mm front to back\nHeight: Front- 330mm, Rear- 300mm, Side- 280mm\nVoisko joku asiantuntija auttaa ettei tuu mitään peikollekin sopivaa kypärää itselle pää on jotain 58-59cm (ympärysmittä)\nViesti Kirjoittaja Tomb Kingg » Maanantai, 10.08.2009 20:31\nOnkos teille muille jotka olette tilanneet battle merchantista kamaa, tullu viivästyksiä? Tilasin kypärän ja sano et 3-4 menee mut nyt on jo 6 päivää menny eikä postista kuulu mitää. Huolehdin ehkä turhaan mutta haluan varmistua että ovatko myöhästelyt yleisiä kun en ole koskaan ennen tilaillut netistä mitään\nViesti Kirjoittaja PattiJalka » Maanantai, 10.08.2009 21:00\nVoisiko meinata, että saapuvat saksanmaalle 3-4 päivässä, ulkomaille voisi täten luonnollisesti odottaa pidempää toimitusaikaa.\nViesti Kirjoittaja N.Hirvelä » Maanantai, 10.08.2009 21:13\nTomb Kingg kirjoitti: Onkos teille muille jotka olette tilanneet battle merchantista kamaa, tullu viivästyksiä? Tilasin kypärän ja sano et 3-4 menee mut nyt on jo 6 päivää menny eikä postista kuulu mitää. Huolehdin ehkä turhaan mutta haluan varmistua että ovatko myöhästelyt yleisiä kun en ole koskaan ennen tilaillut netistä mitään\nSiel tais olla Suomeen se toimitusaika 3-6 päivää. Muistithan että rahan siirrossa voi kestää muutaman päivän saksaan, se lisää aikaa tilauksen maksamisesta.\nPirkanmaan boffaajat ry:llä taisi oikeasti olla toimitusaika sen yhden viikon, sen jälkeen kun olimme saaneet oikeat maksutiedot.


Khai - Milloin nimipäivä?\nKokeile nimikoneesta nimeen Khai\nMuuna kuin ensimmäisenä etunimenä Khai on 8 miehellä. Kaikkiaan etunimi Khai on 10 miehellä.\nVoit ehdottaa nimelle Khai epävirallista nimipäivää\nNimellä Khai ei ole virallista eikä epävirallistakaan nimipäivää suomalaisissa nimipäiväkalentereissa.\nEhdotettu nimi: Khai\nKhai sopii seuraavaan viralliseen nimipäivään: *valitse