Koulun representaatiot Kaisa Ikolan ja Minna Kulmalan Hullussa luokassa ja Marikki Erosen Jimissä - PDF\nKoulun representaatiot Kaisa Ikolan ja Minna Kulmalan Hullussa luokassa ja Marikki Erosen Jimissä\nDownload "Koulun representaatiot Kaisa Ikolan ja Minna Kulmalan Hullussa luokassa ja Marikki Erosen Jimissä"\n1 Johanna Tuohisaari Koulun representaatiot Kaisa Ikolan ja Minna Kulmalan Hullussa luokassa ja Marikki Erosen Jimissä Pro gradu -tutkielma Jyväskylän yliopisto Taiteiden ja kulttuurin tutkimuksen laitos Kirjallisuus Syksy 2011\n2 JYVÄSKYLÄN YLIOPISTO Tiedekunta Faculty Humanistinen tiedekunta Laitos Department Taiteiden ja kulttuurin tutkimuksen laitos Tekijä Author Johanna Tuohisaari Työn nimi Title Koulun representaatiot Kaisa Ikolan ja Minna Kulmalan Hullussa luokassa ja Marikki Erosen Jimissä Oppiaine Subject Kirjallisuus Aika Month and year Syyskuu 2011 Työn laji Level Pro gradu -tutkielma Sivumäärä Number of pages 82 Tiivistelmä Abstract Pro gradu -työssäni tutkin kahden suomalaisen nuortenromaanin koulukuvausta. Kaisa Ikola ja Minna Kulmalan Hullu luokka (1990) ja Marikki Erosen Jim (2008) muodostavat tutkimukseni aineiston. Teoksia analysoimalla ja tulkitsemalla tutkin, millaista koulukuvaa teokset välittävät. Mikä merkitys koululla on teosten nuorille? Millaisena fyysisenä ja psyykkisenä ympäristönä koulu esitetään? Millaisia opettajarepresentaatioita teoksissa esiintyy? Millaisen sosiaalisen rakenteen koululuokat muodostavat? Taustana analyysilleni toimivat koululaisromaanin historia, kirjallisuuden henkilöhahmoteoriat, koulua oppimisympäristönä käsittelevät tutkimukset sekä kasvatussosiologian puitteissa tehdyt koulututkimukset. Tavoitteenani on myös vertailla tutkittavia teoksia ja niiden koulukuvaa: millaisia yhteneväisyyksiä ja eroavaisuuksia niistä löytyy sekä miten ne suhteutuvat koululaisromaanin traditioon? Molemmat teokset representoivat melko samankaltaista koulukuvaa. Koulun merkitys teoksissa on suuri nimenomaan sosiaalisena miljöönä. Ympäristö ja henkilöhahmot teoksissa hahmotellaan vain kevyesti, sillä teokset ovat juonipainotteisia. Teoksissa keskeisellä sijalla on huumori. Huumorin avulla kouluista luodaan nuorten omia tiloja. Opettajien rooli teoksissa on toimia koulumaailman rakenneosina ja yhtenä naurun lähteenä. Romaanit edustavat melko hilpeää koulukuvausta, mutta koulua kohtaan on teoksissa silti luvallista, jopa odotuksemukaista esittää kritiikkiä. Hullussa luokassa kritiikki kohdistuu vain yhteen opettajaan, mutta Jimissä otetaan laajemminkin kantaa kouluun instituutiona. Suhteessa koululaisromaanin traditioon molemmista teoksista löytyy perinteisiä elementtejä. Toisaalta opettajan ja koulun muuttunut asema yhteiskunnassa heijastuu myös teosten kouluihin opettajan auktoriteettiasema ei ole enää itsestäänselvyys, vaan opettajan on ansaittava se teoillaan ja asiantuntijuudellaan. Asiasanat Keywords nuortenkirjallisuus, koululaisromaani, representaatio Säilytyspaikka Depository Muita tietoja Additional information\n3 SISÄLLYS 1 JOHDANTO 1.1 Tutkimuksen aihe ja motivointi Aiempi tutkimus Tutkimuskysymykset ja oletukset Tutkimuksen aineisto ja analyysimenetelmät Hullu luokka Jim 6 2 TUTKIMUKSEN TAUSTAA JA KESKEISIÄ KÄSITTEITÄ Representaation käsite Nuortenromaani lajina Koululaisromaani Henkilöhahmo Määrittely Luokittelu Koulumiljöö ja oppimisympäristö 18 3 HULLU LUOKKA Opettajakuvat Aliisa von Hertzen Sakari Yrttinen Kurt Müller Rehtori Hannele Yhteenveto Hullun luokan opettajakuvista Miljöö Fyysinen oppimisympäristö Sosiaalinen ja psyykkinen oppimisympäristö Luokka 45\n4 4 JIM Opettajakuvat - Tarzan Miljöö Fyysinen oppimisympäristö Sosiaalinen ja psyykkinen oppimisympäristö Luokka 68 5 PÄÄTÄNTÖ 73 LÄHTEET 79\n5 1 Johdanto 1.1 Tutkimuksen aihe ja motivointi Tälläkin hetkellä yli puoli miljoonaa suomalaista 7 17-vuotiasta lasta ja nuorta suorittaa oppivelvollisuuttaan peruskouluissa ympäri maan (Tilastokeskus). Suurin osa heistä opiskelee kunnan ylläpitämissä lähikouluissa, joten koulumaailma luokkineen, opettajineen, koulutovereineen ja oppiaineineen on heille siis varsin tuttu. Koska koulu kuuluu vahvasti melkein jokaisen suomalaisen lapsen ja nuoren elin- ja kokemuspiiriin, onkin luonnollista, että useissa lapsille ja nuorille suunnatuissa kaunokirjallisissa teoksissa yksi keskeisimmistä tapahtumapaikoista on juuri koulu. Tämän hetken varmaankin tunnetuin koulu on Harry Potter -romaanien velhokoulu Tylypahka. Myös suomalaisissa lasten- ja nuortenkirjoissa koulu on vahvasti esillä. Kiinnostavaa onkin, millaisena paikkana koulu suomalaisissa nuortenkirjoissa kuvataan? Koulun representaatiot nuortenkirjallisuudessa kiinnostavat minua myös opiskelutaustani vuoksi. Opiskelen äidinkielen ja kirjallisuuden opettajaksi, joten tuntuu luonnolliselta yhdistää nuorten lukema kirjallisuus ja koulumaailma pro gradu -tutkielmani aiheeksi. Tulevana koulutyöläisenä on kiinnostavaa tutkia, millaisia ennakko-odotuksia ja käsityksiä nuortenkirjat koulusta välittävät tosielämän koululaisille ja opiskelijoille. 1.2 Aiempi tutkimus Vaikka koulu ympäristönä on nuortenkirjoissa varsin yleinen, on aihetta tutkittu melko vähän. Kaunokirjallisuuden koulukuvaa on tutkittu enimmäkseen vain opettajahahmojen henkilökuvauksen kautta. Jukka Sahlberg (2009) on kirjallisuustieteen väitöskirjassaan Hyvin toimeentulevat irralliset. Opettajan representaatioita suomalaisissa romaaneissa tutkinut 29 tunnetun suomalaisen romaanin opettajakuvia ja niiden merkityksiä. Outi Elina Miettunen (1999) on tutkinut kasvatustieteen pro gradu -tutkielmassaan Anni Swanin nuortenkirjojen opettajakuvaa ja sen kehitystä. Kasvatustieteen puolella Noora Keckman (2003) on tarkastellut kaunokirjallisuuden opettajakuvauksia nuortenkirjoissa ja Pekka Silventoinen\n6 2 (2008) on väitöskirjassaan Kouluromaanien opettajakuva 1930-luvulta 1990-luvulle: ihanteellisia, kapinallisia ja oman tien kulkijoita tutkinut opettajakuvauksia. Nuortenkirjat yleisesti ovat sen sijaan melko suosittu tutkimuskohde ja 2000-luvuilla sekä nuortenkirjojen aiheet että nuortenkirjallisuuden tutkimuskohteet ovat monipuolistuneet. Kirjoissa ja niistä tehdyissä tutkimuksissa käsiteltyjä aiheita ovat muun muassa sukupuoliroolit, seksuaalisuus, identiteetti ja maailmankuva. Myös lukija- ja reseptiotutkimusta on nuortenkirjojen tutkimuksessa harjoitettu. Suomen Nuorisokirjallisuuden Instituutin tekemä tutkimus opinnäytetöiden aiheista vuosina viittaa kasvavaan kiinnostukseen nuortenkirjallisuutta kohtaan (Rättyä 2003, 192). Lasten- ja nuortenkirjallisuutta koskevia opinnäytetöitä ilmestyi tuolloin noin 400 kappaletta (Rättyä 2007, 17). Väitöskirjatasolla on tekeillä vasta muutama työ, mutta varsinkin nuortenkirjoja koskevien pro gradu -tutkielmien määrä on kasvanut. Suosittuja tutkimuskohteita ovat erityisesti Tuija Lehtisen ja Jukka Parkkisen nuortenromaanit. Yliopistojen lisäksi tutkimus on keskittynyt lähinnä Suomen Nuorisokirjallisuuden Instituuttiin. (Rättyä 2003, ; Havaste 2003, 146.) Lasten- ja nuortenkirjallisuuden tutkimus on varsin nuori suuntaus kirjallisuudentutkimuksen alalla. Suomalaisen tutkimuksen uranuurtajana pidetään Kaarina Laurentin väitöskirjaa Zachris Topeliuksesta vuodelta Kiinnostus lasten- ja nuortenkirjallisuutta kohtaan alkoi kasvaa ja 1970-luvuilla, mutta silloinkin tutkimus painottui enimmäkseen lasten- ja nuortenkirjallisuuden historiaan sekä kirjailijaesittelyihin. Vuonna 1966 ilmestyi muun muassa Irja Lappalaisen toimittama artikkelikokoelma Nuortenkirja Suomessa ennen ja nyt. Suomalaisista tutkijoista Maija Lehtonen käsitteli ensimmäisenä nuortenromaanin (käytti termiä nuorisoromaani) teemoja ja struktuureja jo 1970-luvun alussa. (Havaste 2003, 146; Rättyä 2003, ) Teemoihin, rakenteisiin ja lajipiirteisiin alettiin kiinnittää tarkempaa huomiota kuitenkin vasta ja 1980-luvuilla, kun historia oli käsitelty (Rättyä 2003, 182).\n7 3 1.3 Tutkimuskysymykset ja oletukset Tutkimukseni tavoitteena on siis tarkastella, miten koulu esitetään nykynuortenkirjoissa, eli millainen kuva koulusta paikkana luodaan ja millaisia merkityksiä koulu saa. Alustavia muita tutkimuskysymyksiäni ovat: Millaisina henkilöhahmoina opettajat ja koulun muu henkilökunta kuvataan? Millainen kuva koulumiljööstä luodaan ja miten? Millaisia asenteita kirjan henkilöillä on koulua kohtaan? Mikä on koulun asema nuorten elämässä ja mikä merkitys sillä heille on? Millaisena sosiaalisena rakenteena koululuokka kuvataan? Näiden kysymysten pohjalta pyrin luomaan jonkinlaista (kokonais)kuvaa koulusta ja sen merkityksestä tutkimissani nuortenkirjoissa Kaisa Ikolan ja Minna Kulmalan Hullussa luokassa sekä Marikki Erosen Jimissä. Aineistoni sisältää siis kaksi nuortenkirjaa, joten pyrin vertailemalla tutkimaan myös sitä, missä suhteessa nämä teokset eroavat toisistaan. Kiinnostavaa on myös tutkia, miten tarkasteltavat teokset suhteutuvat koululaisromaanin traditioon. Molemmissa nuortenkirjoissa on nuori minäkertoja, joten näkökulma koulukuvaukseen on nuorten henkilöhahmojen eikä niinkään yhteiskunnan. Koulua pidetään yläkouluikäisten nuorten keskuudessa melko epämiellyttävänä paikkana. Ainakin tällainen uskomus on yleinen, ja näin oppilaiden ehkä kuuluisi ajatella kuuluakseen joukkoon. Mielenkiintoista onkin nähdä, jatkuuko tällainen asenne myös kaunokirjallisuuden puolelle. Oletan, että kirjailijat nuorisolle kirjoittaessaan omaksuvat nuorille yleisen ajattelutavan ja sen avulla luovat tarinalleen uskottavuutta. En siis usko, että omassa aineistossanikaan koulua kuvattaisiin ylevänä paikkana, jonka tehtävänä on kasvattaa oppilaista yhteiskuntakelpoisia ja sivistyneitä kansalaisia, vaan kaikille kuuluvana pakollisena pahana, jonka onneksi voi läpäistä kavereiden ja huumorin avulla. Toivon tutkimukseni avulla saavani lisävalaistusta siitä fiktiivisestä koulusta, johon nuoret usein peilaavat myös omaa kouluaan. Millaisena fyysisenä ja psyykkisena ympäristönä koulu nuorille esitetään?\n8 4 1.4 Tutkimuksen aineisto ja analyysimenetelmät Aineistoni koostuu kahdesta suomalaisesta nuortenkirjasta: Hullu luokka (Ikola & Kulmala 1990) ja Jim (Eronen 2008). Aineiston valinnassa noudatin seuraavia kriteereitä: Ensinnäkin teosten oli tietysti oltava nuortenkirjallisuutta ja toisekseen, koska kiinnostukseni kohdistui nimenomaan uudempaan nuortenkirjallisuuteen, teosten oli oltava nykykirjallisuutta. Nykykirjallisuudella tarkoitan tässä ja 2000-luvuilla ilmestynyttä kirjallisuutta. Molemmat teokset täyttävät nykykirjallisuuden kriteerit, vaikka teosten ilmestymisajankohdilla on eroa 18 vuotta. Tämä piirre tuo tutkimukseen uuden mielenkiintoisen mahdollisuuden tarkastella myös vajaan 20 vuoden aikana tapahtunutta mahdollista muutosta nuortenkirjojen koulukuvauksessa. Kolmantena tärkeänä kriteerinä oli teosten relevanttius tutkimuskysymysten kannalta. Koska tarkastelen nuortenkirjojen koulukuvaa, oli ilmeistä, että pyrin valitsemaan aineistooni teoksia, joissa on runsaasti koulukuvausta. Tämä vaatimus osoittautui aineistonkeruun haasteeksi, sillä nuortenkirjallisuutta, jossa sivutaan koulua liittyyhän se kiinteästi nuorten kokemusmaailmaan ja elinpiiriin, on paljon. Tutkimukseni mielekkyyden kannalta tarvitsin kuitenkin teoksia, joissa koulukuvaus olisi laajempaa ja systemaattisempaa. Päivi Heikkilä- Halttusen (2001a, 221) tapaan hämmästyinkin nuortenkirjojen vähäistä koulumiljöön kuvausta suhteessa koulun asemaan nuorten elämässä. Tutkimusmetodinani on valitsemieni nuortenkirjojen koulukuvauksen kuvaileminen, tulkitseminen ja analysointi. Tutkimus on aineistolähtöistä eikä siinä ensi sijassa pyritä yleistettävyyteen. Omassa tutkimuksessani tutkin kahta nuorten kirjaa yksittäistapauksina, mutta pyrin myös löytämään yhtäläisyyksiä ja eroja niiden väliltä. Eli jossain määrin kuitenkin pyrin rakentamaan suomalaisen nykynuortenkirjallisuuden koulukuvaa, mutta hyvin pienessä mittakaavassa.\n9 Hullu luokka Hullu luokka -kirjasarjan ensimmäinen osa, Hullu luokka (viittauksissa HL), ilmestyi vuonna Kirjan takaa löytyy kaksikko Kaisa Ikola (s.1974) ja Minna Kulmala (s.1974). Kirjan ilmestyessä vasta teini-ikäiset ystävykset keksivät aiheen romaaniinsa heidän oman koululuokkansa tapahtumista. Ikola onkin todennut, että ensimmäiset Hullut luokat pohjautuivat sekä henkilöhahmoiltaan että tapahtumiltaan suureksi osaksi oikeaan elävään elämään Lapuan yläasteella (Kaisa Ikolan kotisivut). Tytöt kirjoittivat tarinan lukuja vuorotellen yhteisesti sovittua perusjuonta seuraillen. Hullu luokka -sarjan teoksia ilmestyi yhteensä kymmenen vuosien välillä. Kaksi ensimmäistä osaa Ikola kirjoitti yhdessä Minna Kulmalan kanssa ja loput yksin. Hullu luokka -sarjan osat Hullu luokka rakastuu ja Jäitä hattuun, hullu luokka! voittivat kotimaiselle nuortenkirjalle jaettavan Pirkanmaan Plättä -palkinnon vuosina 1992 ja (Heikkilä-Halttunen 2001b, ) Sarja on suosittu vielä nykyäänkin, sillä Hullu luokka -sarjan osat löytyvät useiden kaupunkien kirjallisuusdiplomien lukulistoilta (mm. Kuopio ja Hämeenlinna). Hullu luokka kertoo lapualaisen yläkoulun 8B-luokan arjesta. Päähenkilöitä ovat tyttökolmikko Anna, Emilia ja Miina sekä luokan uusi oppilas Juha Loiva. Kuten nuorten sarjakirjoissa yleisestikin, myös Hullu luokka -sarjan kantavana voimana on ollut vahva yhteisöllisyyden kuvaus, ripeä juonenkuljetus ja huumori (Rättyä 2001, ). Ikolan itsensä mukaan kirjojen suosio johtuu osittain mahdollisuudesta nauraa koomisesti käyttäytyville opettajille luvan kanssa (Heikkilä-Halttunen 2001b, 65 66). Hullu luokka - sarjaan Ikola on saanut vaikutteita muun muassa englantilaiseen poikien sisäoppilaitokseen sijoittuvasta Jennings-sarjasta (Kaisa Ikolan kotisivut). Hullu luokka -sarja on useille 1990-luvulla koulutaipaleensa aloittaneille varsin tuttu kirjasarja, joten Hullu luokka valikoitui hyvin nopeasti toiseksi tutkimuskohteekseni. Koska sarjan kaikki teokset edustavat samankaltaista hilpeää koulukuvausta, päätin ottaa mukaan tutkimukseeni vain yhden osan koko sarjan sijaan. Valitsin tutkimuskohteekseni sarjan ensimmäisen osan, koska siinä lukija pääsee tutustumaan ensimmäistä kertaa kirjan henkilöihin ja heidän maailmaansa ilman mahdollista vaatimusta aiempien osien tuntemuksesta.\n10 Jim Nuortenromaani Jim (2008) taas on kirjailija Marikki Erosen toinen teos. Marikki Eronen (s.1965) on järvenpääläinen kirjailija, jonka esikoisteos, myös nuortenromaani, Paavo Iivanainen perimmäisten kysymysten äärellä ilmestyi Esikoisteoksen kustansi Otava, mutta koska toisen romaanin julkaisuaikataulu olisi viivästynyt, päätti Eronen vaihtaa kustantajaksi Books on Demand GmbH:n (BoD). BoD:n idea perustuu print-on-demand - teknologiaan, jonka mukaisesti kyseinen teos on tallennettuna digitaalisessa muodossa, ja sitä painetaan vain tilattu määrä (BoD.fi). Jim kuvaa erityisluokalla opiskelevan poikapäähenkilön näkökulmasta peruskoulun viimeistä vuotta. Jim ja hänen koulukaverinsa Upa, Kaapeli, Tiainen ja Räkä elävät normaalia nuorten kouluarkea, jonka katkaisevat välillä luokkaretket, bileet ja tärkeimpänä rippikoulu. Juonellisesti teos etenee melko vauhdikkaasti, mutta pysähtyy myös välillä pohtimaan elämää koulun jälkeen. Olen huomannut sijaisopettajana toimiessani, että varsinkaan peruskoulun yläluokkien teoriaopetus ei sovi kaikille oppilaille. Haluan kertoa kirjani avulla, ettei elämässä selviytyminen ole suinkaan kiinni koulumenestyksestä, kuvaa kirjailija Marikki Eronen kirjan syntyyn vaikuttaneita tekijöitä (Eronen, V). Tutkimusaineistokseni Jim valikoitui etupäässä runsaan koulukuvauksensa, mutta myös ilmestymisajankohtansa ansiosta. Aloitellessani tutkimustani vuonna 2009 oli Jim melko tuore teos, joten näin sain aineistokseni kaksi teosta nykykirjallisuuden ääripäistä ja pystyn vertailemaan teoksia myös ajallisella jatkumolla.\n11 7 2 Tutkimuksen taustaa ja keskeisiä käsitteitä Nuortenkirjallisuudesta ja nuorisokirjallisuudesta puhutaan usein toistensa synonyymeina, samoin nuortenkirjasta ja nuortenromaanista. Siksi on paikallaan selventää, mitä tarkoitan näillä termeillä ja käsitteillä tässä tutkielmassa. Luvun loppupuolella esittelen nuortenromaanin ja koululaisromaanin historiaa ja muutoksia. Lasten- ja nuortenkirjallisuudesta käytetään yhteisnimitystä nuorisokirjallisuus. Se sisältää kaikki lapsille ja nuorille kirjoittamisen lajit proosasta kuvakirjoihin ja sarjakuviin. Termin käyttöönottoa suositteli Suomen Nuorisokirjallisuuden Instituutti jo perustamisvuonnaan 1978 (Loivamaa 1996, 9). Koska tutkimukseni keskittyy pelkkään nuorille suunnattuun kirjallisuuteen, käytän siitä käsitettä nuortenkirjallisuus. Nuortenkirjallisuuden lajien kattokäsite nuortenkirja kerää allensa kaikki kirjallisuuden perusgenret: nuorille suunnatun proosan, lyriikan ja draaman. (Rättyä 2005, 26.) 2.1 Representaation käsite Jo aiheen kannalta on mielekästä selvittää, mitä tutkin, kun käsittelen koulun representaatioita. Aikojen saatossa representaatio on sisältänyt monia merkityksiä (mm. kuvailla mielessään, havainnollistaa tai symboloida), mutta representaation nykymerkityksenä pidetään yleisesti edustaa-verbiä (Knuuttila & Lehtinen 2010, 10 11). Lyhyesti esitettynä representaation avulla kuvataan jotain, mikä ei ole läsnä. Kohde tuodaan kielellisesti tai kuvan avulla näkyväksi. Representaatio ei kuitenkaan koskaan kuvaa kohdetta sellaisenaan, sillä representaatio sisältää ajatuksen (Pietarinen 2010, 105). Suomen kielen ilmaisut mielikuva ja kielikuva tavoittavatkin hyvin perinteisen representaatiokäsityksen. [--] Representaatiot ovat välikappaleita, jotka esittävät tai välittävät (osittaisia) toistoja jostain itseään alkuperäisemmästä eli edustavat sitä (Knuuttila & Lehtinen 2010, 12). Representaatioon liittyy vahvasti kahdentuminen; varsinaisen kohteen lisäksi on siis olemassa myös ulkoisin representaatioin ilmaistu kohde (Knuuttila & Lehtinen 2010, 11). Jonkin kohteen tai asian uudelleen esittäminen on tietysti aina myös todellisuuden muokkaamista ja valikoimista, mitä\n12 8 kyseisestä kohteesta halutaan (tai edes voidaan) näyttää (Hosiaisluoma 2003, 776). Kertojan tahdosta ja kielen rajallisuudesta johtuva poisjättö saa lukijan pohtimaan myös sitä, mikä jää kuvauksen ulkopuolelle (Veivo 2010, 157). Filosofiset representaatiokäsitykset kehittyivät John Locken empirismin ja Immanuel Kantin empiirisyyttä ja rationaalisuutta yhdistävän oivalluksen kautta kohti 1900-luvun kielellistä käännettä, joka varsinkin kirjallisuuden piirissä kriisiytti representaation käsitteen. Huomio kiinnittyi pelkästään kieleen. Saussurelaiset strukturalistit katsoivat, että kieli on oma itsenäinen järjestelmänsä, jossa merkityn ja merkitsijän suhde perustuu aina konventioon. Teksti (merkki) on siis ajan muuttuessa aina uudelleen tulkittavissa, ja siten semiosis on loputon prosessi. Myös intertekstuaalisuuden keksiminen vei pohjaa todellisuuden representaation ajatukselta. (Veivo 2010, ) Viime vuosikymmeninä representaation käsitettä on pyritty rehabilitoimaan. Fiktiivisten maailmojen teoria perustaa tutkimuksensa ajatukselle, että fiktiiviset maailmat ovat omia, tekstissä ruumiillistuneita rakenteitaan, jotka toimivat kulttuurisina artefakteina. Näkökulma on holistinen ja tekstin eheään kokonaisuuteen pyrkivä. Kognitiivinen tutkimus taas on pyrkinyt selvittämään, mihin piirteisiin tekstin maailmalle asettamat rajat perustuvat. Kognitiivinen tutkimus pohjaa oletukselle, että kielen merkitys perustuu kognitiivisiin rakenteisiin ja elementteihin, ei kielen merkityssisältöihin tai tiettyyn semanttiseen struktuuriin (Veivo 2010, 140). Nämä kognitiiviset skeemat ja skriptit syntyvät arjessa ruumiin, kulttuurin ja yhteiskunnan muokkaamina. Kirjallisuuden esittävyyden arviointi ja merkitys kiinnittyvät siis mielen ja ruumiin toimintoihin. Monika Fludernikin kehittämä luonnollisen narratologian teoria esittääkin, että kertomukset käyttävät hyväkseen lukijan kokemuksia aktivoimalla tosielämään perustuvia mentaalisia elementtejä kuten skeemoja, skriptejä ja mielikuvia. Lukija ymmärtää kertomuksen konstruoimalla sen kokemukselliseksi kognitiivisten välineidensä avulla (Veivo 2010, 141). Kolmas representaation käsitettä rehabilitoimaan pyrkivä suuntaus on semioottinen kirjallisuudentutkimus. Charles S. Peircen pragmaattinen semiotiikka painottaa tulkinnan ulottuvuutta. Tulkinta toimii välittäjänä tekstin ja lukijan kokemusten välillä ja esittelee tekstin tavan esittää maailmaa. Merkki luo tulkinnan, joka vasta ilmaisee merkin ja tulkittavan välisen suhteen. Kognitiotutkijoiden ohella myös Peirce korostaa ihmisen omaa kokemusmaailmaa merkin tulkinnassa ja tunnistamisessa. (Veivo 2010, ) Lukija tuo\n13 9 alimäärittyneiden tekstin rakenteiden rinnalle mukaan tulkintaprosessiin oman ylimäärittyneen kokemustaustansa (Veivo 2011, 97). Harri Veivo kuvaa lukijan ja tekstin suhdetta Umberto Econ ajatuksiin pohjaten: Eco katsoo, että tekstin tarjoama informaatio on aina vajaata. Lukijan on käytettävä maailmaa koskevaa tietoaan tekstin ymmärtämiseksi. Kyseessä ei ole vapaa yksilöllinen kuvittelu. Tekstin ominaisuuksiin kuuluu joukko rakenteita ja strategioita, jotka määrittävät lukijan tapaa käyttää hyväkseen maailmaa koskevaa tietoa. Teksti voi nimeämällä, viittaamalla ja implikoimalla johdattaa lukijan käyttämään kokemuksen ja kulttuurin tarjoamaa tietosanakirjaa tekstin kuvaaman maailman ominaisuuksien hahmottamiseksi. (Veivo 2011, ) Kirjallisuus voi representoida useita kohteita. Teksti voi representoida itseään, toisia tekstejä ja kieltä. Kirjallisuutta voidaan pitää vallitsevien kielen muotojen representaationa, mikä asettaa kulttuuriset ja yhteiskunnalliset diskurssit keskiöön ilman tieteellisyyden vaatimusta. Haastavin kirjallisuuden representaation muodoista on kirjallisuus maailman representaationa. Myös tekstin ikonisuutta tutkiva suuntaus nojaa kuitenkin vahvasti lukijan mentaalisiin kokemuksiin. (Veivo 2010, ) Kieli välittäjänä mahdollistaa sen, että edes voimme puhua jostakin tai kuvailla jotakin. Kieli merkkijärjestelmänä luo siis mahdollisuuden kielellisesti representoida kohde läsnä olevaksi. Ajatus kielestä representoimisena korostaa sitä, että kielen symbolit eivät esitä näitä itsensä ulkopuolella olevia kohteita sellaisinaan, vaan etuliitteen re- mukaisesti kohteet tulevat aina edustetuiksi kielessä, jolloin ne esitetään uudelleen tai toisin. (Lehtonen 1996, 45.) Merkeistä koostuvat tekstit, kertomukset ovat representaatioita. Kertomukset kuuluvat kiinteästi jokapäiväiseen elämäämme, jäsennämme maailmaa, merkityksellistämme kokemaamme sekä luomme alkuja ja loppuja kertomusten kautta. Kertomusten kautta kielellistämme kokemaamme. Asioiden uudelleen esittämiseen (kielellistämiseen) liittyy aina myös arvottaminen. Kertomuksen on oltava koherentti, joten kertojan täytyy valita, mitä kertoa ja mitä ei. Myös näkökulman valinta on valinta, joka ohjaa muiden käsityksiä representoidusta asiasta/kertomuksesta. (Lehtonen 1996, ) Tutkimieni koululaiskertomusten fiktiivinen, representoitu koulumaailma on ymmärrettävissä kognition kautta. Tutut kouluun liittyvät paikat ja tilanteet ymmärretään ja tulkitaan omien\n14 10 skeemojen (tässä tapauksessa kouluun liittyvien tietorakenteiden) ja skriptien (sosiaalisiin tilanteisiin liittyvien tietorakenteiden) avulla. Näiden kognitiivisten rakenteiden ja tekstin kielellisten representaatioiden avulla lukija luo käsityksen kertomuksen välittämästä koulumaailmasta. (Veivo 2010, ) Harri Veivo (2010, 156) kuvaa representaation kautta ilmenevää kirjallisuuden funktiota seuraavasti: Nähdäkseni kirjallisuus on usein juuri tällaista välittynyttä, yleisiä tietorakenteita hyödyntävää maailman konstruoimista ja jäljittelyä, joka toimii ensisijaisesti teoksen kokonaisuuteen nähden mutta jolla voi olla myös laajempaa merkitystä: se voi olla väite yhteiskunnallisesta todellisuudesta. 2.2 Nuortenromaani lajina Nuortenkirjojen joukosta nuortenromaani voidaan erottaa omaksi lajikseen. Nuortenromaanitermi viittaa kirjan romaanimuotoon ja luo eron lasten- ja aikuistenromaaneihin sekä muihin kirjallisuuden lajeihin (Rättyä 2005, 26). Aiemmin nuortenromaania on luokiteltu varsin erilaisilla nimillä; nuorisoromaani, koululaisromaani, teiniromaani, tyttö- ja poikakirjat yms. Riitta Kuivasmäki ja Sirkka Heiskanen-Mäkelä käyttävät nuorille suunnatusta romaanista nimeä nuorisoromaani nuortenromaanin lisäksi (1988, 79). Uudempien tutkijoiden joukossa yleiskäsitteeksi on kuitenkin vakiintunut nuortenromaani (Rättyä yms.) Koululais- ja teiniromaani käsittelevät kouluikäisten elämää ja ongelmia (ks. luku 2.3). Yhtenä keskeisenä tapahtumapaikkana romaaneissa toimii koulu. Tyttö- ja poikakirjat taas käsittelevät nimensä mukaisesti tyttö- tai poikapäähenkilön maailmaa. Nuortenromaanin käyttäminen kattavana lajinimityksenä sai Suomessa alkunsa vasta 1950-luvulla. Kuivasmäki ja Heiskanen-Mäkelä määrittelevät nuortenromaanin seuraavasti: Nuortenromaanin päähenkilö on tavallisesti murrosikää lähellä tai sen ylittänyt: aihepiiri on huomattavasti laveampi kuin ns. lastenromaanissa eli mukana ovat mm. murrosiän ongelmat, rakkaus ja nykyään myös sukupuolielämän herääminen. (1988, 81.)\n15 11 Nuortenromaani käsittää myös 1970-luvulla käytetyn termin nuorten aikuisten romaani. Nuorten aikuisten kirjoissa aiheina olivat aiemmin käsittelemättömät aiheet, esimerkiksi seksi, alkoholi, huumeet ja raskaus (Rättyä 2003, 173). Edellä esitetty yleispätevä, mutta varsin suppea kuvaus nuortenromaanista vaatii hieman tarkennusta. Nuortenkirjallisuuden tutkija Kaisu Rättyä (2005, 26) jakaa nuortenromaanit kolmeen aikakauteen; klassiseen, moderniin ja myöhäismoderniin. Klassinen nuortenromaani -nimitystä on käytetty pääasiassa ulkomaisista 1800-luvun lopun ja 1900-luvun alun nuortenromaaneista. Suomalaista nuorten kertomakirjallisuutta ei 1800-luvun puolella vielä ollut. Kotimaisista kirjailijoista klassisen nuortenromaanin aikakaudelle, 1900-luvun alkupuoliskolle, luetaan muun muassa Anni Swan, A. E. Ingman ja koululaiskertomuksistaan tuttu Mary Marck. (Lappalainen 1979, 112, ) Klassisen nuortenromaanin aikakaudella kotimainen nuorten kertomakirjallisuus oli vahvasti eriytynyt tyttöjen koulu- /kotiromaaneihin ja poikien seikkailukirjoihin. Helppotajuisuus, idealisoitu sankaripari ja onnellisen lopun vaatimus olivat klassisen nuortenromaanin tunnusmerkkejä (Hakala 2003, 74). Modernin nuortenromaanin aika alkoi Suomessa 1950-luvun lopulla Merja Otavan Priskaromaanin myötä (1959). Modernista nuortenromaanista käytetään myös nimikettä realistinen nuortenromaani (vrt. Kuivasmäki & Heiskanen-Mäkelä 1988, 30). Uuden romaanityypin myötä toiminnallisuus väistyi sisäisen pohdinnan ja kasvun tieltä. Nuortenromaaniin liitettiin kehitysromaanin piirteitä. Nuortenromaanista tuli nuoren päähenkilön identiteettikysymyksiä käsittelevä romaani. Maailmanlaajuisesti ensimmäisenä modernina nuortenromaanina pidetään J.D. Salingerin Sieppari ruispellossa -teosta. Modernin nuortenromaanin tyypillisimpinä tunnusmerkkeinä pidetään nuorta minäkertojaa, urbaania miljöötä, puhekielisyyttä tai slangia ja keskitettyä tapahtuma-aikaa (Rättyä 2005, ) Minäkertojaan siirtyminen merkitsi kerrontatekniikan modernisoitumista. Kaikkitietävä kertoja oli poissa ja näkökulma olikin nyt päähenkilön. (Heikkilä-Halttunen 2003, 223.) Koska nuoren päähenkilön oli luontevaa käyttää puhekieltä, alettiin etsiä yhä uusia ilmaisumuotoja. Suomeen tuli maailmalta uudissanoja, jotka vakiintuivat nopeasti nuorten kieleen. (Lappalainen 1979, 188.) Onnellisen lopun vaatimuksesta luovuttiin. Modernin nuortenromaanin kaudella perinteinen jako tyttö- ja poikakirjoihin yhä säilyi, mutta myös poikakirjoissa toiminnallisuus alkoi väistyä sisäisen maailman tieltä. Tyttökirjat\n16 12 siirtyivät modernin nuortenromaanin lajityyppiin melko vaivattomasti, sillä niissä tunneelämä oli aina kuulunut aihepiireihin, mutta Salingerin myötä myös poikakirjojen kuvaus sai luvan pehmentyä. (Rättyä 2005, 28.) Tyttökirjoissa moderni aika näkyi enimmäkseen aihepiireissä (Rättyä 2003, 178) luvun lopulla alkunsa saanut moderni nuortenromaani eli jatkuvassa muutoksessa. Omaa aikaansa heijastava nuortenromaani reagoi yhä voimakkaammin ympäröivään maailmaan. Teollistumisen ja kaupungistumisen aiheuttama perherakenteiden muutos näkyi 1970-luvun nuortenromaaneissa yhä karumpana ja ongelmallisempana arkitodellisuuden kuvauksena. Nuorten osallisuutta yhteiskuntaelämään painotettiin. (Heikkilä-Halttunen luento 2009.) Avointa poliittisuutta suomalaisissa nuortenromaaneissa välteltiin, mutta kokemus- ja ajatusmaailma laajenivat kodin ja koulun ulkopuolelle. Sotaa, väkivaltaa, uskontoja ja tasaarvoa käsiteltiin aiempaa avoimemmin. (Heikkilä-Halttunen 2003, 221.) Nuorten aikuisten romaanin mukana käsittelyyn tulivat entiset tabuaiheet. Modernin nuortenromaanin aikakauden tyypilliseen aihevalikoimaan näyttäisivät kuuluvan päähenkilön murrosikä, koulumaailma, tabujen rikkominen, tyypilliset identiteettivaiheen ongelmat ja irrottautuminen vanhemmista (Rättyä 2005, 29). Yhteiskunnallisen kauden (1960- ja 1970-luvut) jälkeen nuortenromaani on siirtynyt myöhäismoderniin aikakauteen 1980-luvun lopulla. Yhteiskunnan ongelmista on siirrytty vahvasti yksilön ja perheen ongelmiin. (Rättyä 2005, 33). Nuoren identiteettiongelmia ja itsenäistymisprosessia kuvataan monipuolisemmin ja joskus myös poikkeavin ratkaisuin (Grünn 2003, 285). Enää ei ole itsestään selvää, että lopulta kaikki selviää. Myöhäismoderni nuortenromaani luopuu osittain muutamista nuortenromaanille tyypillisinä pidetyistä piirteistä. Lapsuuden ja aikuisuuden välisen rajan häilyessä päähenkilöt saattavat olla hyvinkin eri-ikäisiä, slangi nuortenromaaneissa käy harvinaiseksi puhetavaksi ja romaanien kaupunkikeskeisyys vähenee (Rättyä 2005, 33). Myöhäismodernille nuortenromaanille ominaista ovat kerrontatekniset kokeilut. Kronologisuus ja kausaalisuus saatettiin hylätä. Jo aiemmin käytetyt päiväkirja- ja kirjemuotoiset romaanit tuovat päähenkilön näkökulman yhä selkeämmin esille ja yhden kertojan sijaan saatetaan käyttää useampia kertojia. Lukijan roolia korostetaan tulkinnan muodostajana. (Grünn 2003, ) Identiteetin tutkimisen kautta myöhäismodernin nuortenromaanin aihepiirit liittyvät usein ruumiillisuuteen ja seksuaalisuuteen. Homoseksuaalisuudesta, mielisairauksista,\n17 13 syömishäiriöistä ja muista entisistä tabuaiheista tulee nuortenromaanien vakioaiheita (Rättyä 2005, 32). Ydinperheen käsite on rikkoutunut viimeistään 1990-luvun alun laman myllerryksissä, ja kirjallisuudessakin se näkyy vanhempien vähäisenä auktoriteettina. Vallan ja auktoriteettien (vanhemmat, opettajat) vastustus nousee myöhäismoderneissa nuortenromaaneissa jälleen esiin, mikä näkyy myös Hullussa luokassa ja erityisesti Jimissä. Auktoriteettien vastustus nuortenromaaneissa ei ole mikään uusi asia, mutta nyt auktoriteetit tuntuvat lopullisesti murtuneen. Tutkimissani teoksissa auktoriteettien murtuminen kuitenkin tapahtuu enemmän jopa auktoriteettien itsensä kuin nuorten taholta. Nykyaikaa onkin kutsuttu epäröivän kasvatuskulttuurin ajaksi, mikä saa nuoret hakemaan puuttuvia rajojaan elämän ja kuoleman rajalta, extreme-harrastuksista tai aatteellisista yhteisöistä (Rättyä 2005, 36). Nuoret joutuvat etsimään rajojaan oman ruumiinsa ja käyttäytymisensä kautta. (Rättyä 2005, 34 37; Heikkilä-Halttunen luento 2009.) Ajallisesti Hullu luokka ja Jim kuuluvat myöhäismodernin nuortenromaanin piiriin, mutta sisällön ja rakenteen tasolla ne muistuttavat perinteistä modernia nuortenromaania. Nuori minäkertoja, puhekielisyys, (pikku)kaupunki miljöö ja keskitetty tapahtuma-aika kuuluvat kummankin teoksen rakennusosiin. Teosten kerrontaratkaisut ovat melko perinteisiä, eikä teoksissa esiinny ennakointeja tai takaumia. Hullu luokka on varsin hilpeän ja ongelmattoman elämän kuvausta, mutta Jimissä kuvataan hieman myös nuoren itsenäistymisprosessia, joskin melko helppoa sellaista. Jimissä kuvatut ongelmatapaukset, kuten varastava opettaja tai oppilaan ja tämän vanhemman alkoholinkäyttö, olisivat aiemmin olleet varsin rajuja aiheita, mutta myöhäismodernin nuortenromaanin aikakaudella niiden teho yhä hurjempien aiheiden joukossa on laskenut selvästi. 2.3 Koululaisromaani Nuortenromaania edeltäneiden tyttökirjojen yksi lajityyppi oli koululaiskertomukset. Tyttöjen maailma pyöri pitkälti kodin ja koulun ympärillä, joten koulukuvaus siirtyi luontevasti kirjoihinkin. Kouluna toimivat ensin tyttökoulut tai sisäoppilaitokset ja myöhemmin uusi yhtenäiskoulu (Lappalainen 1979, 115). Tekla Roschier kuvasi ensimmäisenä suomalaista koulua teoksessaan Auringon noustessa (1898) (Loivamaa 1996, 16). Maailmalla\n18 14 ensimmäisenä koulukuvauksena pidetään Thomas Hughesin jo vuonna 1857 julkaisemaa klassikkoteosta Tom Brownin oppivuodet (Tom Brown s Schooldays) (Lappalainen 1979, 42 43). Varsinaisena suomalaisen koululaisromaanin äitinä pidetään Kersti Bergrothia (nimimerkki Mary Marck). Eevan luokka -teoksen (1917) myötä Suomeen levisivät koululaisromaanin konventiot. (Lappalainen 1979, 134.) Hellevi Hakala kuvaa varhaisen koululaisromaanin ominaispiirteitä seuraavasti: Anglosaksisten esikuvien mukaan luokasta luotiin pienoismaailma eri henkilörooleineen. Keskiluokkaiset hyveet, hyvät tavat, itsekuri, opettajien ja vanhempien kunnioitus, vastuuntunto ja oikeudenmukaisuus ovat sankarittaren ominaisuuksia, joita koetellaan luokassa sattuvalla vääryydellä. (Hakala 2003, 77.) Tyypitelty ja kliseinen henkilögalleria, moderni kaupunkimiljöö, luokassa tapahtuva vääryys ja kertomusten huoleton ja hilpeä sävy vakiintuivat koululaisromaanien perusaineksiksi ja 1930-luvuilla tradition kaavaa rikottiin realistisempaan suuntaan; nyt koulun ja opettajien toimintaa saatettiin jopa kritisoida (Salme Setälä, Rauni Karhia) (Loivamaa 1996, 18 19). Tähän murroskohtaan tuntuu Hullu luokka ajatuksellisesti sijoittuvan. Hilpeä kuvaus saa rinnalleen myös hieman kriittisempiä äänenpainoja, mutta yleisilme säilyy edelleen varsin mutkattomana. Teoksen juonikaava noudattaa kuitenkin varsin perinteistä koululaisromaanin kaavaa; luokassa (eli myöhäismodernin ajan mukaisesti päähenkilöllä) on ongelma, joka on tarinan puitteissa ratkaistava. Hullussa luokassa ongelmaksi muodostuu liian innokas ihailija. Vasta 1960-luvulla irtauduttiin reilusti Mary Marckin Suomeen luomista perinteisen koulukuvauksen konventioista. Olavi Siippaisen Opossumi ja IV A (1959) kuvasi koululuokkaa, joka nousee kapinaan alkoholisoitunutta opettajaansa vastaan. Siippaisen teoksesta myös puuttuvat suurelta osin kliseiset tyyppihahmot ja perinteinen koululaisromaanin juonikaava. Hän syventyi luonne- ja koulumaailmankuvaukseen, mikä johti siihen asti koululaisromaaneissa vallalla olleen hilpeän ja mutkattoman sävyn muuttumiseen. (Lappalainen 1979, 189; Loivamaa 1996, ) Siippaisen myötä koululaisromaanit muuttuivat 1960-luvulla yhä kriittisemmiksi ja kärkevämmiksi: Idealisoitu kuva rikkumattomasta luokkayhteisöstä murtui lopullisesti. Sosiaalinen tiedostavuus ja oikeudenmukaisuuden vaatimus värittyivät juuri\n19 15 koulukuvauksissa poliittisesti kantaaottaviksi (Loivamaa 1996, 23). Kuten nuortenromaaneissa yleensä, myös koululaisromaaneissa ja 1970-luvut olivat poliittisesti latautuneita. Kaarina Kolun Konnakopla ja IIIb -teoksessa (1970) kritisoidaan vahvasti koulua, joka erottaa aktiivisimmat kapinalliset. Yhteiskunnallisesti aktiivisen kauden jälkeen koululaisromaanien kirjoittaminen hiipui tutkija Ismo Loivamaan mukaan melkein kokonaan. (Loivamaa 1996, ) Koululaisaihe palasi takaisin nuortenromaanien joukkoon vasta 1980-luvulla myöhäismodernin kauden kynnyksellä. Koulumaailman keskeisyyteen nähden koulua käsitellään silti hämmästyttävän vähän nykynuortenkirjoissa. Kaisa Ikolan Hullu luokka -sarja on yhtenä ainoista jatkanut koululaisromaanin perinteisen hilpeää ja mutkatonta kuvausta. (Heikkilä-Halttunen 2001a, 221.) Myös Jimin koulukuvaus on huumorintäyteistä, mutta kirjassa otetaan vahvemmin kantaa myös koulun epäkohtiin. Nykyiset suomalaiset koulukuvaukset voi jakaa karkeasti kahteen luokkaan; onnellisiin ja vaikeisiin kouluvuosiin. Onnelliset koulukuvaukset, kuten Hullu luokka ja Jim, jatkavat koululaisromaanin traditiota kuvaten kouluja ja luokkia, joissa vallitsee hyvä yhteishenki ja kaikilla on oma paikkansa yhteisössä. Pienet vastoinkäymiset kuuluvat asiaan, mutta niistäkin selvitään luvun yhteiskunnallisen ongelmakeskeisen koulukuvauksen tilalle ovat nykykirjallisuudessa tulleet henkilöiden sisäiset kamppailut. Myöhäismodernin ajan hengessä oppimisvaikeuksien ja raakojenkin koulukiusaamistapausten kuvaukset ovat ilmestyneet koululaisromaanin piiriin. (Härkönen 2001, ) Nuorten koululaisromaaneissa kuvataan usein yläkoulun arkea. Myös erityisluokat ja jopa kymppiluokat ovat päässeet tapahtumapaikoiksi, mutta esimerkiksi erityiskoulut ovat harvoin keskiössä. Lukiokuvauksissa sen sijaan kuvataan usein erityislukioita, esimerkiksi taide- ja urheilulukioita. Jopa opinnot ulkomailla kuuluvat nykyisen koululaisromaanin kuvastoon. (Härkönen 2001, ) Vanhaan koululaisromaanin perinteeseen verraten koulukuvaus on laajentunut siis koskemaan yhä moninaisempia ympäristöjä. Koska ensimmäiset koululaiskertomukset olivat selvästi tytöille suunnattuja, olivat mahdolliset kouluympäristötkin rajatumpia.\n20 Henkilöhahmo Olennaisena osana koulumaailmaan kuuluvat tietenkin opettajat. Näin ollen myös koulukuvaukseen painottuvissa teoksissa kuvataan erilaisia opettajahahmoja. Mikko Lehtosen mukaan (1996, ) fiktiivisiä hahmoja tarkastellaan yksilökeskeisessä kulttuurissamme kuin ne olisivat todellisia ihmisiä. Omat kokemukset ja arvomaailma luovat pohjan, jonka avulla lukija arvottaa hahmojen ominaisuuksia ja toimia. Fiktiiviset lauseet ovat kirjaimellisesti epätosia mutta voivat olla metaforisesti tosia. Vastaavasti vaikka fiktiiviset termit ja kuvat eivät denotoi kirjaimellisesti mitään, ne voivat denotoida metaforisesti todellisia ihmisiä ja tapahtumia (Lammenranta 2010, 129). Millaisiin opettajarepresentaatioihin nuoret lukijat sitten törmäävät nuortenkirjoissa? Millaisen roolin opettajat saavat tutkimissani Hullu luokka - ja Jim-romaaneissa? Miten heitä kuvataan, ja millaista opettajakuvaa tutkimieni nuortenkirjojen kautta opettajista välitetään? Tarinan kannalta opettajahahmot ovat koululaisromaaneissa välttämättömiä, mutta toimivatko nämä henkilöhahmot ainoastaan nuorten koulukuvauksen ja -elämän mahdollistajina, tarinan rakenteen välttämättöminä osina (semioottinen), vai pyritäänkö heistä luomaan uskottavia opettajakuvia, omia persooniaan, ja siten jossain mielessä jäljittelemään todellisuutta (mimesis) Määrittely Henkilöhahmo voidaan tekstissä tuoda esiin kahdella tapaa; suoran määrittelyn ja epäsuoran esittämisen kautta. Suorassa määrittelyssä henkilöhahmoa kuvataan adjektiivilla, abstraktilla substantiivilla, metaforalla tms. Suoraa määrittelyä voidaan pitää luotettavana, jos sen esittää luotettava ulkopuolinen kertoja. Sen sijaan epäluotettavan kertojan tai tarinan sisäisen fokalisoijan kuvaus voi olla sepitteellistä ja hyvinkin subjektiivista. Henkilöhahmon suora määrittely on ominaista varsinkin ennen 1800-luvun loppua julkaistuille teoksille. (Rimmon- Kenan 1991, )


Washington kaatoi Pittsburghin talviklassikossa - Keskisuomalainen\nKiekko 02.01.2011 11:31\nWashington kaatoi Pittsburghin talviklassikossa\nWashington Capitals on ottanut arvokkaan voiton Pittsburgh Penguinsista jääkiekon NHL-liigassa. Ottelun sankariksi nousi Washington-hyökkääjä Eric Fehr, jonka kaksi maalia siivittivät vieraat 3–1-voittoon. Tärkeä osa voitossa oli myös Washingtonin maalivahdilla Semjon Varlamovilla.\nTuomo Ruutu oli kovassa iskussa, kun Carolina voitti kotonaan New Jerseyn 6–3. Ruutu iski yhden maalin ja antoi kolme maalisyöttöä.\nHuippuottelun pelasi myös San Josen maalivahti Antti Niemi, joka piti nollan kun Sharks haki 1–0-vierasvoiton Los Angelesista. Calgaryn maalivahti Miikka Kiprusoff ohitettiin vain kerran, kun hänen joukkueensa voitti Edmontonin vieraissa 2–1.\nTuukka Raskin ilta ei ollut loistokas: hänet vaihdettiin pois Bostonin maalilta ensimmäisen erän jälkeen. Rask oli päästänyt Buffaloa vastaan kolme maalia. Kotijoukkue Buffalo voitti Bostonin 7–6 voittolaukauskilpailun jälkeen.\nTampa Bayssä ratkaisu saatiin jatkoajalla, kun Lightning voitti New York Rangersin 2–1.Toronto ratkaisi ottelun Ottawaa vastaan jo ensimmäisessä erässä, jonka se vei 3–0. Vieraat voittivat ottelun lopulta 5–1.


Kauneimmat Joululaulut - Porvoon suomalainen seurakunta\nOrpo bolivialaispoika Edwin (13 v) käy aamupäivisin koulua, iltapäivät hän viettää Lähetysseuran tukemassa lapsityöläisten keskuksessa, jossa hän opiskelee korujen tekemistä ja myös elämäntaitoja. Kuva Ari Vitikainen.\nKauneimmat joululaulut Porvoossa\nSunnuntaina 3.12. klo 16 Lasten kauneimmat joululaulut, Gammelbackan seurakuntakeskus, Viertotie 1.\nMaanantaina 18.12. klo 18 Partiolaisten Kauneimmat joululaulut Pikkukirkossa.\nTorstaina 21.12. klo 18 Pub Saluuna, Gammelbacka, Suolaketie 2.\nLauantaina 6.1.18 klo 11.30 seurakuntakoti, Lundinkatu 5.\nLue lisää: www.kauneimmatjoululaulut.fi


Pyörillä cart Farmers Market Shopping 2019 - Ruoka - Nc to do\nSuositeltava Ostoskori Farmers Markets Ostokset\nNc to do Ruoka 2019 Suositeltava Ostoskori Farmers Markets Ostokset\nOstoskori Farmers Marketissa. Kelly Sillaste / Getty Images\nEn ole koskaan ymmärtänyt, kuinka vaikeita ostosviljelijöitä markkinoi ilman pyörää, kunnes minulla oli vauva ja alkoi käyttää rattaiden tavaraa ja ripustaa pussit kahvoista. Elämä sai paljon helpompaa (tavalla tai toisella).\nKäyttämällä tukevaa, pyörillä varustettua koriä haetaan irtotavarana ostoja ja raskaita esineitä (melonit, talvikaasut, sitrushedelmät) paljon helpompi käsitellä.\nHyvä voi kuljettaa jopa 100 kiloa (paljon tomaatteja!) Ja taittaa alaspäin helppoa säilytystä varten, kun olet kotona (tai tee niin kuin minä ja pidät sen vain tavaratilassa) .\nJotkut tällaiset kärryt on tehty metallilangattomista häkkeistä pitämään pussit. Ne ovat yleensä vahvimpia versioita, mutta edellyttävät pussin tai muiden säiliöiden käyttöä pitääkseen useimmat tuotetarjat liikkeelle.\nMuut, kuten kuvassa näkyvät, ovat kangaspuolisia. Heillä on taipumus kuljettaa hieman vähemmän painoa kuin heftier-metalliset versiot, mutta heillä on bonus siitä, että he ovat kevyempiä kuljettamaan tai vetämään ja pystyvät paremmin säilyttämään kaikki ostot ilman riskiä, että he joutuvat jalkakäytävään.\nOikean korin valitseminen\nKuten useimmissa asioissa elämässä, et voi olla kaikkea taitettavalla apuvälineellä. Tässä on perusasetukset, jotka sinun on harkittava:\nPaino vs. kapasiteetti . Tukempaa kori, sitä raskaampi on todennäköisesti. Jos olet harkitsemassa ostoskärryä viljelijöille ostoksilla ja teet viikoittain ostoksia kaikista tuotteistasi, lihan, meijerin ja muiden raskaiden tavaroiden poiminta, sinun kannattaa mennä raskaammilla ja vakaimmilla vaunuilla.\nJos toisaalta käydään useammin käyntejä tai vain poimia muutamia erikoistuotteita, kun olet menossa, niin kevyempi ostoskoriin voi olla kaikki mitä tarvitset.\nPaino vs. pyörät. Kantokyvyn tavoin kiinteät, tukevat pyörät, jotka helpottavat auton vetämistä, lisää painoa koriin, jolloin raskaammat liikkuvat niin, että ne on helpompi vetää.\nAvoin vs. Suljettu. Kuten yllä mainittiin, metallikärkikokoiset kärryt yleensä kykenevät käsittelemään enemmän painoa, kun taas kangaspuoliset vaihtoehdot ovat kevyempiä, mutta ne voivat myös hoitaa kevyempiä painoja.\nRiippumatta siitä, minkälainen kori olet valinnut - tai jos käytät vain rattaita, vaikka lapsi kasvattaisi sitä - muista, kuinka käytät sitä markkinoilla. Työnnä aina kärryjä eteenpäin niin, että näet, kun saatat osua jollekin, anna oikealle tielle niille, joilla ei ole kärryjä, jätä kärryyn (älä parkota ja osta!), Äläkä pysäytä kärryä keskellä tungosta. Pysy aina koriessä, vedä se sivulle ja tunnista, että koriin vie enemmän tilaa kuin ilman niitä!


Riparilaulujen ilta - Oriveden seurakunta\nke 16.5. klo 18.00\nTule laulamaan eri vuosikymmenten riparilauluklassikoita. Voit myös lähettää toiveita illassa laulettavista lauluista.\nMikä laulu on jäänyt ripariltasi lähtemättömästi mieleen? Mikä soi iltanuotiolla? Mikä hiljensi hartauteen, mikä innosti koko ryhmän laulamaan? Eri vuosikymmenten rippileirilauluja lauletaan pienen bändin säestyksellä Oriveden kirkossa keskiviikkona 16.5. klo 18. Lopuksi kahvi- ja teetarjoilu.\nVoit halutessasi lähettää etukäteen toiveita lauluista, joita haluaisit illassa laulaa. Otamme mielellämme vastaan myös lauluihin liittyviä tarinoita. Niitä saa halutessaan myös itse kertoa illassa.Toiveita ja tarinoita voi etukäteen lähettää joko Paula Montoselle paula.montonen@evl.fi 050 561 1110 tai Kari Mäkiselle 045 133 8660 / karih.makinen@evl.fi.


BMW M5 Sedan : Kuljettajan avustinjärjestelmät\nBMW M -mallit : Yleisesittely / M5 Sedan / 2013 / BMW M5 Sedan : Kuljettajan avustinjärjestelmät\nMAALIVIIVA AINA MIELESSÄ.\nKuljettajan avustinjärjestelmät BMW M5 Sedanissa.\nBMW M5 Sedanin kuljettajana nautit paisti täydellisestä selkeydestä ja ergonomiasta, myös innovatiivisista kuljettajan avustinjärjestelmistä, jotka helpottavat työtaakkaasi aktiivisesti ja tekevät ajamisesta kaikkien kannalta turvallisempaa.\nVärillinen BMW Head-Up -näyttö ja sen M näyttölaajuus heijastavat ajon kannalta tärkeimmät tiedot suoraan kuljettajan näkökenttään, joten kuljettaja näkee ne kääntämättä katsettaan liikennetilanteesta ja tiestä.\nEsimerkiksi nykyinen ajonopeus, navigoinnin opastus, nopeusrajoitukset ja ohituskiellot, puhelimen ja viihteen listat sekä kuljettajan avustinjärjestelmien kaikkien varoitusviestien sisältö voidaan näyttää. Katkaisinta painamalla voidaan vaihtaa urheilulliseen M näyttölaajuuteen. Se näyttää ajonopeuden ja kytkettynä olevan vaihteen numeroina sekä monivärisen kierroslukumittarisymbolin ja ihanteellista vaihtamishetkeä ilmaisevan vaihtamishetken merkkivalon.\nHeijastettavan kuvan kirkkaus säätyy automaattisesti valo-olosuhteiden mukaisesti. Lisäksi näytössä on päivä- ja yönäkymävaihtoehdot, ja näytön sijaintikorkeutta voi säätää. Lisäksi on mahdollista valita mitä tietoja tuulilasille heijastetaan ajonopeusnäytön ja kuljettajan avustinjärjestelmien varoitusviestien lisäksi.\nLisäksi järjestelmä laskee auton nopeuden ja ohjauskulman perusteella, onko vaara törmätä havaittuihin kohteisiin olemassa.\nJos vaara on olemassa, videokuvaan ja BMW Head-Up -näyttöön ilmestyy vilkkuva punainen symboli (eläin tai ihminen). Lisäksi kuuluu varoitusääni, ja auton jarrut valmistellaan jarrutusta varten.\nTämä varoitustoiminto aktivoituu automaattisesti, kun moottori käynnistetään. Siten myös silloin, kun lämpökameran kuvaa ei ole valittu näyttöön, varoitus annetaan vaaratilanteessa.\nBMW Night Vision -pimeänäköavustin, jossa on jalankulkijatunnistus, on BMW ConnectedDriven innovaatio.\nNauti näkymistä: BMW M5 Sedaniin integroidut kamerajärjestelmät parantavat näkyvyyttä esimerkiksi porttikongien ulosajo-alueilla ja vaikeasti hahmotettavissa liikennetilanteissa.\nSurround View -kamerajärjestelmään kuuluvat Top View -toiminnon tarjoava peruutuskamera ja Side View -sivukatvekamerat, joten se pystyy muodostamaan 270°-panoraamanäkymän. Järjestelmä on tukenasi pysäköidessäsi tai käännellessäsi autoa ahtaissa oloissa sekä navigoidessasi alueilla, joilla näkyvyys on huono.\nSivupeileihin ja perään asennettujen kolmen kameran avulla Top View -toiminnon käsittävä peruutuskamera pystyy tarjoamaan täydellisen näkyvyyden auton takana ja sivuilla olevaan ympäristöön. Pysäköidessään kuljettaja näkee auton monitoiminäytössä lintuperspektiivistä – ja sen täsmällisen asennon. Näin tien merkinnät ja piiloon jäävät esteet ovat aina näkyvilläsi.\nSide View -sivukatvekamerat auttavat näkemään risteävän liikenteen ajoissa ulosajo-alueilla ja risteyksissä, kun näkyvyys muuten on heikko.\nVoit myös valita jonkin kolmesta vaihtoehdosta ja aktivoida halutessasi pelkän peruutuskameran, Surround View -ympäristökamerajärjestelmän tai Side View -sivukatvekamerat. Valitsemasi osakuva näytetään monitoiminäytössä.\nActive Protection -turvallisuuskonsepti sisältää BMW M5 Sedanin turvallisuutta parantavia komponentteja. Se on BMW ConnectedDriven ehkäisevä matkustajasuoja.\nJos ajotilanne kehittyy kriittiseksi, etuistuinten turvavyöt esikiristetään palautuvasti, sähkötoimisesti säädettävä etumatkustajan istuin siirtyy pystyasentoon ja avoimet sivuikkunat ja kattoluukku – jos autossa sellainen on – sulkeutuvat. Kriittisiä tilanteita ovat esimerkiksi kuljettajan tekemä hätäjarrutus tai auton voimakas ali- tai yliohjautuminen.\nTietyissä onnettomuustilanteissa autoasi voidaan jarruttaa automaattisesti maksimaalisella voimalla niin kauan, että auto pysähtyy kokonaan. Näin voidaan vähentää toisen törmäyksen todennäköisyyttä, tai parhaassa tapauksessa se voidaan jopa kokonaan estää.\nLisäksi vireystila-avustin tarkkailee ajokäyttäytymistäsi havaitakseen väsymykseen viittaavat merkit. Järjestelmä analysoi ohjaustapaasi ja reagoi poikkeamiin: valvontanäyttöön ilmestyy taukosuositus.


Hätäsektiolla syntyneen keskoslapseni kiintymyssuhde - Onko sitä? - Shitty is the new black\n28/03/2018 by Sarianna 8 Comments\nVauvan kiintymyssuhteesta ja sen muodostumisesta tuntuu olevan paljon keskustelua ja aihe on yksi niistä, jolla saadaan toiset äidit kiihtymään nollasta sataan sekunneissa. Keskustelu aiheesta voi lähteä esimerkiksi siitä, kun pahaa aavistamaton äiti kyselee julkisesti uskaltaako jättää neljä kuukautta vanhan lapsensa läheiselleen hoitoon. Äiti itse on nähnyt päiväunia aikuisten illasta tai illasta ylhäisessä yksinäisyydessään. Karkeasti kuvailtuna puolet kannustaa äitiä lataamaan akkujaan kommentein:”Oot parempi äitikin, kun käyt vähän tuulettumassa” ja toinen puolisko täräyttää pöytään teorian kiintymyssuhteen hittipiirteestä. Siis sen, kuinka vauva saa olla 1h/elinkuukausi hoidossa muualla kuin vanhemmalla, johon vauva on luonut kiintymyssuhteen. (En ole itse koskaan vielä päässyt täysin kärryille, mistä tämä teoria on tullut.) Toki kommentoijista muuten löytyy myös se vähemmistö, joka kokee velvollisuudekseen sanoa kuinka naisten on turha hankkia lapsia, jos eivät malta olla dokaamatta vauva-aikaa tai kuinka he itse eivät ainakaan tarvitse vapaata vauvastaan (= eli kukaan muukaan ei sitä tarvitse).\nItsehän olin enemmän ja vähemmän hämärän rajamailla ensimmäiset vuorokaudet ja näin ollen Kipsu oli isinsä kengurussa elämänsä ensihetket. Myös ensimmäisen kokonaisen yön Kipsu ja isi olivat kahden, kun minä keräilin itseäni synnärillä. Näillä perustein vauvan ensimmäinen kiintymyssuhde on luotu isiin. Ymmärtääkseni tämä suhde tosin – yllä mainitun kiintymyssuhdeteorian perusteella – on mennyt pirstaleiksi sillä samalla sekunnilla, kun isi on astunut takaisin työpaikan ovista sisälle.\nMuistan, kun sairaalassa painotettiin kosketuksen tärkeyttä erityisesti ennenaikaisille vauvoille. Vauvaa piti pitää ihokontaktissa ja lähellä mahdollisimman paljon ja omassa pikkusängyssäkin peitot aseteltiin siten, että ne matkisivat kohtua ja kosketusta. Kyllähän minä sairaalassa alusta asti yritin olla tosi läsnä Kipsulle, mutta oma vointi ja yksinkertaisesti pelko ja säikähdys tapahtuneesta pitivät minut hieman etäällä. Jälkeenpäin mietittynä taisin pelätä, että minä (=kehoni) saan taas pilattua jotain juuri, kun synnytyksestä on hädin tuskin selvitty. Pelkäsin pitää Kipsua, että en vain tiputa tai riko häntä. Kengurussa pelkäsin, että hänen jokin raaja on vinossa ja kuolion pökkää vauvaressukalle. Sitten juuri se kerta, kun uskaltauduin pitää vauvaa rinnallani suht omatoimisesti, laitteet alkoivat (virheellisesti) hälyttää.. en uskaltanut pitää vauvaa enää lainkaan tuona päivänä sylissä ja vaikka ulospäin yritin näyttää, että kaikki on hyvin, niin päässäni hoin koko loppuillan:”En pysty tähän, en pysty tähän, en osaa, en pysty”.\nKipsu ei myöskään vierasta ketään tai mitään. Hän ei pelkää mitään eikä hätäänny oikeastaan mistään. Hän on aivan älyttömän sopeutuvainen tilanteeseen kuin tilanteeseen eikä koskaan “valita” turhasta. Kaikkien syli kelpaa ja jokainen saa hymyn. Kovat äänet tai ihmisjoukot eivät saa vauvaani hermostumaan vaan silloinkin hän keskittyy tarkkailemaan tyytyväisenä ympäristöään. Eri elementit kuten vesi, vauvauinnissa tai taivaalta tippuvana, eivät muksua hätkäytä. Kipsun elämän ensimmäiset reilu puoli vuotta hän paskat nakkasi, jos lähdin huoneesta..\npsst2! Jos Simppeliä sormiruokailua -kirja kiinnostaa, käy voittamassa se täältä, täältä tai täältä 😉\nFiled Under: Uncategorized Tagged With: ennenaikainen synnytys, hätäsektio, keskonen, vauvan kehitys\nPrevious Post: « Vastasyntyneen vauvan parhaat tuotteet – Mitkä ovat jääneet kymmenkuisella turhaksi ja mitä on tullut tilalle?\nNext Post: KOPSKOPS ja vauva on kumossa – pölypallo suussaan »\nMeillä poika syntyi hätäsektiolla yliaikaisena ja olen myös paljon miettinyt sitä, kun en saanut häntä heti syliin, kuin vasta herättyäni nukutuksesta. Poika on nyt 8 ja hän on aina ollut läheisriippuvainen. Hoitoon viedessä roikkui jalassa ja itki”äiti, älä jätä” Hänen Perhepäivähoitaja luonnehti häntä tosi itsepäiseksi, mutta samalla hyvin herkäksi. Tämä luonne on pysynyt edelleen.\nSe, minkälaisen luonteen lapsi saa, ei voi vaikuttaa, eikä pidäkään. Mutta läsnäolon laatu korvaa määrän, näin olen todennut tuon herkän tuittupääpoikani kanssa ?\nOi ihanan lohduttava kommentti ? toki siis ikävä, että toiselle tulee niin paha mieli mutta onneksi syli auttaa ? sekä vanhempia että lasta 😉\nJenni Lauronen says\nSynnytin normaalisti täysaikaisen vauvan, mutta en saanut häntä yöksi viereeni enkä pitää heti sylissä. Poikamme meni hetkeksi teholle keräämään voimiaan. Mietin tuolloin samaa kiintymyssuhdetta että tässäkö se meni. Ei, ei se mennyt! 😀 Kyllä niin on äitin kuin isin poika. Poikamme on ensimmäisen vuoden ollut hymyileväinen eikä ole vierastanut. Olen myös saanut pitkiä katseita kuinka voit jättää alle vuoden ikäisen yöksi mummolaan että nyt teidän suhde on pilalla.. No ei se mielestäni ole. Olen myös huomannut että mikäli pojalla tulee harmitus hakee pojan silmät paikanpäältä ensimmäisenä äidin taikka isän. Turvautuu meihin. Myös nyt hoitoon mennessä on alkanut 4kk hoidon jälkeen vasta tulemaan itku kun äiti lähtee töihin. tosin menen itse ihan sekaisin kun käyn hakemassa lastani hoidosta hän juoksee karkuun 😀 😀 Poikani on siis 1v4kk tällä hetkellä. Mutta siis jokainen varmasti luo omanlaisen suhteen vauvaansa ei siihen pitäisi olla mitään tunti rajoja! 😀\nps. päivitän tätä blogin sivua montaa kertaa työpäivän aikana ja odotan innoissani josko seuraavalla kahvitunnilla pääsisin lukemaan uusia kuulumisiasi! 🙂\nToi on kyllä hauska kun lapset itkee kun joutuu jäädä hoitoon mutta itkee myös kun joutuvat lähteä sieltä ? tosi lohduttava kuulla sunkin kokemus aiheesta ??\nVoi ihana!! Pitää vissiin alkaa päivittää useammin – ainakin IG:tä! ?\nPotkuhousu mafia says\nVoi ihana kun kaikesta huolimatta kaikki hyvin ?? oli onni onnettomuudessa, että ite nukuin enkä osannut heti stressata mistään!\nSiis todellakin on raskasta myös! Voikohan toi pitkä eroahdistus ‘vaihe’ liittyä tuohon alkuun? Meilläki nimittäin tuntuu vaan pahenevan koko ajan.. ?


manteli 18. marraskuuta 2011 klo 14.31\nKaunis tuoli ja uskomattoman hyvässä kunnossa, eli jätä maalaamatta. "Maalatturottinki"-muoti tulee ja menee, tuollaiseksi se on tarkoitettu ja tuollaisena arvossaan.\nmaijanmaja 18. marraskuuta 2011 klo 14.34\nMä varmaan jättäisin naturelliksi. Istuu ainakin tuohon mattoon tosi hyvin.\nEdelliseen kamerapostaukseen: sain täsmälleen saman lahjan kuukausi sitten. Ykkösellä on menty siitä saakka, eipä ole paljon tullut ylipäätään kuvattua, mutta aion kans vakavasti hankkia nyt oppia tai opetusta jostain. Tulisin siis mielelläni kuvauskurssille, jollemme lentäisi reilun viikon päästä Kalifornian rannoille asumaan..\nMarianne 18. marraskuuta 2011 klo 15.30\nHei samaa pohdin minäkin muutama postaus taaksepäin. En ole vieläkään osannut päättää ja tuoli meillä vielä naturellina. Jos päätät maalata, laita heti kuvaa ja infoa miten teit...\nNAKU 19. marraskuuta 2011 klo 8.48\nmanteli; Olet ihan oikeassa.\nmaijanmaja; Ooh, Kalifornia kuulostaa niin auringolta. Nauttikaa!\nMarianne; Kuvissani aina silloin tällöin vilahtaa(esim viime tiistain postauksessa) turkoosi rottinkituoli, jonka maalasin Miranolilla noin 3 cm leveää pensseliä käyttäen. Maali on helppo levittää ja tulee siistiä jälkeä. Tuoli on kestänyt hyvin ulkonakin, vesisateessa ja paisteessa.\nJoskus olen sprayainnut rottinkituoleja, mutta näin tulee siistinpää ja kestävämpää.\nAnonyymi 20. marraskuuta 2011 klo 13.16\nSopii luonnonvärisenä hyvin tuohon kauniiseen mattoon. Epäilen kyllä pystytytkö vastustamaan tuolin tuunauksen himoasi =)\nAnonyymi 25. marraskuuta 2011 klo 16.09\nNaturel ehdottomasti! Luonnonmateriaaleihin perehtyneenä hirvittää välillä ihmisten tuunausinto...rottinki kun kestää älyttömän pitkään hyvänä jopa kosteudelle altistuttuaan, mutta jos pinnan "tukkii" maalilla ja kaluste saa jossain kosteutta, alkaa se vähitellen homehtua ja lahota maalin alla, vaikka päällisin puolin näyttäisikin hyvältä. Siis ihan kestävyyttä kannattaen suosittelen jättämään tuunaamatta :)\nKiva blogi muuten, ekaa kertaa visiitillä!


asus m4a87td/usb3 ja nvidia gtx470 | AfterDawnin keskustelualueet\nasus m4a87td/usb3 ja nvidia gtx470\nViestiketju PC:n rautaan liittyvä keskustelu -osiossa. Ketjun avasi nipe84 06.12.2010.\nElikkäs kasasin uuden koneen ja ongelmiahan se toi tullessaan.\nkaikki pelit mitä olen kokeillut pelata niin tilttaa ja ei tapahdu mistään mitään muuta kuin virrat poikki ja kone uudelleen käyntiin. kaikin puolin muuten toimii loistavasti.\nesim. 3dmark06 toimii moiteitta, 18975pist. mistä moiseen ongelmaan lääkettä???\nOCZ Gold Edition 4GB 1333mhz\nItsellä uuden koneen kanssa pelien lagiminen johtu siitä että olivat paskan näyttiksen myyneet. Huoltoon ja uus tilalle.\nMutta ei nyt lähdetä siitä.\nMilläs tavalla virrat katkeaa O: Tarkista onko näyttiksen lisävirta kunnolla kii. Onko ajurit asennettu ja mitkä on lämmöt pelatessa? Powerikin on laadukas mutta kato nyt ensalkuun kaikki johdot.\nniin siis virrat pitää raakana katkaista kun ei muuten saa sammutettua. olen yrittäny etsiä yhteen sopivuus juttuja jospa olisi silleen ettei joku komponentti toimikaan tässä kokoonpanossa. mutta en näe mitään sellaista miksi kone ei toimis. näyttis vaihtoon?\nEi tuo yhteensopivuudesta johdu, ovat komponentit keskenään yhteensopivia. Itellä justiin ei tehonnu myöskään mikkää näppäinkomento vaa resettiä kylmästi :/\nKoitas viel Furmarkia pyörittää mitä näyttis siihe sannoopi.\nKokkeile myös uudempia/ vanhempia näyttiksen ajureita.\nKato biossista muistin noppeudeksi 1333 ja memtestiä perään.\nvika tais olla directX asennuksessa. konetta asennellessa tuli useaan otteeseen että pitää asentaa directX mut nyt kokeilin asentaa uudelleen ja sehän auttoi. (directx_Jun2010_redist) ei ole ikinä tullut vastaavaa ongelmaa.\nfurmark ajettu ja hyvin tuloksin, benchmark 6900pist 60000ms. ja sitten vielä annoin lämpöjen käydä korkealla että tilttaako se sit mut toimii loistavasti (max temp 92'c)\nmuisti toimii 1333.\nNonnii hieno juttu!\nei se toimi sittenkään. 3dmark ja furmark pelaa ilman ongelmia mutta esim. cod2 kaatuu näyttis alle 30sek. se jumahtaa hetkeksi ja sitten on värit sekaisin. se ei tee sitä missään muissa kuin peleissä... nyt alkaa koittelemaan hermoja vähän aikaa se toimi lostavasti mut ny taas se sama vika ilmeni uudelleen. mikä tähän neuvoksi? näyttis vaihtoon?\nTäällä kirjoittelin omasta ongelmasta\nOn nii idenntiset ongelmankuvaukset kuten minullakin oli. Dirttiäku ajo toimi vähä aikaa loistavasti ja sitten vaan se jämähti värit sekaisin ja virrat katki ja kone päälle. Myös tuli semmosia mustia laatikoita tekstin päälle, kyllä vaikuttas nyt siltä näyttis on rikki. Jos takuuta jälellä sinne vaan. Kerro nuo ongelmat, ja mitä oot koittanu tehä. Uskosin että eivät nekään muuta keksi mikä voisi olla vikana\nMutta mutta http://www.peliplaneetta.net/tiedostot/ajurit/directx/4858/ koitappa tuolla vielä. Ja resetoi bios ottamalla patteri irti muutamaksi minuutiksi. Tuskin vaikuttaa yhtään mutta kannattaa yrittää.\nettei sul olis troijalainen virus koneessa. mul oli aivan sama ongelma. päivitin lähes kaiken koneesta eikä auttanut. sitten huvikseen ajoin torjunta ohjelman ja löysi viruksen.\nse kun sain poistettua, niin kaikki ongelmat korjaantusivat\nviiruksia ei löytyny. kokeilin crysis:tä pelata ja sehän toimii niinkun pitääkin.. call of duty 2 menee värit sekaisin. call of duty world at war tilttaa silleen ettei auta kun sammuttaa raakana.\nOnko waretettu peli?\nei ole waretettu pelejä. tänään päivällä kun kokeilin crysistä niin sekin teki temput. kyllä kun tietäs minkä osan lähettää takuuseen. näyttis varmaankin on tai sit emo. windows 7 kokeiltu ja sama homma niin ei se voi siis johtua softasta. pitää kokeilla kaverilta toista näyttistä jos se ei sitä tekisikään.\nJoo kannattaa kokeilla toisella näyttiksellä. Jos vielä mahdollisimman samantehonen ni plussaa vaan. Sitte vaan näyttis huoltoon ja kerrot mikä vialla ja mitä oot yrittäny, jos toisella näyttiksellä toimii.\nsiinä olis vähän kuvia millaiseksi meni pelien värit yms..\nonko muilla vastaavia?\nMinulla vähän saman tyyppisiä ongelmia, erona prossu ja näyttis...eli emppa asus, ddr3 muistit, näyttis sapphire HD 4870 ja prossu amd athlon II x 4 (640)..minullakin jämähtää ja ei WARE-pelejä..poweri 750W coolmaster eli virtaskaa riittää ei viruksia/matoja...\njoo ei tarvinnu kokeilla toista näyttistä toinen muisti oli pimee. memtest ei tehny virheitä mutta silti siinä muistissa se vika oli. yksi kampa kerrallaan kiinni niin toisella kammalla pelit toimii moitteettomasti pitkään ja toisella vika tuli samantien vastaan. en olisi uskonu että muistissa vois olla vika mut toisin kävi. vaihtuu muisti ihan perun kingstonin valueram 1333. tuskin tarvitsen sen hienompaa muistia kun en aijo kellotella konetta mitenkään eikä ehkä tarviikaan.\nnykyiset muistit http://www.verkkokauppa.com/popups/prodinfo.php?id=1015\ntulevat muistit http://www.verkkokauppa.com/popups/prodinfo.php?id=15416\nainakin ovat ihan listan mukaan yhteensopivat emolle.\nvai olisiko jollain parempia muisteja ehdotella? verkkokauppa.com\nJuu kylläpä hyvinkin voi muisteissa olla vikaa, ei vaan älytty heti alkajaisiks erikseen muisteja testata. Mutta hyvä näin Ja ihan hyvii noi muistit ovat.


Kirsi Jokela menetti kaksi ystävää terrori-iskussa Afganistanissa | Eeva\nSairaanhoitaja Kirsi Jokela oli juuri palaamassa Afganistanista Suomeen vuosien työjaksolta, kun hän menetti kaksi ystäväänsä terrori-iskussa. Paluu turvalliseen kotiin tuntui rankalta.\nKirsi Jokelan, 43, koti Tampereella on lämmin ja tunnelmallinen. Se vaikuttaa turvapaikalta, ja sitä se onkin. Neljä vuotta sitten Kirsin kaksi rakasta ystävää ja työtoveria surmattiin Afganistanin Heratissa, ja hänen oli palattava pikaisesti Suomeen oman turvallisuutensa vuoksi.\nKirsi on miettinyt lukemattomat kerrat, miksi hän jäi henkiin ja onko se oikein. Kipu tulee aalloittain.\n”Palaan siihen ajatukseen yhä uudelleen. Vaikka minulla on vankka usko ja se lohduttaa, en voi kieltää, etteikö minulle olisi tullut pimeitä hetkiä. Se on surua.”\nPsykiatrinen sairaanhoitaja, diakonissa Kirsi Jokela muutti ensi kerran Afganistaniin vuonna 2004. Työ alkoi darin kielen opiskelulla, minkä jälkeen Kirsi alkoi kouluttaa sairaanhoitajia. Kehitysyhteistyöhanketta rahoitti muun muassa Suomen ulkoministeriö. Kirsin suomalainen työnantaja oli Kansanlähetys, jonka työntekijät toimivat Afganistanissa suuren kansainvälisen avustusjärjestön alaisuudessa.\nAfgaaninaiset mielletään alistetuiksi, mutta Kirsi Jokela on tavannut siellä hyvin voimakkaita naisia.\nMielenterveyshanke, jossa Kirsi Jokela työskenteli Heratin kaupungissa, sai alkunsa naisten polttoitsemurhista.\n”Ne ovat todellisuutta siellä tänäkin päivänä”, Kirsi kertoo.\nHyvin vaikeissa elämäntilanteissa naiset saattavat valella päälleen esimerkiksi bensiiniä ja sytyttää itsensä palamaan.\n”Jotkut ovat hypänneet tandooriuuniin, isoon maakuoppaan, jossa leivotaan leipää.”\nVuosikausien sota ja levottomuudet ovat riistäneet ihmisiltä paljon. Jokainen perhe on menettänyt läheisiään, ja turvattomuus on jatkuvaa. Koko yhteiskunta on raunioitunut. Ruuan hankinnan taakka painaa erityisesti naisten harteita.\nPerheväkivalta on yleistä, ja perheissä on usein paljon lapsia. Maaseudulla ei ole sähköä, ja talot ovat talvisin kylmiä. Terveyspalvelut puuttuvat etenkin syrjäseuduilta. Koko elämä on usein yhtä suurta huolta.\nAfgaanit arvostavat sitä, että länsimaalaiset kunnioittavat heidän kulttuuriaan. Televisio-ohjelmista opitun perusteella heidän kuvansa länsimaalaisesta naisesta on hyvin kevytkenkäinen.\nPaikalliset tiesivät, että Kirsi Jokela on kristitty. He kunnioittivat hänen vakaumustaan, ja Kirsi puolestaan kunnioitti heidän uskoaan.\n”Oli kiehtovaa löytää oma paikka ja tehtävä siinä maassa”, Kirsi toteaa.\nAfganistanissa hän ei voinut kulkea hiukset hulmuten, mutta kaiken peittävää burkaa hänen ei tarvinnut pukea ylleen.\n”Riitti, että hiukset oli peitetty ja vaatteiden värit olivat maanläheiset. Vaatteiden piti olla väljiä ja peittää kädet ja jalat.”\nKirsiä neuvottiin, ettei kaupungilla saanut nauraa tai hymyillä liikaa. Miehiä ei saanut katsoa silmiin.\n”Julkisilla paikoilla piti olla hillitty. En ole silti koskaan elämässäni nauranut niin paljon kuin Afganistanissa ystävien ja työtovereiden kanssa”, Kirsi muistelee.\nHuumori auttoi jaksamaan, sillä työ oli raskasta.\nAfganistanissa lapsiavioliitot ovat yleisiä, ja 12–13-vuotiaan tytön aviomies saattaa olla todella iäkäs. Eräs tyttö oli syönyt rotanmyrkkyä, kun hänet oli kihlattu vanhalle miehelle. Tyttö selvisi hengissä.\n”Hänen isänsä kertoi, että he olivat köyhiä, ja siksi he olivat myyneet tytön. Siellä avioliitto on tavallaan kuin tyttären kautta saatava sosiaaliturva. Isä itki, sillä tilanne oli vaikea.”\nRahat oli jo käytetty, joten perhe ei voinut perua kauppaa.\n”Lääkäri kirjoitti kirjeen, jossa hän toivoi, että aviopuoliso antaisi tytön asua vielä jonkin aikaa vanhempiensa luona. Emme tiedä, mitä tapahtui. He tulivat jostain kaukaisesta kylästä.”\nMielenterveysongelma vai pahoja henkiä\nAfganistanissa mielenterveyden ongelmia ei läheskään aina tunnisteta, vaan vaikeita psykoosisairauksia pidetään usein pahojen henkien aiheuttamina.\n”Kerran eräs nainen tuli miehensä kanssa kaukaa, parin päivän matkan päästä. Nainen oli sidottu kankailla. Ymmärsimme, että kyse oli psykoosisairaudesta.”\nKesken kaiken nainen tempaisi itsensä vapaaksi ja karkasi. Hän repi vaatteet yltään ja juoksi kivipellolle. Kirsi ja muut hoitajat säntäsivät perään. Myös klinikan autokuski hyppäsi maastoautoon ja kaasutti potilaan kannoille.\nNainen juoksi kohti lapioiden kanssa rehkiviä miehiä, joiden viisautta Kirsi yhä kiittelee.\n”Afgaanimiehillä on päällään viltit. He kaappasivat puolialastoman naisen kunnioittavasti viltin sisään. Me toimme hänet klinikalle ja annoimme lääkettä.”\nVähitellen naisen vointi kohentui, ja puoliso sai tietoa psykoosisairaudesta ja lääkityksen merkityksestä. Vuosia myöhemmin mies toi klinikalle toisen perheenjäsenen, jolla oli myös psyykehäiriö.\n”Näin tieto kulkee. Apua saavat kertovat klinikasta läheisilleen ja naapureilleen.”\nReilut neljä vuotta sitten Kirsi Jokela oli päättänyt palata Afganistanista Suomeen, vuosi aiottua aiemmin. Hän työskenteli tuolloin väliaikaisesti järjestönsä Heratin-tiimin aluevastaavana ja oli ehtinyt jo siirtää vastuuta paikallisten käsiin.\nKirsi tunsi olevansa yksinkertaisesti liian väsynyt jatkamaan kautensa loppuun saakka.\n”Minulle oli kova paikka, kun uuvuin työssäni, vaikka toisaalta koin, että tehtäväni siellä täyttyi. Ammatillisesti takkini oli tyhjä.”\nKirsi sanoo hyppäävänsä herkästi moniin asioihin ja innostuvansa nopeasti.\n”En osannut sanoa ei. Puhun potilailleni levon merkityksestä, mutta en aina osaa antaa itselleni lupaa levätä”, Kirsi Jokela pohtii.\nSitten valkeni päivä, joka muutti kaiken: 24. heinäkuuta vuonna 2014. Oikeastaan tarina alkoi jo edellisiltana. Kirsi ja hänen ystävänsä ja työtoverinsa Seija Järvenpää ja Kaija Martin viettivät rentoa ja nauruntäyteistä iltaa työtovereidensa kanssa. Paaston aikana muslimit eivät syö päivänvalon aikaan, mutta illalla he herkuttelevat.\n”Olen nimennyt sen kirkkauden illaksi, koska Seija ja Kaija loistivat niin. He olivat viettäneet päivän kotona, ja heillä oli ihanat kampaukset. Ajattelen lapsen lailla, että sain nähdä välähdyksen tulevasta kirkkaudesta.”\nKolmikko jutteli seuraavan päivän ostosretkestä basaariin. Kirsillä ei ollut oikeastaan mitään hankittavaa, mutta hänkin aikoi lähteä mukaan.\nSeija rohkaisi häntä kuitenkin jäämään asunnolle.\nSeuraavana päivänä Kirsi odotti ystäviään kaupungilta, kun turvallisuustilannetta seuraavasta järjestöstä ilmoitettiin, että kaupungilla oli isketty ulkomaalaisia vastaan.\n”Kirsi, oletko sinä ja onko sinun tiimisi kunnossa?” häneltä kysyttiin.\n”Sydämeni alkoi hakata. Yritin soittaa Seijalle ja Kaijalle, mutta en tavoittanut heitä. Pian selvisi, että he olivat kuolleet.”\nSuomalaisnaiset oli ammuttu taksiin keskellä kirkasta päivää.\n”Vaikka minulla on vankka usko ja se lohduttaa, en voi kieltää, etteikö minulle olisi tullut pimeitä hetkiä. Se on surua.”\nJärkytys oli valtava. Kirsi itki ja huusi. Hän koki voimakasta yksinäisyyttä ja turvattomuutta. Seijan ja Kaijan hän tiesi olevan turvassa Jumalan luona, vaikka inhimillisesti katsoen tilanne oli kaoottinen ja hirvittävä.\n”Taivaan Isä tietää elämämme päivät, ja minun aikani ei ollut vielä tullut. Seijan ja Kaijan tehtävät täyttyivät, vaikka ihmissilmin paljon jäi kesken. Näille naisille olisi kyllä ollut tehtävää.”\nKirsi sai tuekseen afgaanityötovereita, jotka lähtivät tunnistamaan ruumiit.\n”Minä menin ruumishuoneelle myöhemmin iltapäivällä. Halusin hyvästellä Seijan ja Kaijan. Se auttoi kaiken käsittelyssä.”\nPaikalla oli paljon viranomaisia. Ilmapiiri oli kunnioittava ja arvokas.\n”Sanoin ystävilleni, että tiesin heidän olevan Jeesuksen kanssa. Tein ristinmerkit.”\nKirsi on kiitollinen järjestölleen ja sen paikallisille työntekijöille, että tilanteen hoitamiseksi oli olemassa käytännön suunnitelma. Sairaanhoitajana hän mietti vainajien pesua ja laittamista.\n”Minua vapautti ajatus, että he ovat valkeissa vaatteissa”, Kirsi sanoo ja viittaa Raamatun lupaukseen siitä, että Jeesukseen uskovat puetaan taivaassa valkeisiin vaatteisiin.\nKukaan ei tiennyt, jahtasivatko tappajat myös Kirsiä. Hän pakkasi kaksi laukkuaan, siirtyi väliaikaiseen turvapaikkaan ja lensi seuraavana päivänä maan pääkaupunkiin Kabuliin.\nHeratin-kotiinsa Kirsi ei enää palannut, vaikka aluksi luuli niin. Hän pelkäsi oman turvallisuutensa mutta myös afgaaniystäviensä puolesta. Kirsi vietti kuitenkin vielä pari viikkoa Afganistanissa surren yhdessä työtovereidensa kanssa.\nPaljon iloa ja surua\nKirsi Jokelan vuosiin Afganistanissa liittyy paljon iloa ja surua. Seija ja Kaija eivät olleet ainoat läheiset, jotka hän menetti siellä. Hän myös vaihtoi usein asuinpaikkaa, ja sekin verotti voimia.\n”Elämä oli niin intensiivistä, että väsymys on tullut pintaan vasta nyt, kun on ollut mahdollisuus pysähtyä.”\nSuomessa Kirsi sai keskusteluapua, mutta helppoa kotiinpaluu ei ollut. Hän toipui paluusyksyn ajan lapsuudenmaisemissaan Kauhavalla Etelä-Pohjanmaalla. Vanhempien ja sisarusten siipien suojissa oli turvallista purkaa sisintä.\n”Aluksi olin sokissa. Oli hienoa olla tuo aika läheisten ympäröimänä. Joinakin aamuina tuntui vaikealta nousta, mutta perhe auttoi”, Kirsi muistelee.\n”He osaavat kohdata minut ihanalla tavalla, ja he ovat pitäneet minua silmällä. Heidän kanssaan on ollut tilaa olla.”\nKirsi muistaa tuon syksyn hyvästä puolukkasadosta. Sittemmin hän on innostunut juoksemisesta. Hän nauttii, kun saa liikkua vapaasti ja olla luonnossa.\n”Suru oli kehossani. Ensimmäisen vuoden aikana Afganistanista palattuani tuntui kuin olisin kantanut vatsassani tiiliskiveä. En kuitenkaan osannut nimetä tunnetta.”\nOlisiko pitänyt antaa itselle enemmän aikaa?\nVaikka Kirsi Jokela tunsi itsensä väsyneeksi, hän päätti tarttua mahdollisimman nopeasti arkeen. Hän asettui Tampereelle, jossa koti odotti paluumuuttajaa.\nJälkeenpäin Kirsi on pohtinut, olisiko hänen ollut viisaampaa antaa itselleen enemmän aikaa vain olla. Toisaalta hän uskoo, että rutiinit ja aikataulut olivat hänen tapansa selviytyä.\nKirsi on surrut myös sitä, että Afganistaniin jäi paljon hyviä ystäviä, sekä afgaaneja että ulkomaalaisten tiivis yhteisö.\n”Monet olivat lähtiessäni lomalla, emmekä voineet hyvästellä. Oli ihanaa, että jotkut tulivat myöhemmin käymään Suomessa ja että olen voinut pitää yhteyttä ystäviin.”\n"En jaksanut auttaa"\nKun Suomeen vyöryi pakolaistulva syksyllä 2015, hätämajoitukseen etsittiin työntekijöitä Kirsi Jokelan työpaikalta Tampereen kaupungin erikoissairaanhoidosta.\n”Ajattelin, että se olisi juuri minun juttuni, mutta sitten itkin ja ymmärsin, etten jaksanut. Olen kiitollinen, että tunnistin itse oman tilani. Kun sitten tapasin afgaaneja ja he kertoivat kokemuksistaan, omat kokemukseni nousivat pintaan.”\nMuutaman kuukauden kuluttua Kirsi jaksoi jo lähteä mukaan vapaaehtoistyöhön. Hän toimii pakolaisten tulkkina, vierailee vastaanottokeskuksissa ja auttaa myönteisen turvapaikkapäätöksen saaneita kodin laittamisessa.\nYstävien ja työtovereiden surma on muuttanut Kirsi Jokelan suhtautumista ja luottamusta ihmisiin.\n”Tapahtuma järkytti perusturvaani. Olen ollut aika sinisilmäinen, ja olen vieläkin. Haluan uskoa ihmisestä hyvää. Elämä voi kuitenkin muuttua silmänräpäyksessä. On sairautta ja kuolemaa”, Kirsi toteaa.\n”Olen pysähtynyt miettimään, missä minun toivoni on. Uskon, että tämä ei ole ainoa maailma, vaan elämää on kuoleman jälkeenkin. Kuolema ja pahuus ovat koskettaneet minua, mutta toivoani ne eivät ole sammuttaneet.”\nLuonnostaan valoisasti hymyilevän Kirsin nauru raikaa edelleen tämän tästä. Hän kokee saaneensa viimein elämänilonsa takaisin. Hänelle elämä on lahja.\n”Jotkut Suomessa asuvat afgaanit kutsuvat minua ’Kriisiksi’”, Kirsi sanoo nauraen ja huomauttaa, että kriisi on mahdollisuus tarkistaa suuntaa. ●


Hae hotellit lähellä kohdetta: Pasta Brava\nNäytä top 3 suosituinta Suosittua juuri nyt kohteessa Singapore Myydyin Rucksack Inn @ Mackenzie 15 Mackenzie Road Standard-1 hengen huone - ikkunaton varattu 1 minuutti, 35 sekuntia sitten Aljunied@SG 96A Lorong 27 Geylang (Next to Aljunied MRT Station) Above Mayflower Food Supply 4 hengen huone varattu 4 minuuttia, 34 sekuntia sitten Travellers Loft @ Lavender 292 Lavender Street 6 hengen makuusali - Ilmastoitu varattu 4 minuuttia, 47 sekuntia sitten Hotel Bencoolen @ Hong Kong Street 47 Hongkong Street Deluxe kahdella vuoteella varattu 8 minuuttia, 43 sekuntia sitten W Singapore Sentosa Cove 21 Ocean Way Marvelous-sviitti - Venesatama- tai allasnäköala varattu 10 minuuttia, 40 sekuntia sitten Viisi hyvää syytä valita Agoda! Yli 925 000 majapaikkaa maailmanlaajuisesti\nSingapore on kuuluisa suosituista nähtävyyksistään, kuten Pasta Brava. Agoda.fi tarjoaa hotellihuoneita alhaisimpaan hintaan, monet niistä Ravintolat ja kahvilat maamerkin läheisyydessä. Täydellisen hotellin löytäminen nähdäksesi Pasta Brava on helppoa Agoda.fi osoitteesta, valitse useista hotelleista, kuten Yes Chinatown Point Hotel ja Wink Hostel. Agodan turvallinen nettivarauslomake on helppo ja nopea tapa varata hotelleja maamerkkien, kuten Pasta Brava läheltä. Hotellit on helppo tarkistaa Singapore kaupunkisivujen kautta, jotka on varustettu kätevillä hakuvälineillä ja laajoilla hotellitiedoilla. Yli 22 000 kaupunkia ympäri maailmaa varattavanasi, yhä useammat matkustajat valitsevat agoda.fi:n hakeakseen hotelleja nähtävyyksien läheltä, kuten Pasta Brava.\nHotellit lähellä kohdetta Pasta Brava lähin hotelli\nLoistava rentoutumiselle ja mukavalle lomalle, Amara Singapore sijaitsee alueella Chinatown kohteessa Singapore. Tämä hotelli on 5.0 km päässä keskustasta ja tarjoaa pääsyn kaupungin tärkeisiin kohteisiin. Hotellista on merkittävän helppo pääsy kaupungin lukemattomille nähtävyyksille, kuten Seng Wong Beo temppeli, Kanadan lähetystö, ReDot Fine Art Gallery. Amara Singapore tarjoaa hotellin asiakkaille erilaisia mukavuuksia ja laajan palveluvalikoiman ja on sitoutunut varmistamaan, että vierailusi on mahdollisimman onnistunut. Tämä hotelli tarjoaa lukuisia palveluita tyydyttääkseen jopa kaikkein vaativimman vieraan. 18 kerroksesta löytyvät 392 huonetta tarjoavat lämpimän ja miellyttävän majoituksen. Osasta huoneista löydät myös modernit mukavuudet, kuten maksuton tee, kaappi, pyyhkeet, vaaka, tossut. Hotellin vapaa-ajantilat, joihin kuuluu kuntosali, uima-allas, on suunniteltu vain rentoutumista varten. Erinomaiset mukavuudet ja loistava sijainti tekevät hotellista Amara Singapore täydellisen tukikohdan, jossa voit nauttia oleskelustasi kohteessa Singapore.\nSuositut hotellit lähellä Pasta Brava


Perusturvakuntayhtymä Akselin vuoden 2017 talousarvion ja taloussuunnitelman 2018 laadintaohje - PDF\nDownload "Perusturvakuntayhtymä Akselin vuoden 2017 talousarvion ja taloussuunnitelman 2018 laadintaohje"\n1 Perusturvakuntayhtymä Akselin vuoden 2017 talousarvion ja taloussuunnitelman 2018 laadintaohje 1 Talousarvion laadintaprosessi ja aikataulu Vuoden 2017 talousarvion laadintaprosessi aikatauluineen sekä vastuutahoineen on seuraava: Määräaika Tehtävä Vastuuhenkilö/-taho Investointiesitykset jäsenkuntien teknisille toimille Investointiesitykset jäsenkunnille Yhtymähallitus Vuoden 2017 talousarvion valmisteluohjeet Jäsenkuntien kunnanhallitukset Sisäisten erien syöttäminen Budnettiin (työterveyshuolto, muut toimikunnat, toimistohenkilöstö, atk-menot, palkka- ja taloushallinto) Sisäiset erät ja vyörytykset v tehtynä Pääkirjanpitäjä Tulosyksiköiden talousarvioesitykset valmiina (Budnetti) Investointiesitykset vuodelle 2017 valmiina, toimitetaan talous- ja henkilöstöpäällikölle Talous- ja henkilöstöpäällikkö Terveyspalvelujen palvelulinjajohtaja Tulosyksiköiden päälliköt Talousarvion tarkemman valmisteluohjeet Yhtymähallitus Talousarvion käyttötalousosan tekstit valmiit perusteella tehdyt korjaukset ja muutokset talousarvioluonnokseen tehtynä Talousarvion 1. luonnos valmis Talous- ja henkilöstöpäällikkö Talousarvion 1. käsittely Yhtymähallitus Korjaukset ja muutokset talousarvioluonnokseen tehty Talousarvioesitys valmis Talous- ja henkilöstöpäällikkö Talousarvion käsittely ja hyväksyminen Yhtymähallitus\n2 2 2 Tarkemmat valmisteluohjeet Jäsenkunnat antavat mennessä talousarvion valmisteluohjeet. Yhtymähallitus käsittelee valmisteluohjeet Talousarvioesityksen syöttäminen Budnet-järjestelmään tulee kuitenkin aloittaa aikaisemmin, jotta talousarvioesitys on valmis syyskuun loppuun mennessä. Talousarvio ja taloussuunnitelma laaditaan siten, että kuntayhtymän alueella asuvien asukkaiden tarvitsemat lakisääteiset sosiaali- ja terveyspalvelut voidaan järjestää tai hankkia rajoitetusti ostopalveluna. 2.1 Henkilöstökulut, tilit Tulosalueet syöttävät henkilöstön palkat vuoden 2017 osalta Budnetti-ohjelmiston palkkasuunnitteluosiota käyttäen. Budnetti laskee mahdolliset palkankorotukset vuodelle 2017 sekä sivukulut automaattisesti. Suunnitelmavuoden (2018) palkat laaditaan keskitetysti taloushallintoyksikössä. Vuoden 2017 työja virkaehtosopimusten mukaisia palkankorotuksia ei vielä ole tiedossa. Palkkasuunnittelussa käytetään seuraavia tilejä: 4000 Vakinaisten kuukausipalkat Vakituiset työntekijät/viranhaltijat Palkattomien poissaolojen sijaisuudet (esim. vuorotteluvapaa, palkaton äitiysvapaa, hoitovapaa, opintovapaa yms.) 4009 Sairaus- ja äitiyslomasijaiset Sairausloman, palkallisen äitiysloman, tilapäisen hoitovapaan sijaisuudet 4015 Vuosiloma- ja muut sijaiset Vuosiloma, koulutus- ja arkipyhien sijaisuudet 4018 Työllistettyjen palkat Työllistettyjen palkat Palkkasuunnittelussa on vuoden 2016 talousarvion laadinnan yhteydessä syötetyt henkilöt ja palkkatiedot. Budjetin syöttäjän tulee varmistaa, että tiedot vastaavat vuoden 2017 suunnitelmaa. Palkkasuunnitteluun täytetään työntekijäkohtaisesti seuraavat tiedot: Toiminto Toiminnon numero, mikäli työntekijän palkka jakautuu toiminnoille Kohde 0 Tili Palkkatili, kt. ohjeet yllä Nimi Työntekijän nimi Vakanssi Tehtävänimike KK-palkka Kokonaispalkka (ml. henkilökohtaiset lisät, työkokemuslisät jne.) Yks-% Työaikaprosentti, jos palkkakustannukset jakautuvat usealle kustannuspaikalle/toiminnolle KK Palkallisten kuukausien lukumäärä (vakituisella 12) L % 6 (lomarahaprosentti) Lkm 1 Sop. kvt Henkilöstösivukulut Talous- ja henkilöstöpäällikkö syöttää keskitetysti henkilöstömenoista seuraavat tiedot vuoden 2016 toteutumien perusteella: 4102 Varhe-maksut 4230 Sairausvakuutuskorvaukset 4240 Tapaturmakorvaukset\n3 3 Budnetti-järjestelmä laskee henkilöstösivukulut automaattisesti. Henkilöstösivukulujen laskennassa käytetään seuraavia prosentteja: Tili Prosentti Selite ,5 % Kuel ,18 % Sotu ,00 % Työttömyys ,00 % Tapaturma ,10 % Muut 2.2 ICT-palvelut, tili 4342 Kaikki ict-hankinnat, ml. pienhankinnat, ohjelmistojen lisenssit, käyttömaksut, ict-laitteiden leasing- ja vuokrakulut kohdistetaan kustannuspaikalle Näitä ei siis budjetoida yksikön omiin määrärahoihin. Tulosalueen kustannuspaikoille tilille 4342 kirjataan vain kiinteän- tai langattoman verkon kustannukset (DNA). 2.3 Investoinnit Jäsenkunnille tehtävät kuntayhtymän käytössä oleviin kiinteistöihin kohdistuvat investointiesitykset on oltava valmiina mennessä. Kuntayhtymän atk- ja muut irtaimistoinvestointiesitykset tallennetaan budnettiin talousarvion hyväksymisen jälkeen. Investointiesitykset (hankinta-arvo yli euroa) valmistellaan excel-taulukkoon, joka toimitetaan talous- ja henkilöstöpäällikölle mennessä. 2.4 Sisäiset erät ja poistot Sisäisten erien menot ja tulot sisällytetään ko. yksiköiden määrärahoihin ja tuloarvioihin. Sisäisiä eriä vuonna 2017 ovat yhteistyötoimikunta, toimistohenkilöstö, atk-palvelut, talous- ja palkkahallinnon palvelut sekä työterveyshuolto. Kaikki sisäiset erät vyörytetään tulosalueille taloushallintoyksikön toimesta mennessä. Taloushallintoyksikkö syöttää suunnitelman mukaiset poistot keskitetysti. 3 Talousarvion rakenne Perusturvakuntayhtymä Akselin talousarvio vuodelle 2017 ja taloussuunnitelma vuodelle 2018 noudattaa Kuntaliiton suositusta kunnan ja kuntayhtymän talousarviosta ja -suunnitelmasta. Talousarvion ja -suunnitelman rakenne on seuraava: 1. Yleisperustelut Yleisperusteluissa käsiteltäviä asiakokonaisuuksia ovat muun muassa väestökehitys kuntayhtymän alueella, suunnittelukaudelle ajoittuvat lainsäädäntöhankkeet ja alueelliset kunta- ja palvelurakennehankkeet, sekä henkilöstö suunnitelmakaudella ja henkilöstöä koskevat toiminnalliset tavoitteet. 2. Käyttötalousosa Käyttötalousosassa on esitetty hallinnon sekä palvelulinjojen tulosyksiköiden käyttötalouden toiminnalliset ja taloudelliset tavoitteet perusteluineen. Sekä toimintaa että taloutta koskevista tiedoista esitetään talousarviovuoden (2017) tietojen lisäksi vähintään viimeisen valmistuneen tilinpäätöksen (2015), kuluvan vuoden talousarvion (2016) sekä suunnitelmavuoden (2018) tiedot.\n4 4 Käyttötalousosan tulosaluekohtaiset perustelut jakaantuvat seuraaviin kokonaisuuksiin: Tulosalueen toiminta-ajatus Tulosalueen otsikon alla esitetään tiivistetyssä muodossa kyseisen toiminnan toimintaajatus. Toiminnan tavoitteet Tulosalueelle asetetut tavoitteet on jaettu kolmeen painopistealueeseen: asiakas, palvelut ja talous. Tavoitteet esitetään taulukkomuodossa, jossa jokaiselle tavoitteelle on kuvattu kriittinen menestystekijä, mittari sekä tavoitetaso (BSC-kortti). Tavoitteiden toteutumista seurataan tilinpäätöksessä. Henkilöstöä koskevat tavoitteet kootaan yhteen koko organisaatiota koskeviksi tavoitteiksi. Toimintaympäristö ja sen muutokset Toimintaympäristön kuvaus ja siinä mahdollisesti suunnitelmakauden aikana tapahtuvat muutokset Tulosalueen taloudelliset ja toiminnalliset tunnusluvut Tulosalueen toiminnan ja talouden kannalta keskeiset tunnusluvut vertailutietoineen, esim. asiakasmäärät, yksikköhinnat, kustannukset e/asukas, jne. Asukaskohtaisia tunnuslukuja laskettaessa käytetään asukaslukuna: Asukasluku Masku Mynämäki Nousiainen Yhteensä Henkilöstö Tulosalueen virat ja toimet tehtävänimikkeittäin. Osa-aikaisesta henkilöstöstä kerrotaan osa-aikaprosentti. Virat ja toimet esitetään myös suunnitelmavuosilta. Tulosalueen toimintatulot ja -menot Tulosalueen toimintatulot ja menot esitetään taulukkomuodossa. Taulukot lisätään keskitetysti. Käyttötalouden pohjat tallennetaan y-asemalle (Y:\_Akseli\_\_TA 2016) vastuuhenkilöiden käytettäväksi. 3. Tuloslaskelmaosa Talousarvion tuloslaskelma noudattaa samaa kaavaa, kuin tilinpäätöksen tuloslaskelma. Laskelmassa esitetään vain ulkoiset erät. 4. Investointiosa Investointiosassa esitetään suunnitelmakauden irtaimistoinvestointien (yli euroa) kustannusarviot, määrärahat ja mahdolliset tuloarviot. 5. Rahoitusosa Talousarvion rahoitusosassa esitetään toiminnan, investointien ja rahoituksen rahavirrat.\n5 5 6. Määrärahojen ja tuloarvioiden yhteenveto Määrärahojen ja tuloarvioiden yhteenvedossa esitetään yhteenvetolaskelma käyttötalousosan, investointiosan, tuloslaskelmaosan ja rahoitusosan sitoviksi hyväksymät erät. 7. Liitteet Virat ja toimet Henkilöstökulut Nettokustannukset yhteensä Suoritemäärät Yksikköhinnat Vuosisopimus, Masku Vuosisopimus, Mynämäki Vuosisopimus, Nousiainen Tiivistelmä jäsenkuntien maksuosuuksista 4 Budnetti-vinkkejä Talousarvion syöttämistä varten, ohjelmasta tulee tehdä kustannuspaikkavalinnan lisäksi seuraavat valinnat: Valitsemalla Ulkoiset/sisäiset-valikosta vain ulkoiset erät, eivät keskitetysti syötettävät sisäiset erät sekoita talousarvion suunnittelua. Sisäiset erät eivät ole tulosaluetta sitovia, joten niiden seuranta ei talousarvion laadinnan aikana ole tarpeellista. Palkkojen syöttämistä varteen tehdään vastaavat valinnat kohdasta Palkkasuunnittelu. Puuttuva tili Puuttuvan tilin saa lisättyä valitsemalla yllä kuvatusta valikosta kohdasta Lisäysrivit : Lisäysrivit ja ajamalla halutun kustannuspaikan raportin uudelleen. Sen jälkeen painamalla mitä tahansa tilinumeroa avautuu valikko, josta puuttuvan tilin voi valita. Tili lisätään painikkeella Lisää.\nPERUSTURVAKUNTAYHTYMÄ AKSELIN TALOUSARVIO VUODELLE 2016 JA TALOUSSUUNNITELMA VUOSILLE 2017 2018\nPERUSTURVAKUNTAYHTYMÄ AKSELIN TALOUSARVIO VUODELLE 2016 JA TALOUSSUUNNITELMA VUOSILLE 2017 2018 Yhtymähallitus 30.9.2015 Maskun kunnanvaltuusto xx.xx.2015 Mynämäen kunnanvaltuusto xx.xx.2015 Nousiaisten


Hiihdonopettajan tarina: pöllön siivet, jotka saavat lentämään | Ski.fi\nEtusivu / Artikkelit / #iloirtirinteestä / Hiihdonopettajan tarina: pöllön siivet, jotka saavat lentämään\nHiihdonopettajan tarina: pöllön siivet, jotka saavat lentämään\nJuuso Holstein elää unelmaansa: pikkupojan tapaan hän saa toteuttaa hauskimmat unelmansa ja kokea tunturit yhdessä ystävien kanssa.\nTuuli taisi käydä vahvasti pohjoisesta. Tai ehkä sitä vain kuuli kaiken paremmin tunturien syleilyssä. Viisivuotiaan pojan sukset kantoivat etelästä pohjoiseen jo vuosikymmeniä kestäneeksi kansallispuistoseikkailuksi ja viimeisimpänä luonnon mystisiä tarinoita ylistävään luovuuteen.\n”Usein tunturin evää pitkin kulkiessani mietin mihin nämä polut ovat sitä aikaisemmin kulkeneita johdattaneet. Itselleni juuri Pallaksen polut ovat olleet merkityksellisimmät, henkilökohtaisimmat, turvallisimmat ja jännittävimmät. Ne ovat vieneet minut paikkoihin ja ajatuksiin, joiden avulla silmiä siristäen tätä maailmaa nautiskelen”, miettii Pallaksen Pöllöt -hiihtokoulun johtaja Juuso Holstein.\nYli 50 vuotta lähestulkoon samalla ideologialla toiminut Elämyshiihtokoulu Pallaksen Pöllöt on koskettanut toiminnallaan ja läsnäolollaan monia ihmisiä. Kolmikymppisen hiihtokoulun johtajan Juuso Holsteinin elämään se on tuonut korillisen tavallisuudesta poikkeavia elementtejä.\n”Aluksi pienelle pojalle Pallas ja Pöllöt näyttäytyivät hahmoina, joiden elämänmakuinen meno tarttui paikoitellen hieman ujoonkin lapseen. Aikuisiän lähestyessä tuo näkemys oli muuttunut jo varsin sokerikuorrutteiseksi ja heti täysikäisenä ilman sen suurempia joukkueurheilutaustoja pöllöjengi tuntui omalta tärkeältä tiimiltä. Muutamien vuosien aikana siitä ja koko tunturialueesta muodostui perhe, jolta saa henkeäsalpaavalla tavalla enemmän kuin sille pystyy koskaan antamaan takaisin”, Juuso kuvailee.\nViime aikoina Pallaksen Pöllöt ovat ottaneet vahvan jalansijan vapaalaskupuolella takamaastoissa ja tunturioppaina.\n”Ehkä sitä kautta voimme avata alueen kauneutta ja elämyspalettia entistä enemmän ja antaa ihmisille palan Pallasta, johon itse olen päässyt kaksin käsin kiinni”.\nElämänmakuisia hetkiä tuntureilla\nSe, että tuntureilla voi viettää sukset jalassa noin 100 päivää vuodessa, on vaatinut päättäväisyyttä ja muutoksia elämässä. Kauppakorkeakouluaikana suunta oli kohti pohjoisen kevättä opettelemaan Pallaksen maastoa opiskelukavereiden jäädessä odottamaan jo kesän juhlia. Kun useammat kevätlumet olivat sulaneet tuntureilta, oli aika muuttaa Muonion alueelle ja löytää tapa toteuttaa itseään aikuismaisesti.\nOpetuksen, opastuksen ja hiihtokoulun johtamisen lisäksi Juuso on creative manager Lapland Hotels -yrityksessä. Työssään hän pyrkii kääntämään tuntureilla koetut puuterielämykset voimavaroiksi esimerkiksi uuden Lapland Hotels Bulevardin tarinankerronnassa tai kekseliäisyydessä.\n”Olen ylpeä mahdollisuudesta muuntaa omat kokemukseni käsin kosketeltaviksi ja moderneiksi hetkiksi Helsingin keskustassa”, sanoo Juuso Holstein.\nOmistautuminen ja innostuminen näkyy tekemisessä:\n”Välillä iltaisin suuntaan vajaan maalailemaan kultaisia poronsarvia uuden hotellimme seinälle, sillä minusta on tärkeää heittää aivot hetkeksi narikkaan sekä tehdä asioita omin käsin ja luoda yhdessä pysyviä jälkiä.”\nLappi ja Pallas eivät irrota otetta hetkeksikään.\n”Vaikka viime ajat ovatkin menneet paljolti Helsingin päässä, pian pohjoinen vetää jälleen puoleensa, kun pääsen osallistumaan hiihtokeskusten brändiprojektiin. Monelta osin minusta tuntuu, että olen unelmayhtälössä; harrastukseni on työni lähde ja inspiraation tyyssija. Toisaalta tämä vaatii myös paljon; jatkuvaa heittäytymistä, läsnäoloa kellon ympäri, jäätyneitä varpaita ja öitä autiokämpissä. Talvet asun Pallaksen tunturihotellin viiden neliön sviitissä huoltoportaiden alla”, Juuso naurahtaa.\n”Tämän kaiken edessä saan olla yhä se leikkisä pikkupoika, joka toteuttaa hauskimmat unelmansa. Ja toisaalta se vastuullinen ja turvallisuuden mukaan kulkeva opas, jonka intohimona on kokea Pallaksen tunturit yhdessä ystävien kanssa.”\nPallaksen erilaisuutta korostaa pöllöjen elämänmittainen ja pyyteetön työ tunturin eteen. Osa on opastanut pohjoisen lumilla yli 30 vuotta ja jatkaa Pöllöjen tarinaa edelleen. Tärkeää on tunturin henki ja yhteisöllisyys, jonka perinne elää vahvana.\nPallaksen Pöllöissä on tällä hetkellä noin 20 aktiivia, jotka toimivat takamaastoissa niin vapaalasku- kuin tunturihiihto-oppainakin. Oppaiden sydän sykkii vahvasti Pallakselle.\nTällä hetkellä pöllöt etsivät vahvistuksia upeaan joukkoonsa – Pöllöt etsivät takamaastosta nauttivia persoonallisia hiihdonopettajia remminsä. Lisää hausta voi lukea osoitteesta pallaksenpollot.com/hae\nSuomalaista lumiturvallisuuskoulutusta on viimeisen kahden talven aikana kehitetty Tieto kantaa lumella -hankkeessa. Tavoitteena on tuottaa lumiturvallisuuskoulutusta ja varmistaa suomalaisen lumiturvallisuuskoulutuksen vakiintuminen.


Taltuta kaaos – vinkit vaatekaapin siivoukseen - MTVuutiset.fi\nTaltuta kaaos – vinkit vaatekaapin siivoukseen\nJulkaistu 05.05.2014 11:57\nMilloin viimeksi järjestelit vaatekaappisi? Vaatekaapin siivous on yksi niistä kotitöistä, jotka valitettavan usein jäävät vain suunnitteluasteelle. Ota itseäsi niskasta kiinni kevätsiivouksen yhteydessä, ja järjestele vaatteesi siten, että ne pysyvät jatkossakin hyvässä järjestyksessä.\nJärjestele vaatekaappisi vaihe vaiheelta homelifesimplified.com -sivuston ohjeilla.\nVaihe 1: Lajittele tyypin mukaan\nJos et ole järjestellyt vaatekaappiasi vaateryhmien mukaisesti, tee tämä asia ensimmäiseksi. Et voi muistaa mitä sinulla jo on, jos paidat, hameet ja housut ovat kaapissa samassa paikkassa. Tyhjennä koko kaappisi, ja kokoa esimerkiksi kaikki lyhythihaiset paitasi yhdelle hyllylle.\nVaihe 2: Eroon viallisista vaatteista\nHeitä roskiin vialliset ja rikkinäiset vaatteet. Tahraisista, pesussa venyneistä ja reikäisistä vaatteista täytyy hankkiutua eroon. Jos vaate on siinä kunnossa, ettei sitä voi lahjoittaa vaatekeräykseen, on sitä turha säilyttää kaapissa. Voit jättää kaappiisi yhden vaatteen, jolla on sinulle tunnearvoa, mutta et kymmentä tällaista vaatetta.\nVaihe 3: Käy läpi eri vaateryhmät ja arvostele vaatteet\nOnko sinulla jotakin tietynlaista vaatetta useampi kappale? Kun lajittelet vaatteet ryhmittäin, saatat esimerkiksi huomata, että omistat viidet mustat housut. Istuvatko kaikki housut sinulle täydellisesti, vai käytätkö näistä housuista vain kahta suosikkipariasi? Lahjoita vaatekeräykseen yhdet mustat housut, joita et koskaan käytä.\nJos et ole käyttänyt housuja siksi, että ne ovat hautautuneet kaapin pohjalle, ota housut nyt käyttöön. Kiinnitä huomiota siihen, ettet enää osta uusia vastaavia vaatekappaleita. On hyvä omistaa useampi samanlainen vaate, jos tämä vaate kuuluu suosikkeihisi. Muussa tapauksessa ylimääräisistä vaatteista voi hyvin luopua.\nKiinnitä siivouksen aikana huomiota myös siihen, mitä sinun pitäisi vielä ostaa. Jos esimerkiksi huomaat, että suurin osa topeistasi on pahasti venyneitä, ja omistat vain muutaman hyväkuntoisen topin, voit hyvillä mielin ostaa uuden topin seuraavalla ostosreissulla.\nVaihe 4: Kysy itseltäsi vaikeat kysymykset\n1. Oletko käyttänyt tiettyä vaatetta viimeisen vuoden aikana? Miksi et ole käyttänyt?\n2. Istuuko vaate hyvin? Jos se ei istu, oletko valmis muuttamaan sitä, ja käyttämään vaatekappaleeseen lisää rahaa, jotta se istuisi paremmin?\n3. Onko vaate vain muisto menneestä elämänvaiheesta? Yritätkö palata menneeseen? Ehkä tietty takki muistattaa sinua hauskoista opiskeluajoista, muttei enää mahdu sinulle.\n4. Oliko vaate lahja ja säilytät sitä vain tunnesyistä? Jos et käytä enää vaatekappaletta, mieti tarkkaan, ennen kuin laitat sen takaisin vaatekaappiisi. Asiat eivät ole ihmisiä, joten lahjoista kannattaa luopua saadakseen lisää tilaa kotiin. Tietenkin voit säilyttää yhden tai kaksi vaatekappaletta, jotka ovat sinulle tunnetasolla todella tärkeitä. Ei ole kuitenkaan järkevää säilyttää vuodesta toiseen kaapissa tätisi antamaan villapuseroa vain siksi, että hän aina halusi nähdä sinut tässä paidassa.\n5. Etkö raaski luopua tietystä vaatteesta vain siksi, että se oli ostettaessa kallis? Raha, jonka käytit vaatteeseen on menetetty – nyt voit lahjoittaa vaatekappaleen keräykseen, tai antaa sen kaverille, jolloin vaate tekee toisen ihmisen iloiseksi. Tai voit myydä vaatteen. Varmaa on se, ettei kukaan hyödy vaatteesta, jos se toimii pelkästään vaatekaappisi täytteenä.\nVaihe 5: Luo uusi vaatevarasto\nSäilytä vaatteet, joista todella pidät, ja joita tiedät käyttäväsi. Käy läpi muut vaatteet ja päätä lopullisesti, mikä jää kaappiisi, ja mitkä vaatteet lahjoitat tai myyt pois. Älä täytä kaappejasi ja laatikoitasi tungokseen asti. Ole tietoinen siitä, millaisia vaatteita sinulla on käytettäväsi.\nMieti, mitkä vaatteet täytyisi korvata uusilla, ja miten vaatteet sopivat yhteen muita vaatteidesi kanssa. Jos rakastat tiettyä hametta, mutta sinulla ei ole enää toppeja, jotka sopisivat hameen kanssa, etsi seuraavaksi sellainen paita, joka sopii täydellisesti hameeseen. Jos et enää halua käyttää pikkuruisia alusvaatteita, lähde etsimään kauneimpia ja mukavampia alusvaatteita, joihin sinulla on varaa.


SAK uudesta työaikalaista: Positiivista työntekijöiden vaikutusmahdollisuuksien lisääntyminen - ePressi\nSAK uudesta työaikalaista: Positiivista työntekijöiden vaikutusmahdollisuuksien lisääntyminen\nSAK pitää hyvänä, että uudistuksessa työaikalakiin lisätään säädökset työaikapankista, joka lisää mahdollisuuksia sovittaa yhteen työtä ja vapaa-aikaa.\nUuden lain mukaan työaikapankista sovitaan yhdessä työntekijöiden, ensisijaisesti luottamusmiehen, kanssa. Uudella työaikalain mukaisella työaikapankilla ei ole vaikutusta työehtosopimuksiin eikä sitä käytetä, jos työpaikalla on käytössä työehtosopimuksen mukainen työaikapankki.\n– Toivottavasti yhä useammilla työpaikoilla innostutaan miettimään sitä, miten juuri meidän työpaikalla voidaan paremmin huomioida työntekijämyönteiset joustot, sanoo johtaja Annika Rönni-Sällinen.\nTyöaikapankkiin voidaan siirtää muun muassa ylitöitä ja säästää ja yhdistellä niitä toisiinsa. Työntekijällä on oikeus pitää säästöjä vapaana vähintään kaksi viikkoa kalenterivuoden aikana. Jos vapaan pitämisestä ei sovita mitään ja jos työnantajan päättämä vapaan ajankohta ei sovi työntekijälle, työntekijällä on oikeus saada vapaa rahana.\nSAK on pahoillaan siitä, että lakia ei loppuun asti valmisteltu kolmikantaisesti.\n– Kolmikantainen työryhmä päätyi yli vuosi sitten erimieliseen esitykseen. Tämä johtui suurelta osin työryhmälle annetusta liian kireästä aikataulusta.\nLaki viimeisteltiin ministeriössä eikä esitykseen viime vaiheessa tehtyjä muutoksia ole käyty läpi työmarkkinajärjestöjen kanssa. Annika Rönni-Sällisen mukaan menettelytapa lisää näkemyseroja ja tulkinnanvaraisuutta lain sisällöstä ja on omiaan aiheuttamaan epävarmuutta lain soveltamisessa.\nHallitus antoi lakiesityksen työaikalaista tänään eduskunnalle. Lain on tarkoitus tulla voimaan vuoden 2020 alusta\npuh. 050 378 0270