Hetkirakkaus vastaan Suuri Rakkaus - Elä Paremmin\nHetkirakkaus vastaan Suuri Rakkaus\nOlen viime aikoina kovasti pohtinut lempitunnettamme rakkautta ja sitä, miksi onnistumme kerta toisensa jälkeen muuttamaan tämän kiltin ja myönteisen tunteen joksikin rumaksi ja epämiellyttäväksi.\nYksi mielestäni varsin pätevä selitys on, ettemme ymmärrä ns. Suuren Rakkauden ja Hetkirakkauden eroa.\nSuuri Rakkaus, jota myös Hollywood-rakkaudeksi kutsutaan, on kulttuurissamme vallitseva ihanne siitä, millaista rakkaus on. Se on suurta, leiskuvaa, intohimoista, esteet tieltään pyyhkäisevää, pysyvää ja lopullista. Kun rakastut, tarkoittaa se kaiken muun unohtamista, sillä rakkaus on kaikesta tärkeintä. Se vaatii toimintaa ja omistautumista. Mikäli rakkauden tiellä on esteitä, ne pyyhkäistään tieltä. Mikäli rakkauden kohde ei ole vielä meidän, häntä on tavoiteltava. Mikäli joku muukin janoaa rakkautemme kohdetta, on häntä estettävä. Kaikki on sallittu sodassa ja rakkaudessa.\nSuuri Rakkaus on kuitenkin hyvin moniongelmaista. Siihen sisältyy pakko saada rakkautemme kohde itsellemme, välittämättä mistään, sillä hei, rakkaushan on kaikesta tärkeintä.\nRakastuessamme varattuun tai perheelliseen, on omien itsekkäiden tunteidemme vuoksi romutettava toinen suhde tai perhe.\nJos rakastumme henkilöön, jonka elämäntapa on ristiriidassa omamme kanssa, jommankumman on luovuttava omasta elämäntavastaan.\nJos rakastumme ihmiseen, jota emme voi siinä hetkessä saada itsellemme, on hänen saamisekseen taisteltava, toisinaan myös ikävin keinoin.\nMikäli olemme rakkaudelle rakennetussa yksiavioisessa suhteessa ja huomaammekin haluavamme, tai auta armias tuntevamme rakkautta johonkin kolmanteen osapuoleen, syyllistämme itseämme “pahoista” ja “vääristä” tunteistamme. Mikäli ihastumme suhteen ulkopuoliseen henkilöön, on meissä oltava jotain vikaa!\nSuuri rakkaus on omivaa. Mikäli joku kolmas osapuoli kehtaa olla niinkin röyhkeä, että rakastuu oman rakkautemme kohteeseen, on tilanne kriisiytettävä ja hankkiuduttava tästä kolmannesta osapuolesta eroon.\nSuuri rakkaus on hölmöä. Se perustuu uskoon, että rakkaus pysyy samanlaisena aina. Ettemme kyllästy, totu tai muutu. Kun niin lähes väistämättä käy, suurella rakkaudella ei ole keinoja asian ratkaisemiseen. Rakastaa täytyisi, mutta kun ei oikein enää halua eikä osaa.\nTämä näyttää johtavan kulttuurissamme ylivoimaisesti suosituimpaan parisuhdemuotoon: sarjayksiavioisuuteen. Rakastumme, luomme yhteisen elämän, kyllästymme, päätämme suhteemme ja toistamme saman seuraavan henkilön kanssa. Samalla pohdimme, onko meissä jotain vikaa, kun emme ilmeisesti osaa rakastua oikeisiin ihmisiin tai hoitaa suhdetta niin, että se kukoistaisi vuosikymmenestä toiseen.\nJa kun rakkaus alkaa maistumaan puulta, vikaa täytyy olla meissä itsessämme, ei suinkaan siinä, että olemme rakentaneet elämämme sellaisen rakkauden mallin varaan, joka ei monissa tapauksissa toimi.\nMikä olisi parempi malli? Mikä vaihtoehto Suurelle Rakkaudelle?\nHetkirakkaudessa hyväksymme sen, että rakkaus ei ole mikään elämää suurempi, jatkuva ja vain yhteen kohteeseen keskittyvä tunne. Rakkaus välähtelee arjessamme pieninä annoksina eri hetkissä.\nVoin tuntea rakkautta nukahtaessani kumppanini viereen. Voin tuntea rakkautta jutellessani ystäväni kanssa. Voin tuntea rakkautta illanistujaisissa tunti sitten tapaamani tyttöä kohtaan. Voin tuntea rakkautta telkkarissa näkemääni ihmistä kohtaan, vaikken edes tunne häntä. Voin tuntea rakkautta lukiessani jonkun Äiti Teresan tekemisistä. Voin tuntea rakkautta kadulla vastaantulevaa minulle täysin tuntematonta ihmistä kohtaan.\nRakkaus on ihan tuikitavallinen tunne, jossa ei ole mitään yliluonnollista. Jokainen meistä voisi tuntea sitä lukuisissa tilanteissa, mikäli vain antaisimme itsemme tehdä niin. Jos emme piiloutuisi Suuren Rakkauden ajatuksen taakse ja pitäisi kaikkia vähäisempiä yhteydenhetkiä vain ihastumisina tai jonain muuna, elämässämme olisi huomattavasti enemmän rakkautta.\nMinä rakastun monta kertaa kuukaudessa, usein ihmisiin joita en voi tai edes halua saada itselleni. Elämässäni on monta ihmistä, joita rakastan, mutta joiden kanssa esimerkiksi parisuhteen rakentaminen ei tulisi kysymykseen, koska olemme niin erilaisia. Koska Suureen Rakkauteen sisältyvä ajatus pakkotoiminnasta ei sido minua, minulla ei ole minkäänlaista tarvetta tehdä mitään tämän rakkauteni vuoksi. Rakastaa voi myös ilman, että rakkautensa kohdetta tarvitsee saada itselleen.\nRakastun usein varattuihin ihmisiin. Siinä ei ole mitään vikaa, koska minulle ei tulisi mieleenkään lähteä rikkomaan kenenkään suhdetta tai puuhastelemaan näiden varattujen kanssa mitään sopimatonta. Rakkaus on tunne, josta voi nauttia ilman, että siihen sisältyy mitään konkreettista toimintaa.\nUsein nämä rakkaudet sammuvat tuntien, päivien tai viikkojen jälkeen. Joskus ne kestävät kuukaudesta ja vuodesta toiseen. Joskus tulee hetkiä, joina tuntee rakkautta sellaista ihmistä kohtaan, jota ei useimpina muina hetkinä oikein viitsi edes katsella. Suureen Rakkauteen uskova raukka olisi tässä vaiheessa aivan pyörällä päästään ja pihalla, mutta Hetkirakkautta ymmärtävälle tämä ei ole ongelma. Rakkaus ei ole mitään suurta ja vakavaa, vaan monia pieniä miellyttäviä hetkiä.\nMiksi pidän Hetkirakkautta parempana ja järkevämpänä mallina kuin Suurta Rakkautta?\nSe sisältää vähemmän ongelmia. Se ei pakota meitä toimimaan tilanteissa, joissa toimintaan sisältyy ylivoimaisia haasteita (esim. rakkauden kohde jota emme voi saada) tai moraalisia rajoitteita (esim. rakastuessamme varattuun).\nSe ei rajoita meitä samoin kuin Suuri Rakkaus. Meidän ei tarvitse tuntea syyllisyyttä rakkauden tuntemisesta esimerkiksi parisuhteemme ulkopuolista henkilöä kohtaan, sillä hetkirakkaus ei uhkaa parisuhdettamme. Se ei pakota meitä valitsemaan, toisin kuin Suuri Rakkaus.\nHetkirakkaus ei poissulje mitään. Se, että annat itsesi rakastaa monia asioita ja ihmisiä, ei tarkoita ettetkö voisi samalla olla perinteisessä yksiavioisessa parisuhteessa ja rakastaa kumppaniasi täysin rinnoin. Tällöin kokemasi rakkauden määrä on vain suurempi, kuin jos Suuren Rakkauden tavoin annat itsesi kokea rakkautta vain parisuhteessa.\nHetkirakkaus on myös ylivoimaisesti tyydyttävämpi vaihtoehto seksuaalisesti aktiivista sinkkuelämää viettävälle. Yleisesti puhutaan, että irtoseksi tuntemattomien ihmisten kanssa olisi laadultaan pääsääntöisesti huonompaa kuin parisuhteessa tapahtuva rakkaudellinen seksi. Tämä on totta, mikäli käsityksesi irtoseksistä on sellaisten ihmisten pylsiminen, joita haluat vain heidän kehonsa vuoksi, vailla minkäänlaista kiintymystä, luottamusta, rakkautta ja lämpöä. Itse en kutsuisi tätä seksiksi ollenkaan. Pikemminkin se on jonkinlaista masturbointia toisen kehon avulla, ja kieltämättä varsin epätyydyttävää toimintaa.\nVaan mitä jos kykenet antamaan itsesi tuntea rakkautta ihmisen kanssa, jota et vielä kovin hyvin tunne, mutta johon pystyt siitä huolimatta suhtautumaan luottamuksella, lämmöllä, kiintymyksellä ja rakkaudella? Tällöin myös seksistänne tulee ihan yhtä laadukasta kuin parisuhdeseksistä ja toisinaan jopa tajunnanräjäyttävämpää, sillä siihen ei sisälly parisuhdeseksille ominaista tottumusta.\nOn sääli, että monet elävät koko elämänsä ilman, että antavat itsensä hetken ajan aidosti rakastaa ja välittää jostain enemmän tai vähemmän tuntemattomasta ihmisestä. Tämä voi tuntua täysin mahdottomalta ihmisestä, joka on koko elämänsä elänyt uskossa, että rakkaus on mahdollista vain pitkäaikaisessa parisuhteessa, mutta minä väitän kirkkain silmin muuta. Jos minä ja monet muut osaavat rakastaa hetkessä, kertoo se mielestäni siitä, että se on mahdollista myös laajemminkin.\nToki tämäntasoinen suhtautuminen ihmisiin vaatii rohkeutta ja valtavaa kykyä luottaa. Ominaisuuksia, joilla meitä kaikkia ei ole siunattu (tai jotka olemme ikävien kokemuksien vuoksi menettäneet), mutta jotka ovat kyllä opittavissa. Olen itsekin ollut sellainen, joka oletuksella suhtautui ihmisiin epäillen ja varautuneesti, mutta nykykokemuksen pohjalta voin todeta sen olleen todella paljon epätyydyttävämpi ja epämiellyttävämpi tapa elää.\nOnko suurta rakkautta edes olemassa?\nUskonko enää ollenkaan Suuren Rakkauden olemassaoloon?\nUskon, mutten siten, kuin se on totuttu kulttuurissamme käsittämään.\nSuuressakaan Rakkaudessa ei ole kyse mistään jatkuvasta rakkauden tilassa olemisesta. Suhteessa riidellään, kiukutellaan, mykkäkouluillaan ja tunnetaan olo toisinaan ankeaksi. Jossain kohti ikävät fiilikset helpottuvat, korvautuakseen rakkaudellisella ololla. Rakkautta kestää taas jonkin aikaa, kunnes seuraava alhaisen mielentilan hetki sen katkaisee. Sama toistuu ad infinitum. Rakkaus siis välähtelee myös pitkäaikaisessa suhteessa.\nEdes omia lapsiaan ei rakasteta jatkuvasti hetkestä toiseen. Toisinaan se huutava ja kiukutteleva, nukkumasta kieltäytyvä toukka tekee mieli hiljentää suukapulalla, eivätkä muutkaan hetkeen liittyvät ajatukset varsinaisesti rakastavia ole. Mutta kun alhainen mielentila (sinun, ei toukan) menee ohi, löydät jälleen itsestäsi kyvyn rakastaa. Rakkaus välähtelee, ei jatku hetkestä toiseen.\n(Tämä ei liity varsinaisesti aiheeseen, mutta on valmennuksissa sen verran jatkuvasti esiin nouseva asia, että haluan omistaa sille pari lausetta. Monet, siis todella monet naiset tuntevat syyllisyyttä siitä, etteivät osaa rakastaa lastaan ihan jokaisena hetkenä, myös niinä vaikeina. Myös tämä perustuu nykyään vallitsevaan uskomukseen, että rakkaus on jotain suurta ja pysyvää, ja etteivät kielteiset tunteet kuulu sen sekaan. Mikäli toisinaan tunnet todella ikäviä fiiliksiä lastasi kohtaan, voin lohduttaa sinua sillä, että niin näyttävät tuntevan aikalailla useimmat muutkin. Siitä ei tarvitse syyllistää itseään, eikä se tee sinusta huonoa äitiä. Rakkaus ei vain toimi niin, että olisi koko ajan hyvä ja rakastava olo. Välillä kiukuttaa ja se on ihan ookoo.)\nUskon kyllä pitkäaikaisiin, vaikka vuosikymmeniä kukoistaviin rakkaudellisiin suhteisiin. En kuitenkaan usko siihen ruusuiseen kuvaan, jossa rakkaus leiskuu – tai edes palaa säästöliekillä – hetkestä toiseen.\nUskon pitkäaikaiseen rakkauteen, joka välähtelee hetkissä, jolta ei tarvitse odottaa jatkuvaa roihua ja sen puuttuessa syyllistää itseään siitä, ettei osaa tai kykene rakastamaan. Uskon rakkauteen, joka voi toisinaan olla leiskuvaa, toisinaan kädenlämpöistä ja toisinaan suoranaisen viileää. Ei ole tarvetta syyllistää itseään siitä, ettei osaa ylläpitää sitä suurta roihua hetkestä toiseen.\nUskon siihen, että ihminen, joka ymmärtää Hetkirakkautta on huomattavasti onnellisempi ja kokee kokonaisuudessa enemmän rakkautta, kuin ihminen, joka kaikenlaisten hölmöjen uskomustensa vuoksi antaa itsensä kokea rakkautta vain tietyissä tilanteissa.\nVoisitko sinä uskoa, että maailma on täynnä rakkautta, että sinun täytyy vain kyetä antamaan itsesi sitä kokea?\nVoisitko uskoa, että rakkaus ei ole mikään elämää suurempi, vain vakavaan parisuhteeseen ja tuttujen ihmisten kanssa koettava asia?\nVoisitko antaa itsesi kokea enemmän rakkautta?\nErektiohäiriöt: Mistä ne johtuvat ja mitä asialle voi tehdä?\nKuinka uskaltaa aloittaa uusi suhde, jos on aiemmin tullut petetyksi


RunoTalon voimapuutarha: Voimakortti Olet mitä uskot\nLähettänyt RunoTalon Sari & Kukat 20.4.12\nAnonyymi 20. huhtikuuta 2012 klo 14.59\nKauneuden ja ylevyyden esille tuominen kulkee arvokkain askelin.\nSana ystävältä ja sanan vahvistaminen omalta huulelta.\nJokainen sana on luova sana, on siis hyvin arvokasta mitä sanomme itsellemme ja lähimmäiselle!\nKiitos täydellisen kauniista kuvasta!\nAikatherine 20. huhtikuuta 2012 klo 16.44\ntotta, juur näin.. kuva voi auttaa vahvistamaan käsitystä. tärkeintä on ajatella juuri näin\nRunotalon Sari 21. huhtikuuta 2012 klo 20.37\nKiitos ystävät viesteistä. Krookukset ovat auringossa kauneimmillaan. Vielä ei tänä keväänä krookuksiani näkynyt, tämä kuva on vuoden takainen. Sanokaamme kauniita asioita niin itsellemme kuin muillekin, vahvistamme toisiamme, mikä on hyvä ja varmasti tarpeellista tämän päivän maailmassa, että meillä kaikilla olisi paremmin.


Hevosenlihaskandaali näkyi menekissä - Kotimaa - Uutiset - MTV.fi\nKotimaa Julkaistu 31.05.2013 03:48 (Päivitetty 31.05.2013 03:53)\nHevosenlihakohu vaikutti myyntiin, mutta vain hetken. EPA, MTV3\nKevättalven hevosenlihakohu on näkynyt ainakin muutamien lihanvalmistajien menekissä.\nKohu vaikutti Saarioisten ruokien menekkiin kahden viikon ajan. Nyt kysyntä on palautunut normaaliksi, kertoo toimitusjohtaja Ilkka Mäkelä.\nSamaa sanoo Poutun toimitusjohtaja Pekka Kosonen.\n– Se näkyi vajaa pari viikkoa ja sitten normalisoitui.\nKohut vaikuttavat kuitenkin koko valmisruoka-alan imagoon, uskoo Atria Suomen toimitusjohtaja Juha Gröhn.\n– Meillä kohut eivät ole näkyneet, mutta kaiken kaikkiaan ruoka-alan kannalta tämmöiset tapaukset ovat ikäviä.\nElintarviketurvallisuusvirasto Evira on tiedottanut keväällä huomattavan monista takaisinvedoista.\nFilosofi Pekka Himanen tänään valiokunnan kuultavana Mies kuoli kerrostaloasunnon palossa Kemijärvellä


Jimmy’s on kolmikerroksinen ravintolamaailma keskeisellä paikalla Porin keskustassa, kauppakeskus Iso Karhussa. Saman katon alta löytyyy kolme erillistä tilaa, erilaisiin käyttötarkoituksiin, kuinka kätevää!\nStreet on kauppakeskuksen katutasossa toimiva kahvila, jossa tarjolla kuumien ja kylmien juomien lisäksi pientä suolaista, kuten erilaisia maukkaita leipiä ja makeita leivonnaisia. Tarjolla myös päivittäin valmistettavia tuoreita ruokaisia salaatteja.\nJimmy’s Studio on toisen kerroksen rouhea klubi monipuoliseen käyttöön. Studion voit vuokrata käyttöösi niin yksityis- kuin yritystilauksiin.\nKauppakeskuksen kolmannessa kerroksessa sijaitsee Jimmy’s Roof, jossa voit lounaan lomassa nauttia näkymästä laajalla kattoterassilla. Roofin lounas tarjolla maanantaista lauantaihin klo.11-15. Iltaisin Roofin kattoterassi toimii tunnelmallisena illanvietto paikkana. Jimmy’sin ruokavalikoimista löytyy vaihtoehtoja myös kasvissyöjille.\nTutustu palvelutarjontaamme lisää www.jimmys.fi ja seuraa meitä myös Facebookissa @jimmyspori.\n044 230 8013\nSoita: 044 230 8013


A. Ahlström Osakeyhtiö ym. vastaan Euroopan yhteisöjen komissio.\nKolmansista maista olevien yritysten väliset, yhteisössä sijaitseville ostajille asetettavia myyntihintoja koskevat yhdenmukaistetut menettelytavat.\nYhdistetyt asiat 89/85, 104/85, 114/85, 116/85, 117/85 ja 125/85-129/85.\nEnglish special edition IX 00671\nA-04.00 Yhteisön oikeusjärjestys / Yhteisön oikeus ja kansainvälinen oikeus / Yleistä\nB-07.00.04 Euroopan yhteisö (ETY/EY) / ETY/EY - Kilpailu * Kilpailu / Yhteisön kilpailusäännöt / Alueellinen soveltamisala\nB-25.05 Euroopan yhteisö (ETY/EY) / ETY/EY - Kansainväliset sopimukset * Kansainväliset sopimukset / Yhteisön tekemät sopimukset\nYhdysvallat, Suomi, Alustavat tiedot, Kanada\nYhdistetyt asiat ? 61985CJ0104 61985CJ0114 61985CJ0116 61985CJ0117 61985CJ0125 61985CJ0126 61985CJ0127 61985CJ0128 61985CJ0129\nKumoamiskanne - hyväksytty, Seuraamusta koskeva kanne, Kumoamiskanne - välipäätös\nYhteisöjen tuomioistuimen tuomio 27 päivänä syyskuuta 1988. - A. Ahlström Osakeyhtiö ym. vastaan Euroopan yhteisöjen komissio. - Kolmansista maista olevien yritysten väliset, yhteisössä sijaitseville ostajille asetettavia myyntihintoja koskevat yhdenmukaistetut menettelytavat. - Yhdistetyt asiat 89/85, 104/85, 114/85, 116/85, 117/85 ja 125/85-129/85.\nOikeustapauskokoelma 1988 sivu 05193\nRuotsink. erityispainos sivu 00651\nSuomenk. erityispainos sivu 00671\n1. Kilpailu - Yhteisön säännöt - Alueellinen soveltamisala - Yhteisön ulkopuolelle sijoittautuneiden tuottajien hintakartelli - Yhteisöön sijoittautuneet ostajat -Kartellin tai muun yhteisjärjestelyn toimeenpano yhteisön sisällä - Yhteisön oikeuden soveltaminen - Hyväksyttävyys kansainvälisen oikeuden kannalta - Yhteisön alueella toimivien tytäryhtiöiden, kauppaedustajien tai sivuliikkeiden toimenpiteet - Merkityksettömyys\n2. Kansainvälinen oikeus - Puuttumattomuusperiaate - Soveltamisedellytykset\n3. Kansainväliset sopimukset - ETY:n ja Suomen välinen sopimus - Kilpailusäännöt - Ei estettä perustamissopimuksen 85 ja 86 artiklan soveltamiselle\n(ETY:n perustamissopimuksen 85 ja 86 artikla, ETY:n ja Suomen välisen sopimuksen 23 ja 27 artikla)\n1. Silloin kun yhteisön ulkopuolelle sijoittautuneet tuottajat myyvät suoraan yhteisöön sijoittautuneille ostajille ja ryhtyvät hintakilpailuun saadakseen asiakkaiden tilauksia, kyseessä on kilpailu yhteismarkkinoilla.\nTästä seuraa, että kun tuottajat ovat keskenään yhteistoiminnassa siltä osin, mitä hintoja ne perivät yhteisössä sijaitsevilta asiakkailtaan, ja kun ne toteuttavat tätä yhteistoimintaa myymällä tosiasiallisesti yhteensovitetuilla hinnoilla, ne osallistuvat yhteistoimintaan, jonka tarkoituksena on rajoittaa kilpailua yhteismarkkinoilla perustamissopimuksen 85 artiklassa tarkoitetulla tavalla.\nYhteisön toimivalta soveltaa kilpailusääntöjään kyseisen kaltaiseen käyttäytymiseen perustuu kansainvälisessä oikeudessa yleisesti tunnustettuun territoriaali- eli alueperiaatteeseen. Kartellien estämisen kannalta ratkaiseva tekijä on paikka, jossa kartelli on pantu toimeen, ei paikka, jossa se on muodostettu. Sillä ei ole merkitystä, ovatko tuottajat turvautuneet yhteisöön sijoittuneisiin tytäryhtiöihin, kauppaedustajiin, asiamiehiin tai sivuliikkeisiin luodakseen yhteyksiä toisiinsa ja yhteisöön sijoittautuneisiin ostajiin.\n2. Koska yhteismarkkinoilla toimiville kolmannen valtion yrityksille toisaalta yhteisön kilpailusäännöissä, toisaalta kyseisen kolmannen valtion lainsäädännössä - jossa sallitaan vientikartellit, mutta ei edellytetä niiden muodostamista - säädetyn käyttäytymisen välillä ei ole ristiriitaa, ei kansainvälisen oikeuden kannalta ole olemassa sellaista eri valtioiden toimivaltuuksien käytöstä johtuvaa ristiriitaa, johon olisi etsittävä ratkaisua puuttumattomuusperiaatteen soveltamisesta.\n3. Yhteisön ja Suomen välisen vapaakauppasopimuksen 23 ja 27 artikla eivät sulje pois ETY:n perustamissopimuksen 85 ja 86 artiklan soveltamista.\nYhdistetyissä "sellua" koskevissa asioissa,\n1) A. Ahlström Osakeyhtiö, Helsinki,\n2) Joutseno-Pulp Osakeyhtiö, Joutseno,\n3) Kymmene Oy, Helsinki, Oy Kaukas AB:n, Lappeenranta, sijaan tulleena asianosaisena,\n4) Kemi Oy, Kemi,\n5) Oy Metsä-Botnia AB, Kaskinen,\n6) Metsäliiton Teollisuus Oy, Espoo,\n7) Veitsiluoto Oy, Oulu Oy:n, Oulu, sijaan tulleena asianosaisena,\n8) Oy Wilh. Schaumann AB, Helsinki,\n9) Sunila Osakeyhtiö, Sunila,\n10) Veitsiluoto Oy, Kemi,\n11) Finncell, Helsinki,\n12) Enso-Gutzeit Oy, Helsinki,\nkaikki suomalaisia yrityksiä, edustajanaan asianajaja A. von Winterfeld, Köln, prosessiosoite Luxemburgissa c/o asianajaja E. Arendt, 4 avenue Marie-Thérèse,\nEuroopan yhteisöjen komissio, asiamiehinään oikeudelliset neuvonantajat A. McClellan ja G. zur Hausen sekä oikeudellisen yksikön virkamies P. J. Kuyper, avustajanaan asianajaja S. Böse, Belmont European Community Law Office, Bryssel, prosessiosoite Luxemburgissa c/o oikeudellisen yksikön virkamies G. Kremlis, bâtiment Jean Monnet, Kirchberg,\nBowater Incorporated, Darien (Connecticut, Yhdysvallat), edustajinaan D. Vaughan, QC, ja solicitor D. F. Hall, Linklaters & Paines, Lontoo, prosessiosoite Luxemburgissa c/o asianajajat Elvinger ja Hoss, 15 Côte d'Eich,\nEuroopan yhteisöjen komissio, asiamiehinään oikeudellinen neuvonantaja A. McClellan sekä oikeudellisen yksikön virkamiehet B. Clarke-Smith ja P. J. Kuyper, avustajanaan barrister N. Forwood, prosessiosoite Luxemburgissa c/o oikeudellisen yksikön virkamies G. Kremlis, bâtiment Jean Monnet, Kirchberg,\nThe Pulp, Paper and Paperboard Export Association, Bethlehem (Pennsylvania, Yhdysvallat), johon kuuluvat yhdysvaltalaiset yritykset:\n- The Chesapeake Corporation,\n- Crown Zellerbach Corporation,\n- Federal Paper Board Company Inc.,\n- Georgia-pacific Corporation,\n- The Mead Corporation,\n- Scott Paper Company ja\n- Weyerhaeuser Company,\nedustajinaan asianajajat M. Waelbroeck ja A. Vandencasteele, Bryssel, prosessiosoite Luxemburgissa c/o asianajaja E. Arendt, 4 avenue Marie-Thérèse,\nYhdistyneen kuningaskunnan hallitus, asiamiehenään Principal Assistant Treasury Solicitor T. J. G. Pratt, avustajinaan Sir Nicholas Lyell, QC, MP (the Solicitor General), ja professori R. Higgins, QC,\nSt. Anne-Nackawic Pulp and Paper Company Ltd., Nackawic (N. B., Kanada), edustajanaan Cour d'appel de Paris'n asianajaja D. Voillemot, prosessiosoite Luxemburgissa c/o asianajaja J. Loesch, 8 rue Zithe,\nInternational Pulp Sales Company, New York, edustajinaan asianajajat I. Van Bael ja J. F. Bellis, Bryssel, prosessiosoite Luxemburgissa c/o asianajajat Elvinger ja Hoss, 15 Côte d'Eich,\nWestar Timber Ltd, Kanada, edustajinaan asianajaja C. Stanbrook (Lontoo), Stanbrook & Hooper, Bryssel, ja asianajaja Siragusa (Rooma), Cleary Gottlieb Steen & Hamilton, rue de la Loi 23, Bryssel, prosessiosoite Luxemburgissa c/o asianajajat Elvinger ja Hoss, 15 Côte d'Eich,\nEuroopan yhteisöjen komissio, asiamiehinään oikeudellinen neuvonantaja A. McClellan sekä oikeudellisen yksikön virkamiehet K. Banks ja P. J. Kuyper, avustajanaan barrister N. Forwood, prosessiosoite Luxemburgissa c/o oikeudellisen yksikön virkamies G. Kremlis, bâtiment Jean Monnet, Kirchberg,\nWeldwood of Canada Ltd, Kanada, edustajinaan barrister-at-law Christopher Prout, Middle Temple, ja barrister-at-law Alice Robinson, Gray's Inn, joita avustaa J. M. Cochran III, Wilkie Farr & Gallagher, Pariisi, prosessiosoite Luxemburgissa c/o asianajajat Elvinger ja Hoss, 15 Côte d'Eich,\nEuroopan yhteisöjen komissio, asiamiehinään oikeudellinen neuvonantaja A. McClellan sekä oikeudellisen yksikön virkamiehet P. J. Kuyper ja K. Banks, avustajanaan barrister N. Forwood, prosessiosoite Luxemburgissa c/o oikeudellisen yksikön virkamies G. Kremlis, bâtiment Jean Monnet, Kirchberg,\nMacMillan Bloedel Ltd, Kanada, edustajinaan asianajaja C. Stanbrook (Lontoo), Stanbrook & Hooper, Bryssel, asianajaja P. Sambuc, Boden, Oppenhoff & Schneider, ja asianajajat Cleary Gottlieb Steen & Hamilton, prosessiosoite Luxemburgissa c/o asianajajat Elvinger ja Hoss, 15 Côte d'Eich,\nCanadian Forest Products Ltd, Kanada, edustajinaan asianajaja C. Stanbrook (Lontoo), Stanbrook & Hooper, Bryssel, ja asianajaja Siragusa (Rooma), Cleary Gottlieb Steen & Hamilton, prosessiosoite Luxemburgissa c/o asianajajat Elvinger ja Hoss, 15 Côte d'Eich,\nBritish Columbia Forest Products Ltd, Kanada, edustajinaan asianajaja C. Stanbrook (Lontoo), Stanbrook & Hooper, Bryssel, prosessiosoite Luxemburgissa c/o asianajajat Elvinger ja Hoss, 15 Côte d'Eich,\njossa vaaditaan ETY:n perustamissopimuksen 85 artiklan soveltamisesta 19 päivänä joulukuuta 1984 tehdyn komission päätöksen (IV/29.725 - Sellu) (EYVL 1985, L 85, s. 1) kumoamista,\ntoimien kokoonpanossa: presidentti A. J. Mackenzie Stuart, jaostojen puheenjohtajat G. Bosco, O. Due, J. C. Moitinho de Almeida ja G. C. Rodríguez Iglesias sekä tuomarit T. Koopmans, U. Everling, K. Bahlmann, Y. Galmot, C. N. Kakouris, R. Joliet, T. F. O'Higgins ja F. A. Schockweiler,\nottaen huomioon suullista käsittelyä varten laaditun kertomuksen sellaisena kuin se on täydennettynä 12.1.1988 pidetyn suullisen käsittelyn jälkeen,\nkuultuaan julkisasiamiehen 25.5.1988 pidetyssä istunnossa esittämän ratkaisuehdotuksen,\n1 Yhteisöjen tuomioistuimen kirjaamoon 4.-30.4.1985 jättämillään kannekirjelmillä tietyt sellun tuottajat ja kaksi niiden yhteenliittymää, joiden kaikkien kotipaikka on yhteisön ulkopuolella, ovat nostaneet ETY:n perustamissopimuksen 173 artiklan toisen kohdan nojalla kanteen, jossa vaaditaan yhteisöjen tuomioistuinta kumoamaan 19.12.1984 tehty päätös IV/29.725 (EYVL 1985, L 85, s. 1), jossa komissio totesi niiden rikkoneen usein tavoin perustamissopimuksen 85 artiklaa ja määräsi niille sakkoa.\n2 Kilpailusääntöjen rikkomiset koostuivat kyseisten tuottajien välisestä järjestelystä, joka koski yhteisöön sijoittautuneille asiakkaille neljännesvuosittain ilmoitettavia hintoja ja niihin tosiasiallisesti sovellettuja kauppahintoja (päätöksen 1 artiklan 1 ja 2 kohta); Pulp Paper and Paperboard Export Association of the United Statesin (jäljempänä KEA) (entinen Kraft Export Association), johon kuuluu useita Yhdysvaltoihin sijoittautuneita tuottajia, jäsenilleen antamia hintasuosituksia (1 artiklan 3 kohta) sekä noin kymmenen Suomeen sijoittautuneen tuottajan yhteisen myyntiorganisaation Fincellin tapauksessa yksilöityjen hintoja koskevien tietojen vaihtoa muiden selluntuottajien kanssa Centre de Recherche et d'information de l'industrie européenne de la pâte et du papier'ssa (Euroopan sellu- ja paperiteollisuuden tutkimus- ja tiedotuskeskuksessa), jonka hallinnosta vastaa sveitsiläinen rahoitusyhtiö Fides (1 artiklan 4 kohta).\n3 Komissio on esittänyt riidanalaisen päätöksen 79 kohdassa ne syyt, joiden perusteella se katsoo yhteisöllä olevan toimivalta soveltaa perustamissopimuksen 85 artiklaa kyseiseen yhteistoimintaan. Komissio totesi, että kaikki ne yritykset, joille päätös on osoitettu, joko harjoittivat suoraa vientiä yhteisössä sijaitsevien ostajille tai kävivät kauppaa yhteisön sisällä tytäryhtiöidensä, sivuliikkeidensä, kauppaedustajiensa tai muiden yhteisössä sijaitsevien toimipaikkojensa välityksellä. Komissio korosti, että huomattava enemmistö näiden yritysten myynnistä yhteisöön tai yhteisössä kuului kyseisen yhteistoiminnan piiriin. Lisäksi se huomautti, että yhteistoiminta oli vaikuttanut kahteen kolmasosaan kyseisen tuotteen toimituksista ja 60 prosenttiin sen kulutuksesta yhteisössä. Lopuksi komissio totesi: "Sopimusten ja menettelytapojen vaikutukset asiakkaille ilmoitettuihin hintoihin ja/tai asiakkailta laskutettuihin hintoihin sekä sellun jälleenmyyntiin yhteisössä ovat olleet paitsi huomattavia, myös tarkoituksellisia, ja ne ovat seuranneet ensisijaisesti ja välittömästi sopimuksista ja menettelytavoista."\n4 Erityisesti Suomeen sijoittautuneiden yritysten ja niiden yhteenliittymän Fincellin osalta komissio täsmensi päätöksen 80 kohdassa, että yhteisön ja Suomen välisessä vapaakauppasopimuksessa (EYVL 1973, L 328, s. 1) ei ole "mitään sellaisia määräyksiä, joilla estettäisiin perustamissopimuksen 85 artiklan välitön soveltaminen silloin kun vaikutetaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan".\n5 Useat kantajat ovat esittäneet kanneperusteita, jotka liittyvät yhteisön toimivaltaan soveltaa kilpailusääntöjään kantajiin. Yhteisöjen tuomioistuin päätti 8.7.1987 kuulla asianosaisia ensimmäisen kerran näiden kanneperusteiden osalta. Yhteisöjen tuomioistuin päätti 16.12.1987 antamallaan määräyksellä yhdistää asiat suullista käsittelyä ja tuomiota varten.\n6 Kaikki kantajat, jotka ovat esittäneet toimivaltaa koskevia kanneperusteita, väittävät ensinnäkin, että soveltaessaan kantajiin perustamissopimuksen kilpailusääntöjä komissio on tulkinnut virheellisesti 85 artiklan alueellisen soveltamisalan. Ne muistuttavat, ettei yhteisöjen tuomioistuin 14.7.1972 antamassaan tuomiossa (asia 48/69, ICI v. komissio, Kok. 1972, s. 619) hyväksynyt oikeusvaikutusteoriaa ja että se korosti sitä, että yhteismarkkinoilla oli esiintynyt kilpailua rajoittavaa käyttäytymistä sellaisen tytäryhtiöiden toiminnan vuoksi, josta emoyhtiön voidaan katsoa olevan vastuussa. Kantajat lisäävät, että vaikka oletettaisiin, että 85 artiklan soveltamiselle kantajiin olisi perusta yhteisön oikeudessa, näin tulkitun säännön soveltamisesta tehty päätös olisi kansainvälisen oikeuden vastainen, koska kansainvälisessä oikeudessa estetään yhteisön pyrkimykset säännellä alueensa ulkopuolella toteutettua kilpailua rajoittavaa käyttäytymistä ainoastaan siitä yhteisön alueelle koituneiden taloudellisten vaikutusten vuoksi.\n7 KEA:han kuuluvat kantajat väittävät lisäksi, että tällainen soveltaminen on kansainvälisen oikeuden vastaista, koska sillä rikotaan puuttumattomuusperiaatetta. Ne katsovat, että 85 artiklan soveltaminen käsiteltävänä olevassa tapauksessa on vahingoittanut Yhdysvaltojen etua sen edistäessä yritystensä vientitoimintaa. Tämä etu on vahvistettu Yhdysvaltain vuoden 1918 Webb-Pomerene-laissa, jonka mukaan KEA:n kaltaiset vientiyhdistykset on vapautettu Yhdysvaltain antitrustilakien soveltamisesta.\n8 Tietyt kanadalaiset kantajat väittävät myös, että määrätessään niille sakon ja asettaessaan sakon pienentämisen edellytykseksi niiden tulevaa käyttäytymistä koskevien sitoumusten tekemisen yhteisö on loukannut Kanadan itsemääräämisoikeutta ja näin jättänyt noudattamatta kansainvälistä kohteliaisuutta (comitas gentium).\n9 Suomalaiset kantajat katsovat, että niiden käyttäytymiseen voidaan joka tapauksessa soveltaa ainoastaan yhteisön ja Suomen väliseen vapaakauppasopimukseen sisältyviä kilpailusääntöjä - ei perustamissopimuksen 85 artiklaa - ja että tämän vuoksi yhteisön olisi pitänyt sopimuksen 27 artiklassa määrätyn menettelyn mukaan neuvotella Suomen kanssa toimenpiteistä, joita se aikoi toteuttaa kyseisen kartellin suhteen.\n10 Asiaa koskevia tosiseikkoja, menettelyn kulkua sekä asianosaisten esittämiä perusteluja koskevat tarkemmat tiedot ilmenevät suullista käsittelyä varten laaditusta kertomuksesta. Oikeudenkäyntiasiakirjojen näitä osia käsitellään jäljempänä vain, mikäli se on tarpeen tuomioistuimen perustelujen selvittämiseksi.\nPerustamissopimuksen 85 artiklan alueellisen soveltamisalan virheellinen tulkinta ja päätöksen ristiriitaisuus kansainvälisen oikeuden kanssa\na) Yksittäiset yritykset\n11 Perustamissopimuksen 85 artiklan rikkomista koskevan kanneperusteen osalta on otettava huomioon, että kyseisen määräyksen mukaan kiellettyjä ovat sellaiset yritysten väliset sopimukset ja yritysten yhdenmukaistetut menettelytavat, jotka ovat omiaan vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja joiden tarkoituksena on rajoittaa kilpailua yhteismarkkinoilla tai joista seuraa, että kilpailu rajoittuu yhteismarkkinoilla.\n12 Pääasialliset sellun hankintalähteet sijaitsevat yhteisön ulkopuolella eli Kanadassa, Yhdysvalloissa, Ruotsissa ja Suomessa, joten markkinat ovat maailmanlaajuiset. Silloin kun edellä mainittuihin maihin sijoittautuneet selluntuottajat myyvät suoraan yhteisöön sijoittautuneille ostajille ja ryhtyvät hintakilpailuun saadakseen asiakkaiden tilauksia, kyseessä on kilpailu yhteismarkkinoilla.\n13 Tästä seuraa, että kun tuottajat ovat keskenään yhteistoiminnassa siltä osin, mitä hintoja ne perivät yhteisössä sijaitsevilta asiakkailtaan, ja kun ne toteuttavat tätä yhteistoimintaa myymällä tosiasiallisesti yhteensovitetuilla hinnoilla, ne osallistuvat yhteistoimintaan, jonka tarkoituksena on rajoittaa kilpailua yhteismarkkinoilla perustamissopimuksen 85 artiklassa tarkoitetulla tavalla.\n14 Näin ollen on todettava, ettei komissio soveltaessaan käsiteltävänä olevassa asiassa vallitsevassa tilanteessa perustamissopimuksen kilpailusääntöjä yrityksiin, joiden kotipaikka on yhteisön ulkopuolella, ole arvioinut 85 artiklan alueellista soveltamisalaa virheellisesti.\n15 Päätöksen ristiriitaisuutta kansainvälisen oikeuden kanssa koskevan kanneperusteensa tueksi kantajat väittävät, että kilpailusääntöjen soveltaminen käsiteltävänä olevaan asiaan on perustunut ainoastaan niihin taloudellisiin vaikutuksiin yhteismarkkinoilla, joita yhteisön ulkopuolella toteutettu kilpailua rajoittava käyttäytyminen on aiheuttanut.\n16 Tässä yhteydessä on korostettava, että 85 artiklan rikkominen, kuten sellaisen sopimuksen tekeminen, jonka vaikutuksesta kilpailu yhteismarkkinoilla rajoittuu, koostuu kahdesta osatekijästä eli yritysten välisen järjestelyn tekemisestä ja sen toimeenpanosta. Jos kilpailuoikeudessa säädettyjen kieltojen soveltaminen riippuisi paikasta, jossa kartelli tai muu järjestely on luotu, se johtaisi väistämättä siihen, että yrityksille annettaisiin yksinkertainen keino kiertää kyseiset kiellot. Ratkaiseva tekijä on näin ollen paikka, jossa järjestely pannaan toimeen.\n17 Käsiteltävänä olevassa tapauksessa tuottajat ovat panneet hintakartellinsa toimeen yhteismarkkinoilla. Tässä suhteessa ei ole merkitystä sillä, ovatko ne turvautuneet yhteisön alueella sijaitseviin tytäryhtiöihin, kauppaedustajiin, asiamiehiin tai sivuliikkeisiin luodakseen yhteyksiä toisiinsa ja yhteisön alueella sijaitseviin ostajiin.\n18 Yhteisön toimivalta soveltaa kilpailusääntöjään kyseisen kaltaiseen käyttäytymiseen perustuu kansainvälisessä oikeudessa yleisesti tunnustettuun territoriaali- eli alueperiaatteeseen.\n19 Puuttumattomuusperiaatteen rikkomista koskevan väitteen osalta on täsmennettävä, että KEA:n jäseninä olevat kantajat viittaavat sääntöön, jonka mukaan silloin, kun kahdella valtiolla on toimivalta säätää ja panna täytäntöön normeja ja kun nämä normit johtavat siihen, että samaa henkilöä voivat koskea ristiriitaiset ohjeet siitä, miten hänen tulisi toimia, kummankin valtion on käytettävä toimivaltaansa kohtuudella. Kantajat ovat tehneet tästä sellaisen päätelmän, että soveltaessaan kilpailuoikeuttaan kyseistä sääntöä noudattamatta yhteisö on rikkonut puuttumattomuusperiaatetta.\n20 Ei ole tarpeen tutkia, onko kansainvälisessä oikeudessa esitetyn kaltaista sääntöä. Riittää kun todetaan, etteivät sen soveltamisedellytykset missään tapauksessa täyty. Käsiteltävänä olevassa tapauksessa ei Yhdysvaltain ja yhteisön edellyttämän toiminnan välillä ole tosiasiallisesti ristiriitaa, sillä Webb-Pomerene-laissa ainoastaan vapautetaan vientikartellien tekeminen Yhdysvaltain antitrustilakien soveltamisesta eikä velvoiteta tällaisten sopimusten tekoon.\n21 Lisäksi on korostettava, etteivät Yhdysvaltain viranomaiset ole esittäneet mahdollista toimivaltaristiriitaa koskevia väitteitä komission neuvotellessa niiden kanssa kansainväliseen kauppaan vaikuttavia kauppaa rajoittavia menettelytapoja koskevasta jäsenvaltioiden yhteistyöstä 25.10.1979 annetun OECD:n neuvoston suosituksen mukaisesti (Actes de l'Organisation, osa 19, s. 376).\n22 Mitä tulee kansainvälisen kohteliaisuuden noudattamatta jättämistä koskevaan väitteeseen, riittää kun todetaan, että myös tällä väitteellä kyseenalaistetaan yhteisön toimivalta soveltaa kilpailusääntöjään käsiteltävänä olevassa tapauksessa todetun kaltaiseen käyttäytymiseen ja että väite on näin ollen jo todettu perusteettomaksi.\n23 Näin ollen on todettava, ettei komission päätös ole perustamissopimuksen 85 artiklan eikä niiden kansainvälisen oikeuden sääntöjen ja periaatteiden vastainen, joihin kantajat ovat vedonneet.\n24 KEA:n perussäännöstä ilmenee, että KEA on voittoa tavoittelematon yhdistys, jonka tavoitteena on edistää jäsentensä kaupallisia etuja näiden viedessä tuotteitaan, ja että KEA toimii ensisijaisesti jäsentensä vientimarkkinoita koskevien tietojen vaihtokeskuksena. KEA ei itse harjoita valmistus-, myynti- tai jakelutoimintaa.\n25 KEA:ssa toimii useita ryhmiä, muun muassa selluryhmä, jotka on perustettu sellu- ja paperiteollisuuden eri alojen tarpeiden kattamiseksi. KEA:n työjärjestyksen 1 pykälän mukaan yritykset voivat liittyä yhdistykseen ainoastaan liittymällä jäseniksi johonkin sen ryhmistä. Työjärjestyksen 2 pykälässä todetaan, että ryhmät voivat hoitaa asioitaan täysin itsenäisesti.\n26 Kyseisen selluryhmän tekemän periaatejulistuksen mukaan, johon päätöksen 23 kohdassa viitataan, ryhmän jäsenet voivat tehdä hintasopimuksia säännöllisesti pidettävien kokousten aikana edellyttäen, että hinnoista keskustelemisesta ilmoitetaan jokaiselle jäsenelle etukäteen ja että kyseinen kokous on päätösvaltainen. Läsnäolevien jäsenten yksimielinen päätös sitoo myös päätöksentekohetkellä poissa olevia jäseniä.\n27 Edellä esitetystä seuraa, ettei KEA:n hintasuosituksia voida erottaa selluryhmän jäsenyritysten tekemistä hintasopimuksista ja ettei KEA:lla ole ollut itsenäistä asemaa sopimusten täytäntöönpanossa.\n28 Näin ollen päätös on kumottava siltä osin kun se koskee KEA:ta.\nKysymys, sovelletaanko yksinomaan yhteisön ja Suomen väliseen vapaakauppasopimukseen sisältyviä kilpailuehtoja\n29 On tutkittava, estävätkö vapaakauppasopimuksen 23 ja 27 artiklan määräykset perustamissopimuksen 85 artiklan soveltamisen yhteisön ja Suomen välisiin suhteisiin, kuten kantajat väittävät.\n30 Vapaakauppasopimuksen 23 artiklan 1 kohdan mukaan sopimuksen moitteettoman toiminnan kannalta ovat erityisesti soveltumattomia sellaiset sopimukset ja yhdenmukaistetut menettelytavat, joiden tarkoituksena on rajoittaa kilpailua tai joista seuraa, että kilpailu rajoittuu, siltä osin kun ne ovat omiaan vaikuttamaan yhteisön ja Suomen väliseen kauppaan. Sopimuksen 23 artiklan 2 kohdan nojalla sopimuspuoli, joka katsoo, että tietty menettelytapa on edellä mainitun määräyksen kanssa ristiriidassa, voi toteuttaa asianmukaiset toimenpiteet 27 artiklassa määrätyn menettelyn mukaisesti. Menettelyn yhteydessä sopimuspuoli neuvottelee toisen sopimuspuolen kanssa sekakomiteassa, jotta päästäisiin yksimielisyyteen toimenpiteistä, jotka ensin mainittu sopimuspuoli aikoo toteuttaa moititun menettelytavan lopettamiseksi. Jollei yksimielisyyteen päästä, kyseinen sopimuspuoli voi toteuttaa suojatoimia.\n31 Vapaakauppasopimuksen 23 ja 27 artiklan määräyksissä edellytetään, että sopimuspuolet säätävät säännöt, joiden avulla ne voivat määrätä seuraamuksia sellaisista kartelleista, joiden ne katsovat olevan ristiriidassa sopimuksen kanssa. Yhteisön osalta nämä säännöt voivat olla ainoastaan perustamissopimuksen 85 ja 86 artiklan sääntöjä. Vapaakauppasopimus ei näin ollen sulje pois niiden soveltamista.\n32 Käsiteltävänä olevassa tapauksessa yhteisö ei ole soveltanut kilpailusääntöjään suomalaisiin kantajiin siksi, että ne ovat olleet yhteistoiminnassa keskenään, vaan siksi, että ne ovat osallistuneet sellaiseen laajempaan yhteistoimintaan amerikkalaisten, kanadalaisten ja ruotsalaisten yritysten kanssa, joka on rajoittanut kilpailua yhteisössä. Kauppa Suomen kanssa ei näin ollen ole ainoa, johon on vaikutettu. Tällaisessa tilanteessa asian saattaminen sekakomitean käsiteltäväksi ei olisi voinut johtaa asianmukaisten toimenpiteiden toteuttamiseen.\n33 Edellä kerrotusta seuraa, että yhteisön ja Suomen väliseen vapaakauppasopimukseen sisältyvien kilpailusääntöjen yksinomaista soveltamista koskeva kanneperuste on hylättävä.\non ennen ratkaisun antamista kaikista kantajien esittämistä kanneperusteista antanut seuraavan tuomiolauselman:\n1) Kanneperuste, joka koskee perustamissopimuksen 85 artiklan alueellisen soveltamisalan virheellistä tulkintaa ja 19.12.1984 tehdyn neuvoston päätöksen IV/29.725 ristiriitaisuutta kansainvälisen oikeuden kanssa, hylätään.\n2) Komission 19.12.1984 tekemä päätös IV/29.725 kumotaan siltä osin kun se koskee Pulp Paper and Paperboard Export Association of the United Statesia.\n3) Yhteisön ja Suomen väliseen vapaakauppasopimukseen sisältyvien kilpailusääntöjen yksinomaista soveltamista koskeva kanneperuste hylätään.\n4) Asia siirretään viidenteen jaostoon muiden kanneperusteiden tutkimista varten.


Miten toimia jos läheinen katoaa - Punainen Risti\nJos läheisesi katoaa, soita numeroon 112.\nEsimerkiksi muistisairaan vanhuksen tai marjametsään lähteneen perheenjäsenen katoaminen aiheuttaa omaisissa valtavasti huolta ja kysymyksiä.\nKatoamisen sattuessa on tärkeää pysyä mahdollisimman rauhallisena ja hakea nopeasti apua. Saat tarvitsemasi avun soittamalla yleiseen hätänumeroon 112.\nKadonneen ihmisen etsinnästä vastaa viranomainen: sisämaassa ja sisävesialueilla poliisi ja merellä rajavartiolaitos. Viranomainen käynnistää etsinnät, jos kadonneen epäillään joutuneen hengenvaaraan, onnettomuuteen tai rikoksen uhriksi tai jos kadonnut ei jostain syystä kykene huolehtimaan itsestään. Tarvittaessa viranomainen hälyttää tuekseen myös Punaisen Ristin koordinoiman Vapaaehtoisen pelastuspalvelun eli Vapepan, jos etsijöitä tarvitaan paljon.\nJos läheisesi katoaa\nPyri pysymään mahdollisimman rauhallisena. Silloin mieleesi tulee helpommin asioita, jotka voivat auttaa kadonneen löytämisessä.\nOta heti yhteyttä hätänumeroon 112. Mitä aiemmin soitat hätäkeskukseen, sitä nopeammin poliisi voi käynnistää etsintöjen valmistelut ja hälyttää tarvittaessa apuvoimia. Etsinnöistä ei tule kustannuksia ilmoittajalle, kadonneelle ihmiselle tai hänen omaisilleen.\nSaat tarvitsemasi avun hätänumerosta 112.\nKerro sekä hätäkeskukselle että poliisille kaikki, mitä tiedät tilanteesta ja mahdollisesta katoamisen syystä. Muistele, missä kadonnut on viimeksi nähty ja mitä hän on silloin tehnyt.\nTiedot kannattaa kertoa silloinkin, kun niiden kertominen tuntuu syystä tai toisesta vaikealta. Sekä hätäkeskus, poliisi että etsintöihin osallistuvat vapaaehtoiset ovat saamastaan tiedosta vaitiolovelvollisia.\nEsimerkiksi näistä tiedoista on hyötyä etsintöjen suuntaamisessa:\nmitä kadonnut oli tekemässä tai minne hän oli matkalla katoamishetkellä\ntodennäköiset kulkureitit ja kulkuväline\nmistä kadonnutta on jo etsitty\nonko henkilö kadonnut ennenkin ja jos on, mistä hänet silloin löydettiin.\nSoita hätänumeroon 112 heti, vaikka et tietäisikään vastausta kaikkiin kohtiin. Lisätietoa ehditään hankkia myös etsintöjen aikana.\nKatoamispaikka ja sen lähiympäristö on tärkeää tutkia erityisen huolellisesti. Toisinaan esimerkiksi lapsi voi piiloutua kotona yllättävään paikkaan. Jos etsintä aloitetaan, poliisi tekee yleensä lähietsinnän, joka voidaan tehdä etsinnän kuluessa useampaan kertaan.\nSoita kadonneen ystäville sekä työ- ja harrastuskavereille ja kysy heiltä kadonneesta.\nOn normaalia, että omaisen katoaminen herättää voimakkaita tunteita ja reaktioita. Pyydä rohkeasti apua myös itsellesi.\nEtsintöjen kuluessa toimi poliisin antamien ohjeiden mukaan. Jos mieleesi tulee lisätietoja tai saat uutta tietoa, anna ne etsintöjä johtavalle poliisille. Hän välittää tarvittavat tiedot etsinnän johtopaikalta aina etsijöille asti.\nPoliisi voi pyytää sinua jäämään kotiin. Se johtuu siitä, että kadonnut ihminen saattaa palata kotiin tietämättä, että häntä etsitään. Ilmoita poliisille heti, jos kadonnut palaa kotiin.\nTiedot: Vapepa-johtaja Heikki Maukonen\nNäin vältyt eksymiseltä


Keskustelu - Lentokoneen kantokyky | Tekniikka ja energia | Tiede\nklo 7:57 | 16.10.2006\nRahtikone voi kuljettaa hyvinkin raskaita kuormia ja tietysti niiden ilmaan nostaminen ja siellä pitäminen vaatii enemmän tehoa kuin tyhjänä. Siipiprofiili on molemmissa tapauksissa sama ja kantokyky on kiinni nopeudesta, miten käytännössä lisäteho toteutetaan, lisätäänkö nopeutta, lisätäänkö laskusiivekkeillä kohtauskulmaa, vai miten?\nklo 8:26 | 16.10.2006\nLuulen että moottorien tehoa lisätään pitämään kone ilmassa, laskusiivekkeitä käytetään mielestäni laskuissa ja nousuissa, lennon aikana ne ovat "ylhäällä".\nklo 8:46 | 16.10.2006\nMyös siipien pinta-alan ja pituuden lisäämisellä parannetaan kantokykyä.\nNe täytyy tehdä kuitenkin jo suunnittelupöydällä.\nklo 8:47 | 16.10.2006\nLentokoneissa ylipäänsäkin siiven kohtauskulmaa säädetään lennon aikana jatkuvatoimisesti koneen pyrstössä sijaitsevan ns. korkeusperäsimen avulla, jota taas säädetään ohjaussauvalla ja trimmillä. Siiven nostovoimaan voidaan vaikuttaa ilmanopeuden, kohtauskulman ja laskusiivekkeiden avulla. Laskusiivekkeiden vaikutus perustuu siihen, että ne muuttavat siiven kaarevuutta ja kokonaispinta-alaa.\nEli siis, täydellä rahdilla konetta joudutaan ajamaan suuremmalla kohtauskulmalla eli enemmän "vedettynä". Suurempi kohtauskulma tietää suurempaa ilmanvastusta, mitä pitää kompensoida suuremmalla moottoriteholla.\nklo 9:22 | 16.10.2006\nEli fysikaalisesti ajateltuna suuremman massan pitäminen ilmassa vaatii suurempaa jatkuvaa impulssia siipien tuottamana.\nNostovoima syntyy siitä, että tietylle ilmamassalle annetaa tietyssä ajassa tietty liikemäärä, jolloin kone saa samassa ajassa vastaavan liikemäärän ylöspäin. Jos liikemäärän muutos on riittävä kumoamaan painovoiman yrittämän liikemäärämuutoksen, koneen korkeus ei muutu.\nSiipien nostetta voidaan tosiaan kasvattaa\n-lisäämällä alaspäin suunnatun ilmamäärän massaa\n-lisäämällä alaspäin suunnatun ilmamäärän nopeutta.\nIlmanopeuden kasvattaminen lisää molempia, koska siipi liikkuu pitemmälti samassa ajassa ja pääsee siis liikauttamaan enemmän ilmaa alaspäin. Lisäksi ilma saa suuremman nopeuden alaspäin kuin pienemmillä nopeuksilla lennettäessä.\nKohtauskulma lisää enemmän alaspäin suunnatun ilman massaa kuin sen varsinaista nopeutta... tosin alaspäin suuntautuva nopeuskomponentti kasvaa nopeasti ilmavirran suuntautuessa enemmän alaspäin koneeseen suhteutettuna, joten kohtauskulmakin vaikuttaa itse asiassa molempiin.\nKohtauskulmaa on kuitenkin epäedullista kasvattaa, sillä se lisää vastusta tolkuttomasti. Niinpä kantokyky tuotetaan mieluummin isolla, mahdollisimman suoraan ilmavirrassa kulkevalla siivellä sekä riittävällä ilmanopeudella.\nKun lentokoneella lennetään hitaasti, voidaan käyttää laskusiivekkeitä, jotka muuttavat siipiprofiilia aggressiivisemmaksi ja lisäävät kohtauskulmaa ilman, että koneen nokkaa tarvitsee nostaa. Tämä helpottaa koneen hallintaa, kun ohjauspintojen ohi kulkeva ilmavirtaus säilyy paremmin lineaarisena.\nNiin, kohtauskulma on periaatteessa siiven johtoreunan ja jättöreunan kautta kulkevan suoran kulma vaakatasoon nähden.\nklo 9:29 | 16.10.2006\nJos vähän tarkennetaan, niin kohtauskulmalla tarkoitetaan kyllä siiven jänteen ja vapaan ilmavirran välistä kulmaa, ei vaakatason. Lentokonehan voi lentää missä asennossa vaan, eikä siiven nostovoima kohdistu välttämättä ylöspäin.\nIlman virtaus siiven ympärillä on sikälis jännittävä juttu, että jouduin mainitsemaan "vapaan" ilmavirran. Siipi vaikuttaa nimittäin ilmavirtaan niin edessä- kuin takanapäinkin! Niinpä esim. suurella kohtauskulmalla ilmavirta kohtaa siiven johtoreunan paljon jyrkemmässä kulmassa kuin mitä varsinainen kohtauskulma voisi antaa ymmärtää.\nklo 14:57 | 16.10.2006\nJees, vapaata ilmavirtaa tarkoitin.\nToisin sanottuna, tyynessä ilmassa lentokoneen nopeusvektorin ja siiven kulman välinen ero.\nMielikuvana toimi tässä vain rahtikone vaakalennossa, ei taitolentokone lentelemässä >90 asteen kohtauskulmilla...\nhttp://www.ilmailutoimittajat.fi/seli/n ... synty.html\nSivun lopussa on linkki, jossa ilmenee ettei asia ole kiistelemätön.\nklo 15:39 | 16.10.2006\nSanotaan nyt suoraan.\nVoiman ja vastavoiman laki on kiistelemätön. Samoin liikemäärän säilymislaki.\nJos jotain menee ylös, jotain on tultava myös alas samassa suhteessa.\nSiipi tuottaa ylöspäin suuntautuvan voiman lentokoneelle. Tämän se tekee kohdistamalla ilmamassaan alaspäin suuntautuvan voiman, jolloin ilmamassa suuntaa vastakkaisvoiman siipeen.\nKäytännössä tämä tapahtuu niin, että siipi muuttaa ilmavirtauksen suuntaa hiukan.\nTämä on kaikkein yksinkertaisin ja toimivin selitys nosteen synnylle. Bernoullin ilmiöllä voidaan analysoida nostetta kyllä, mutta jää huomaamatta se, että paineen vaihtelut ovat enemmänkin seuraus kuin syy nosteelle. Minkä tahansa nostetta aiheuttavan kappaleen yläpuolelle muodostuu alipaine ja alapuolelle ylipaine, mutta loppupeleissä siiven tuottama noste vaatii aina alaspäin suuntautuvan vastavoiman - ilman poikkeuksia.\nSiiven profiililla ei loppupeleissä ole nosteen tuottamisen kannalta juurikaan merkitystä; sen sijaan sillä on suuren suuri merkitys vastuksen tuottamisen kannalta. Hyvä siipiprofiili tuottaa samansuuruisen nosteen pienemmällä vastuksella kuin ladonovi, jolloin päästään lujempaa pienemmällä energiankulutuksella.\n" 2. Newtonin nostovoimateoria\nTämä teoria ottaa huomioon vain lentokoneen (siiven) nopeuden, ilman tiheyden sekä siipiprofiilin alapinnan muodon. Tällöin siiven yläpinnan muodossa ei pitäisi olla mitään vaikutusta siiven nostovoimaan. Jokainen erityyppisillä koneilla lentänyt lentäjä tietää, ettei asia kuitenkaan ole näin. Varsinkin purjelentäjä, joka tietää siiven yläpinnalle aukeavien lentojarrujen vaikuttavan huomattavalla tavalla siiven nostovoimaan. "\nOlisiko sittenkin Newton ja Bernoulli yhdessä ja jotain muutakin?\nTuulitunnelit olisivat rahan ja vaivan haaskausta, jos virtaukset voiitaisiin laskelmin selvittää riittävällä tarkkuudella.\nklo 18:50 | 16.10.2006\nJokainen erityyppisillä koneilla lentänyt lentäjä tietää, ettei asia kuitenkaan ole näin. Varsinkin purjelentäjä, joka tietää siiven yläpinnalle aukeavien lentojarrujen vaikuttavan huomattavalla tavalla siiven nostovoimaan.\nLentojarrut lisäävät kohtaavan ilman pinta-alaa ja sitäkautta merkittävästä lisää ilmanvastusta.\nMerkittävä vaikutus on myös siiven aiheuttamalla turbulenssilla, eli ilman pyörteilyllä, joka voi joko nostaa tai laskea nostovoimaa.\nklo 22:31 | 16.10.2006\nLentojarruja kutsutaan myös spoilereiksi (eng. spoil tarkoittaa pilaamista), ts. ne tärvelevät ilmavirran siiven yläpuolella ja seurauksena siiven "tehollinen pituus" pienenee. Lentojarrut eivät kuitenkaan jarruta purjelentokonetta, vaan niiden avaaminen voi konetyypistä riippuen jopa lisätä ilmanopeutta.\nNostovoiman alkuperästä puhuttaessa mainitaan usein mystinen sirkulaatio, joka ainakin itselleni oli pitkään suuri mysteeri. Miten siiven ympäri voi muka kiertää jokin ylimääräinen ilmavirta, jos koko ilmamassa virtaa kuitenkin siiven ohi? Nostovoiman synty avautuu ihan uudella tavalla, jos asiaa tarkastelee toisesta perspektiivistä, eli siten että ilmamassa pysyy paikallaan ja ohi kulkee kohtauskulmallaan ilmamassaa lanaava siipi. Esimerkiksi tällä sivullaasia on selitetty sangen kansantajuisesti. Siipi yksinkertaisesti siirtää ilmamassaa alaspäin ohi kulkiessaan.\nMitenkä tähän liittyvät potkurikoneiden aina vaan tehokkaammat moottorit ja/tai useammat lavat roottoreissa? Eikös viimeisimmissä roottoriviritelmissä ollut jo kahdeksan siipeä?\nklo 22:57 | 16.10.2006\nUusimmissa potkuriviritelmissä on kyllä aika paljon enemmän lapoja.\nJa niin... ilmajarrut purjelentokoneissa vaikuttavat siten, että noste pienenee huomattavasti. Tällöin voidaan kohottaa kohtauskulmaa nostamatta korkeutta, jolloin vastus kasvaa huomattavasti, ja ilmanopeus laskee tällaisen tien kautta.\nMatkustajakoneissa siiven yläpinnalta nousee huomattavan suuria reikälevyjä pystyyn, ja ne vaikuttavat tosiaan laskukiidossa suoraan poikkipinta-alaa lisäämällä nopeutta hidastavasti.\nTuo "ilmavirran lanaaminen" on aika kuvaava tapa sanoa mitä tapahtuu. Siipi heivaa tietyn ilmamassan alemmas kuin missä se alun perin oli, ja saa itse impulssia ylöspäin.\nYlipaine ja alipaine ovat siis enemmänkin seurauksia kuin syitä tälle ilmiölle, kuten sanottua.\nklo 23:07 | 16.10.2006\nHmm... aivan totta, en tullutkaan ajatelleeksi turbiinimoottoreita. Mutta onko työntövoiman periaate oikeastaan (lapojen kannalta) sama?\nklo 23:39 | 16.10.2006\nNo itse asiassa yritin kyllä sanoa, ettei purjelentokoneen ilmajarruilla edes yritetä laskea ilmanopeutta. Niillä kontrolloidaan laskussa yksinomaan koneen vajoamista ilmanopeuden pysyessä vakiona.\nklo 0:14 | 17.10.2006\nKyllä se ilmanopeuden mahdollinen lisäys tulee ihan sauvan eteenpäin työntämisestä. Lentojarrut lisäävät ilmanvastusta ja siten hidastavat koneen nopeutta. Pilotti kuitenkin kompensoi nopeuden putoamista työntämällä sauvaa eteenpäin, jottei kone sakkaisi eli menettäisi siipien kantovoimaa. Lentojarrut ovat siiven pituussuunnassa sekä alas, että ylös pystysuorassa nousevat pitkät levyt.\nHyöty jarruista on siinä, että nokan voi työntää jyrkempään kulmaan lentonopeuden pysyessä silti aisoissa. Normaalisti, jos koneen nokan työntää 30 asteen kulmaan maata kohden nousee nopeus nopeasti kriittiseksi. Jarruilla nopeus pysyy kurissa ja lentokone on helpompi lentää kiitoradan (tai muun laskeutumispaikan) alkuun. Jarrut mahdollistavat näin laskeutumisen lyhyemmälle kentälle.\nklo 1:16 | 17.10.2006\nNo ei niin, tiedetään, koska purjelennossa pyritään normaalilennossa minimoimaan kaikki vastus joka tapauksessa.\nJos haluaa, niin niillä *voi* kuitenkin pienentää ilmanopeutta (ei sillä että sille mitään syytä olisi, mutta niin voi tehdä), ja jos joku haluaisi niin tehdä, niin pääasiallinen hidastava vaikutus ei ole itse ilmajarruilla vastuksen kasvattaminen vaan se, että siiven kantokyky pienenee, jolloin täytyy lisätä kohtauskulmaa säilyttääkseen vakiokorkeuden, jolloin vastus kasvaa paljon enemmän kuin mitä ilmajarrut siihen vaikuttavat, ja tällöin ilmanopeus laskee.\nPääkäyttö on juurikin tuo nosteen pienentäminen laskussa, että ylipäätään saadaan se rohjake maahan. Muuten se liitelee matalalla pitkään kuin piru eikä tahdo laskeutua millään. Maaefekti vielä pitkittää nostetta. Yleensä purjelentokoneilla ei ole juuri tarvetta laskea nopeutta, koska nopeudet ovat aina melko matalalla tasolla.\nSuihkuturbiinimoottoreissa työntövoima syntyy kokonaan palamiskaasujen ulosvirtauksesta. Kuvassa oleva laite on ohivirtausmoottori (turbofan) joka on siis käytännössä umpinaisen kuoren sisälle rakennettu erittäin tehokas, monilapainen potkuriturbiini.\nTurbiini pyörittää akselia, joka pyörittää puhallinta, joka toimii paitsi ensimmäisinä ahdinkiekkoina myös siten, että se heivaa erittäin suuren osan moottoriin tunkevasta ilmasta varsinaisen turbiiniosan ohitse.\nItse asiassa ohivirtausmoottorin työntövoimasta suurin osa tuotetaan laittamalla tuo suuri ilmamassa liikkeeseen turbiinin ohitse. Tietysti turbiinista tulevat palokaasutkin antavat oman lisänsä työntövoimaan, enemmän kuin potkuriturbiineissa, mutta pääperiaate on ihan sama kuin potkuriturbiinimoottoreissa (turboprop).\nOhivirtausmoottorilla on lukuisia etuja suihkuturbiiniin (turbojet) verrattuna: melutaso on alhaisempi saavutettuun tehoon verrattuna, polttoaineenkulutus laskee, suorituskyky on alisoonisilla nopeuksilla parempi kuin suihkuturbiinimoottoreilla ylipäätään.\nMitten tahansa potkurin tai turbiininlapojen kannalta kyseessä on täsmälleen sama asia kuin nosteessa, oli kyse sitten ilma- tai nestevirtauksen pyörittämästä turbiinista tai potkurista/puhaltimesta joka saa ilma/nestevirran liikkumaan: Ne liikauttavat ilmamassoja vastakkaiseen suuntaan ja saavat itse impulssia menosuuntaan.\nPotkurihan ei ole mitään muuta kuin siipi joka pyörii pystytasossa ja jonka noste on suuntautunut eteenpäin. Helikopterissa taas on pyörivät siivet roottorina.\nPyöriväsiipisiä ilma-aluksia on muuten myös muita kuin helikoptereita. Itse pääroottoriin ei välttämättä tarvitse johtaa minkäänlaista pyörimisliikettä. Homma voidaan hoitaa hyvin myös autorotaatiolla.\nklo 11:12 | 17.10.2006\nHyvä, tuulitunnelikokeisiin perustuva kuvaus, jossa on virtaus- ja painekuvia. Vaatii kyllä sanakirjaa, mutta lukemisen arvoinen.\nOmia huomioitani kuvista:\nKohtauskulman kasvattaminen lisää enemmän paine- ja virtausnopeuden eroa kuin muuttaa virtaussuuntaa, joten Newton 3. ei vaikuta hallitsevalta nosteen muodostumisessa. (Figure 3,7)\nPs. Kimalainen yms. hyönteinen ei voi lentää minkään siipiteorian perusteella, joten kiistely on ymmärrettävää.\nklo 11:32 | 17.10.2006\nMuuten onko sellaisia lentokoneita, missä pystyy muuttamaan siiven asetus kulmaa lennon aikana.?\nklo 11:40 | 17.10.2006\nTodellinen AARREAITTA tietoa mm. lentokoneen siiven\ntoiminnasta löytyy NASA:n Glennin tutkimuskeskuksen sivuilta:\nSieltä huomaamme, ettei asia ole ollenkaan niin yksinkertainen,\nkuin usein oletetaan ja etteivät myöskään Bernouillilla selittävät\nole metsässä enempää kuin Newtonillakaan !


Alko ohjeistaa turvapaikanhakijoita ikärajoista arabiaksi | Yle Uutiset | yle.fi\n10.12.2015 klo 12.17\nAlkon myymälöihin on toimitettu ohjeita arabian, kurdin, darin ja pashtun kielillä.Yle\nVastaanottokeskusten läheisyydessä olevissa Alkon myymälöissä on huomattu, että osa nuorista turvapaikanhakijamiehistä on nopeasti omaksunut suomalaisen juomakulttuurin. Suomen alkoholilainsäädäntö on harvalle tuttu. Uusi asia on, että iän joutuu todennäköisesti todistamaan.\nAlko on painattunut syksyn aikana ohjeita arabian, kurdin, darin ja pashtun kielillä.\nVantaalla Jumbon kauppakeskuksessa Alkon liikkeessä maksutiskien läheisyyteen on asetettu arabiankielisiä kylttejä, joissa kerrotaan, että kaikki alle 25-vuotiaat näköiset joutuvat todistamaan ikänsä.\nMyymäläpäällikkö Vesa Loppi.Yle\n– Tiedotamme alkoholimyynnin ikärajoista monilla eri kielillä. Materiaalia löytyy nyt kaikkiaan 13 kielellä, myymäläpäällikkö Vesa Loppi kertoo.\nSyksyn aikana Alkon myymälöihin on toimitettu ohjeita arabian, kurdin, darin ja pashtun kielillä.\n– Turvapaikanhakijoita käy Alkon asiakkaina täällä Vantaalla aika paljon ja kaikilla ei ole täysi-ikäisyyden todistamiseen kunnon asiakirjoja. Lain mukaan vaatimus on, että ikänsä pystyy todistamaan, Loppi toteaa.\nMyymäläpäällikön mukaan turvapaikanhakijat ovat suhtautuneet ymmärtäväisesti asiaan.\n– Olemme viestineet selkeästi pelisäännöistä, Loppi sanoo.\nturvapaikanhakijatKotimaaAlkoarabian kieliturvapaikanhakuAltiaAlkoholi- ja muiden juomien vähittäiskauppaalkoholijuomatjuomatvaltionyhtiöt


Lappeenrannan lentoasema varautui koronavirustilanteeseen – kaupunki seuraa tilannetta | lentoposti.fi\nLappeenrannan lentoaseman toimitusjohtaja Eija Joron mukaan lentoaseman tiloihin on lisätty ohjeistuksia matkustajille sekä hankittu käsidesiä matkustajien käyttöön. Lentoaseman henkilökunnalle on annettu ohjeet tehostetusta käsihygieniasta.\n"Seuraamme tiiviisti tilannetta ja toimimme viranomaisten ohjeiden mukaan. Kehotamme matkustajia seuraamaan ulkoministeriön matkustustiedotteita sekä tietysti terveydenhuoltoviranomaisten ohjeita", toteaa Joro.\n"Bergamosta Lappeenrantaan matkustavat ihmiset, jotka 25. helmikuuta alkaen saavat äkillisen hengitystieinfektion oireita, kuten kuume ja/tai yskä ja/tai hengenahdistusoireita tulee tutkia koronaviruksen varalta", täsmentää sairaalan johtaja Marjo Numminen.\nLappeenrannan kaupunki kehottaa seuraamaan viranomaisten tiedotusta. Kaupunki seuraa kuitenkin tilannetta yhdessä lentoaseman kanssa ja tarvittaessa osapuolet tiedottavat toiminnastaan lisää.


Istekki Oy laajeni Pohjois-Suomeen - Ajankohtaista | Istekki\nIstekki Oy laajeni Pohjois-Suomeen\nIstekki Oy laajensi toimintaansa Pohjois-Suomessa ja rekrytoi ICT-alan asiantuntijoita Ouluun\nSuomen suurin ICMT-yhtiö avasi helmikuussa 2021 uuden toimipisteen Ouluun. Sairaanhoitopiirien, kaupunkien, kuntien ja tukipalveluyhtiöiden ICMT-palveluiden tuottajana tunnettu Istekki haluaa uuden toimipisteen myötä vahvistaa asiakas- ja verkostoyhteistyötä ja olla lähempänä asiakasomistajiaan.\nTällä hetkellä Istekillä on toimipisteet myös Tampereella, Jyväskylässä ja Kuopiossa.\n- Yhtiö on kasvanut viime vuosina merkittävästi ja tällä hetkellä meillä työskentelee jo yli 690 asiantuntijaa. Istekillä on asiakasomistajia myös Pohjois-Pohjanmaan ja Lapin alueella, joten tunnistimme tarpeen perustaa uusi toimipiste Ouluun, Istekin toimitusjohtaja Lasse Koskivuori kertoo.\nPohjois-Suomessa toimii useampia Istekin asiakasomistajia, kuten Monetra, Nordlab, LapIT, Pohjois-Pohjanmaan liitto sekä Pohjois-Pohjanmaan sairaanhoitopiiri.\n- Oulun alueella on laaja-alaisesti Istekin toimialaan liittyvää osaamista, koulutusta sekä kehittämistä. Haluamme hyödyntää tätä osaamista, olla kehittämässä alueellista asiantuntijayhteisöä sekä tuoda oman kansallisen ICMT-osaamisemme alueen käyttöön. Tulemme rekrytoimaan asiantuntijoita uudelle toimipisteellemme Ouluun vaiheittain, joten kannattaa seurata työpaikkailmoitteluamme, Koskivuori vinkkaa.\nIstekki on suomalainen, kasvava ja kehittyvä yli 690 työntekijän informaatio- sekä terveyden ja hyvinvoinnin teknologian asiantuntijaorganisaatio. Toimimme valtakunnallisesti vahvana sote-organisaatioiden ja kuntien palveluintegraattorina. Visionamme on olla tärkeimmän työn arvostettu mahdollistaja Suomessa. Yritys on perustettu vuonna 2009, jonka jälkeen kasvumme on ollut vahvaa. Meidät tunnetaan luotettavana kumppanina ja asiakasomistajia meillä on jo lähes 50 ympäri Suomen.\nOlemme ICMT –toimialan (Information, Communications and Medical Technology) parhaiden osaajien innostava työyhteisö, jossa on mahdollista oppia ja uudistua jatkuvasti. Vuonna 2019 yhtiön liikevaihto oli noin 130 miljoonaa euroa. Pääkonttorimme sijaitsee Kuopiossa, jonka lisäksi meillä on toimipisteet Tampereella ja Jyväskylässä. Istekille on myönnetty Yhteiskunnallinen yritys ja Avainlippu -merkkien käyttöoikeudet.


Projektipäällikkö, hankinta, Länsi-Uudenmaan hyvinvointialueen valmistelu | Oikotie Työpaikat\nProjektipäällikkö, hankinta, Länsi-Uudenmaan hyvinvointialueen valmistelu\nSkanska Finland Hankinta-asiantuntija\nSUOMEN OSUUSKAUPPOJEN KESKUSKUNTA Ostologistikko Sokos ja Emotion Saatavuuden Ohjaus\nTule tekemään jotain, jota voit tehdä vain kerran elämässäsi - nimittäin rakentamaan Suomen itsenäisyyden historian merkityksellisintä ja laajinta hallinnollista uudistusta! Samalla pääset rakentamaan maan parasta hyvinvointialuetta ja valmistelemaan hankintojen laajaa ja merkityksellistä valmistelukokonaisuutta. Pääset tekemään ainutlaatuista uudistusta, jossa Länsi-Uudenmaan kymmenen kunnan sote-palvelut, oppilashuolto sekä pelastuslaitos muovautuvat yhtenäiseksi kokonaisuudeksi.\nHankintojen valmistelukokonaisuudessa vuoden 2022 aikana tähtäimessä on Länsi-Uudenmaan hyvinvointialueen turvallinen ja hallittu käynnistäminen.\nHankintojen projektipäällikkönä vastaat projektijohtajan tiimissä esimerkiksi:\n•Vastuullasi olevan hankintasalkun hallinnasta, johon kuuluvat esimerkiksi tukipalvelujen ja sosiaali- ja terveydenhuollon sekä pelastustoimen hankinnat\n•Hankintojen valmistelun ja toteutuksen koordinoinnista\n•Hankintojen valmistelusta yhdessä eri asiantuntijoiden ja johtajien kanssa ja varmistat näiden etenemisen aikataulussa\n•Hankintasopimusten ja toimittajien hallinnasta\n•Varmistat hallinnon ja substanssiasiantuntijoiden välisen yhteistyön.\nLisäksi valmistelet perustettavan hyvinvointialueen hankintatoimen organisointia ja prosesseja. Tehtäväkuva täsmentyy valmistelun edetessä ja valittavan henkilön vahvuuksia hyödyntäen.\nHaemme aktiivista ja innostunutta projektipäällikköä, jolla on kokemusta hankinnoista.\nLisäksi tehtävä edellyttää kokemusta vaativista julkisista hankinnoista, hyviä vuorovaikutustaitoja ja tiimityöskentelyä tiiviissä aikataulussa sekä kykyä organisoida ja johtaa yhteistyöverkostoja. Valittavalla henkilöllä tulee olla kyky hallita laajoja kokonaisuuksia muuttuvassa työympäristössä.\nArvostamme kokemusta kehittämistyöstä ja projektimaisesta työotteesta.\nTarjoamme monipuolisen tehtävän innostavassa työyhteisössä ja mahdollisuuden olla mukana Suomen itsenäisyyden historian laajimmassa hallinnollisessa uudistuksessa. Tule mukaan rakentamaan maan vaikuttavinta ja innovatiivisinta julkista hankintaorganisaatiota!\nHyvinvointialueen modernit työtilat sijaitsevat Espoon Otaniemessä Aalto-yliopiston metroaseman läheisyydessä osoitteessa Tekniikantie 15. Myös etätyö on joustavasti mahdollista. Hakemuksia käydään läpi ja haastatteluun saatetaan kutsua jo hakuaikana. Haastattelut tehtävään järjestetään 7.2. iltapäivällä.\nTyöpaikan nimi: Länsi-Uudenmaan hyvinvointialue\nTehtävän täytössä noudatetaan koeaikaa.\nTyösopimus solmitaan palvelussuhteen alussa Espoon kaupungin kanssa ja hyvinvointialueen valmistelujohtajalla on työjohdollinen vastuu. On mahdollista, että palvelussuhteen aikana siirryt Länsi-Uudenmaan hyvinvointialueen palvelukseen, sillä työ kohdentuu hyvinvointialueen valmistelutyöhön.\nIlmoitathan hakemuksessasi, milloin voisit aloittaa. Hyvinvointialuetta koskevan lainsäädännön vuoksi voimme tässä vaiheessa solmia työsuhteet vain 31.12.2022 saakka. Määräaikaisen työsuhteen jälkeen mahdollisuutta uuteen työsuhteeseen tarkastellaan tapauskohtaisesti.


Naisten vapaaehtoiseen asepalvelukseen taas ennätysmäärä hakijoita – yli 1 500 hakemusta - Reserviläinen\nEtusivu /\tUutiset /\tNaisten vapaaehtoiseen asepalvelukseen taas ennätysmäärä hakijoita – yli 1 500 hakemusta\nNaisten vapaaehtoiseen asepalvelukseen taas ennätysmäärä hakijoita – yli 1 500 hakemusta\nYhä useampi nainen hakee vapaaehtoiseen asepalvelukseen.\nNaisten vapaaehtoisen asepalveluksen suosio kasvaa. Ennätysmäärä naisia haki palvelukseen 1. maaliskuuta päättyneessä haussa. Hakijoita oli 1 516, joka on noin 400 enemmän kuin vuonna 2017. Edellinen ennätys, 1 126 naista oli vuodelta 2017.\nEniten hakijoita oli Porin prikaatiin, jonne haki tänä vuonna 343 naista. Toiseksi eniten hakijoita oli Kainuun prikaatiin (233), kolmanneksi eniten Kaartin jääkärirykmenttiin (186) ja neljänneksi eniten Karjalan prikaatiin (173). Alueellisesti hakijoita oli eniten Uudellamaalla (392) ja Pirkanmaalla (174).\nReserviin on koulutettu vuodesta 1995 lähtien yhteensä yli 8 100 naista. Viime vuosina noin 65–70 prosenttia heistä on saanut johtajakoulutuksen.


NHL-ennakot 01.11 - Donskoi täytti Rantasen paikan | NHL.com\nNHL-ennakot 01.11 - Donskoi täytti Rantasen paikan\nColoradon ykkösketju meni uusiksi, lännen kestomenestyjät Jets ja Sharks vaikeuksissa\nDonskoi terävänä maalin edessä\nCOL-FLA: Donskoi siivoaa kiekon maaliin\nJoonas Donskoi viimeistelee maalin edestä. Nathan MacKinnon saa syöttöpisteen ja pääsee pisteille 12. ottelussa peräkkäin kauden alusta lukien.\nNHL:ssä pelataan perjantaina kahdeksan ottelun kierros, jossa on tarjolla monta herkullista kohtaamista. Joonas Donskoi ja Colorado Avalanche haastavat Dallas Starsin suomalaistrion. Rasmus Ristolainen ja Aleksandr Ovetshkin kohtaavat, kun Buffalo Sabres kohtaa Washington Capitalsin idän kärkikamppailussa.\nDonskoi saa mahdollisuutensa\nColorado Avalanchen ja Dallas Starsin välisen ottelun ennakkoasetelmat ovat mielenkiintoiset. Stars oli syksyllä yksi tämän kauden ennakkosuosikeista, mutta tähtipaitojen lokakuu oli haastava.\nAvalanche taas aloitti kauden odotettua vahvemmin, mutta nyt joukkue on hävinnyt kaksi ottelua peräkkäin. Suurin syy tappioihin löytyy Gabriel Landeskogin ja Mikko Rantasen loukkaantumisista, mutta Jared Bednarin ryhmän täytyy löytää keinot voittoihin ilman supertähtiään.\nMolempien joukkueiden suomalaiset ovat aloittaneet kauden terävästi. Roope Hintz (7+1) ja Miro Heiskanen (3+5) ovat olleet tähtipaitojen vaisun alkukauden valopilkkuja. Avalanchen puolella Joonas Donskoi (5+3) on myös vastannut isoon rooliin vahvoilla esityksillä.\nDonskoin hyvät otteet on huomattu myös valmennusjohdossa, sillä hän on noussut Nathan MacKinnonin tähdittämään ykkösketjuun Rantasen ja Landeskogin loukkaantumisten takia.\n- Tämän takia hankimme kesällä hyökkääjiä joukkueeseen. Luotamme siihen, että voimme voittaa myös tällä kokoonpanolla, Bednar totesi.\nVideo: COL-ANA: Donskoi yllättää Millerin ylivoimalla\nRistolainen ja Ovetshkin kohtaavat\nWashington Capitalsin ja Buffalo Sabresin kohtaamisissa on kipinöinyt viime vuosina. Yksi tämän taisteluparin suurimmista sisäisistä kamppailuista väännetään Capitalsin venäläistähti Aleksandr Ovetshkinin ja Sabresin Rasmus Ristolaisen välillä.\nMolemmat pelaajat tunnetaan hurjista fyysisistä ominaisuuksistaan. Ovetshkin ja Ristolainen nauttivat vanhan liiton rymistelystä, eikä kumpikaan ota kaukalossa yhtään taka-askelia. Voisi kuvitella, että tämä parivaljakko löytää toisensa myös perjantain kierroksella.\nCapitals ja Sabres ovat aloittaneet kauden vahvasti. Washingtonin ylpeys johtaa tällä hetkellä Itäistä konferenssia, mutta Sabres hönkii niskaan vain pisteen päässä. Capitals on hallinnut joukkueiden aikaisempia kohtaamisia, sillä Sabres on voittanut edellisestä viidestä keskinäisestä ottelusta vain yhden.\n- Tämä on ollut melkoinen kuukausi. Voimme kokonaisuutena olla tyytyväisiä tähän kuukauteen, mutta nyt meidän täytyy keskittyä vain tulevaisuuteen, Sabresin päävalmentaja Ralph Krueger pohti.\nDetroitin pitäisi olla suupala Carolinalle\nCarolina Hurricanesin otteet ovat ailahdelleet viime aikoina melkoisesti. Hurricanesin tunnelin päässä näkyy kuitenkin valoa, sillä Rod Brind'Amourin nippu on voittanut kaksi edellistä otteluaan.\nHurricanes on ollut koko kiekkomedian huulilla, mutta ei varsinaisesti huimien peliesitysten ansiosta. Siihen "syypää" on joukkueen venäläishyökkääjä Andrei Svetshnikov, joka iski Calgary Flamesin verkkoon kaksi täysosumaa. Hänen toinen osumansa syntyi tyylikkäästi "ilmaveivillä".\nSaa nähdä, mihin venäläisnuorukaisen veivailu siivittää hurrikaanipaidat. Perjantaina vastaan asettuva Detroit Red Wings on paperilla yksi sarjan heikoimmista joukkueista, mutta sitä ei kannata missään nimessä aliarvioida. Anthony Mantha ja kumppanit ovat tällä kaudella osoittaneet, että he pystyvät kaatamaan minkä tahansa joukkueen.\n- Viimeiset kaksi ottelua ovat olleet meiltä vahvaa suorittamista. Välillä on toki ollut huonoja hetkiä, mutta ei mitään isoja romahduksia. Olen melko tyytyväinen siihen, miten olemme pelanneet, Brind'Amour kehui.\nDevils kaipaa tasaisuutta otteisiinsa\nNew Jersey Devilsin ja Philadelphia Flyersin kohtaamisen lähtökohdat ovat mielenkiintoiset. Punaisten paholaisten kausi on alkanut murheellisesti, mutta joukkue on löytänyt peliinsä hieman punaista lankaa viime viikkoina.\nSe ei kuitenkaan ole vielä näkynyt pistesarakkeessa. Perjantaina edessä on uusi mahdollisuus, mutta helppoja pisteitä ei ole luvassa. Flyers nimittäin hävisi edellisen ottelunsa arkkiviholliselleen Pittsburgh Penguinsille tylysti 1-7. Sisuuntunut Flyers ei anna Devilsille mitään ilmaiseksi perjantaina.\nDevilsin Sami Vatasen alkukausi on ollut mainio. Puolustaja liitää tällä hetkellä kolmen ottelun pisteputkessa, jossa hän on iskenyt tehot 1+3. Vatanen on noussut Devilsin johtavaksi puolustajaksi ohi P.K. Subbanin. Isännät kaipaavat suomalaiselta jälleen vastuunkantoa perjantaina.\n- Joskus jääkiekko on julma peli. Olemme parantaneet paljon otteitamme viime aikoina, olemme paljon yhtenäisempi joukkue, Devilsin Taylor Hall pohti.\nLännen jättiläiset ovat ongelmissa\nSan Jose Sharksin ja Winnipeg Jetsin kohtaamista voi aina luonnehtia huippuotteluksi, mutta tällä hetkellä Läntisen konferenssin kestomenestyjät ovat isoissa ongelmissa. Jets ja Sharks löytyvät konferenssin sisäisestä sarjataulukosta sijoilta 10 ja 12.\nSharksin tilanne on varsin hämmentävä. Hailauma saa jalkeille lähes terveen joukkueen, mutta tulosta ei vain tule. Johtavat pelaajat eivät ole pystyneet kantamaan joukkuetta riittävän laadukkaasti, ja se näkyy karusti pistesarakkeessa.\nJetsin kohdalla isoimmat ongelmat ovat helposti nähtävissä. Joukkueen puolustuspelaaminen ei ole tällä hetkellä riittävällä tasolla. Jets myös kärsii melkoisesta loukkaantumiskierteestä, joka ei helpota suunnan kääntämistä yhtään. Winnipegin ylpeys joutuu lähtemään otteluun ilman Patrik Lainetta.\n- Hän ei pysty pelaamaan Sharksia vastaan. Hän sanoi, että se ottelu tulee liian nopeasti, Jetsin päävalmentaja Paul Maurice harmitteli.\nKierroksen muut ottelut ovat New York Islanders - Tampa Bay Lightning, St. Louis Blues - Columbus Blue Jackets ja Anaheim Ducks - Vancouver Canucks.\nCapitalsin Lars Ellerille seuraava runkosarjaottelu on uran 700:s. Sabresin Jack Eichel pelaa perjantaina uransa 300. runkosarjaottelun. Flyersin Jakub Voracek on yhden täysosuman päässä 200 runkosarjamaalin rajapyykistä. Sabresin Rasmus Ristolaiselle seuraava tehopiste on uran 200:s.


Kirpparikeiju: Oman ryytimaan kaipuu\nLähettänyt Kirpparikeiju klo 19.02\nAnonyymi 15. tammikuuta 2017 klo 19.25\nSiitähän se on kiinni, että ihmisillä on nykyään _liikaa_ vapaa-aikaa. Kun kaikki aika ei mene hengissä pysymiseen, aikaa jää yli. Samaan aikaan maailma on pullollaan tavaraa ja voi vain tilata saippuantekovermeet netistä. Se on kivaa harrastamista eikä ankaraa, pakollista työtä, kun keittelee saippuaa joulukinkuksi menneen possun luista.\nAla käydä salilla, JOS haluat ja sinulla ei vain ole tekemistä. Mutta jos haluat nysvätä kotona, kotoilla, sali ei ole ratkaisu "ongelmiisi".\nOletko muuten lukenut Jovelan talopäiväkirjaa (blogi), siellä sitä sinun haave-elämääsi taidetaan elää.\nKirpparikeiju 15. tammikuuta 2017 klo 22.01\nEhkä kaikilla ei ole sellaista itse tekemisen tarvetta, mutta minusta se tekee elämästä mielekästä. Mitä vain voi ostaa valmiina, mutta kun saa itse jonkun asian tehtyä, tulee hyvä mieli. Minusta on tympeää ajatella niin, että saippuan voi ostaa valmiina 50 sentillä ja siksi sen valmistamisessa ei ole mieltä. Tai että koska saippuan valmistamisessa ei ole kyse hengissä selviytymisestä, se on turhaa. Sellaisessa maailmassa ei ole eletty enää vuosikymmeniin. Pakko ei ole muuta kuin syntyä ja kuolla: kaikki tekeminen siinä välissä on ekstraa.\nKiitokset linkistä! Tämä oli minulle vieras blogi, mutta jään tutustumaan siihen ajan kanssa! Joitakin aiheen blogeja seuraankin jo, ja luen tietysti kaikki silmiin sattuvat artikkelit :)\nVilla Kardemumma 15. tammikuuta 2017 klo 20.11\nHyvä kirjoitus! Minä olen helsinkiläislapsi, jonka vanhemmat päättivät muuttaa pohjoiseen pikku kylälle. Kaipaan edelleen usein ylimpään kerrokseen kerrostaloon. Porraskäytävän äänet kertovat elämästä ympärillä ja puiden latvustot näyttävät upeilta yläpuolelta katsottuna. Nyt asun isoa omakotitaloa omalla tontilla. Osaan tämän ja nautin pihasta ja puuhailusta. Silti toivon vielä joskus asuvani puiden latvojen tasalla- hassua!\nKirpparikeiju 15. tammikuuta 2017 klo 22.06\nKuulostaapa ihanalta :) Minustakin puiden latvat näyttävät ihanilta yläkerroksissa! Rappukäytävän äänet ja muista asunnoista kantautuvat äänet on kyllä tietyllä tapaa turvallisia. Mulla menee vielä vähän aikaa suhdeluku niin, että olen asunut omakotitalossa kauemmin kuin kerrostalossa, mutta silti maalle mennessä se hiljaisuus ja liikkumattomuus tuntuu kummalta, vaikka sen asumisvuosien perusteella pitäisi olla tutumpaa.\nEnsimmäistä kertaa omakotitalosta opiskelija-asuntoon muuttaessa tuntui, että nyt ollaan vihdoin ihmisten ilmoilla, kun kuuli ääniä ympäriltä! :D\nLauramaria 15. tammikuuta 2017 klo 21.32\nHei Anne ❤ meillä on täällä etelässä useilla paikkakunnilla mahdollisuus viljellä kaupungin tai kunnan tarjoamalla palstalla omaa kasvimaata. Olisikohan Oulussa mahdollisesti myös tällainen ? Kannattaa kysellä kaupungin esim. viherpuolelta. Mukavaa viikkoa ja kiitos mahtavasta blogista. Sulla on kiva tyyli kirjoittaa ♥\nKirpparikeiju 15. tammikuuta 2017 klo 22.09\nOulussa myös on viljelypalstoja! Joskus hetken aikaa ihasteltiin myös siirtolapuutarhoja, mutta on ne kyllä liian vieri vieressä! Ja on se muutenkin kauhean sosiaalista puuhaa, pitäisi olla erityisesti siirtolapuutarhaihminen sellaiseen.\nMinäpä kurkin noita viljelypalstavaihtoehtoja ja jään samalla suunnittelemaan, miten aloitan tulevan puutarhurin urani :) Varmaan joku basilika vois olla hyvä?\nJoliel 15. tammikuuta 2017 klo 21.39\nEi muuta kuin ensi kesäksi Hietasaaresta viljelypalstaa vuokraamaan!;) Samat haihattelut tuntuu täällä olevan vuodesta toiseen. Maalaistalon lapsena en ole vieläkään täysin sopeutunut kerrostaloelämään, vaikka olenkin nyt asunut kauemmin kaupungissa kerrostalossa, kuin maalla rintamamiestalossa. Odottelen tässä äkkirikastumista, jotta voin perustaa joskus oman farmin :D\nKirpparikeiju 15. tammikuuta 2017 klo 22.13\nAi ne on Hietasaaressa? Ainolanpuistossa näkyy olevan joku nurkkaus, joka näyttää puutarhakäyttöön vallatulta luppotilalta, mutta se ei varmaan ole mikään virallinen paikka? Lukeekohan siellä käsinkirjoitetussa kyltissä että salainen puutarha tai jotakin muuta sen tyylistä.\nMinäkin olen maalaistalon lapsi, ja vasta viime aikoina ruvennut kaipaamaan sellaista asumisväljyyttä ja maata kaivettavaksi. Jospa nämä ovatkin keski-ikäistymisen ensi oireita?\nRintamamiestalot on huikean ihania, niissä varmaan riittää hommaa! Kuulutko muuten Facebookissa siihen ryhmään? Oma farmikin olisi aivan mahtava. Ottaisin koska vain :) Eläimethän meillä onkin jo valmiiksi.\nJoliel 16. tammikuuta 2017 klo 22.17\nHups, niitä on ilmeisesti muuallakin kuin Hietasaaressa. Jostain syystä vain tuo Hietasaari jäänyt päällimmäisenä mieleen. (http://www.ouka.fi/oulu/ymparisto-ja-luonto/palstaviljely1)\nKröhöm, näin kolmenkympin ylittäneenä en voi täysin kieltää, etteikö syy voisi olla keski-ikäistymisessä :D Lapsena kasvimaan perkaaminen ja perunoiden istuttaminen olivat lähinnä pakollista pahaa, mutta nykyään nautin niistäkin.\nMitenkähän multa on mennyt koko ryhmä täysin ohi? Täytyypä tsekata Facebookista. Kiitos vinkistä! :)\nKirpparikeiju 18. tammikuuta 2017 klo 20.56\nJuu, ei tosiaan lapsena ollut perunan istuttamisessa tai nostamisessa tai perunamaan perkaamisessa minkäänlaista hohtoa. Vuosien varrella muistot ovat kultaantuneet! Perunat on myös sellaisia juttuja, että niitä saa kaupasta ehkä 50 senttiä kilo: tästäkin voisi ajatella, että mikä järki kasvattaa itse hirveällä vaivalla, jos niin halvalla saa suoraan kaupan hyllyltä. Mutta ei se ajatus niin mene.\nJuuri katselin vapaita asuntoja ja ihastelin maatilaa jossakin maailman kaukaisimmassa nurkassa (monta kymmentä kilometriä Oulusta). On se aika kaukana kuitenkin, mutta ottaisin koska vain ison pihan ja maakellarin! Tosi realistinen haave: vähän kuin syrjässä ja ihan kuin maaseutu, mutta ei sitten kuitenkaan ihan kauhean kaukana kaupungista. Maakellari pitää löytyä ja naapurit kaukana, mutta silti kävelymatkan päässä ostoskeskuksesta.\nErika 16. tammikuuta 2017 klo 8.43\nHei! Ihan blogi sinulla! Blogissani mietiskelin ihan samoja juttuja, niitä kerrostalo- ja omakotalo elämän eroja yms. Olin ihan vannoutunut kerrostaloihminen kunnes viime kesänä halusin pihan ja ostimme omakotitalon. Yhtäkkiä lumityöt onkin ihan kivaa homma :D Tosin eka talvi vasta menossa...\nKirpparikeiju 16. tammikuuta 2017 klo 20.43\nMolemmissa on puolensa, hyvät ja huonot. Oman pihan puuttuminen on kerrostaloissa suurin miinus. Vaikka onhan se kiva, että joku toinen pukkaa lumet ja hoitaa tympeät ja vaikeat korjaushommat.\nTsemppiä lumen pukkaamiseen! Viime kädessähän se on kevät, joka lumityöt hoitaa, jos meinaa ruveta lannistamaan :)\nHelena T 16. tammikuuta 2017 klo 14.43\nJotain kutkuttavan tuttua oli tuossa sun kirjoituksessa. Minä myös kaupunkilaislapsi, koko ikäni kaupungissa vuokrataloissa asuneena kaipaisin jotain samanlaista kuin sinä. Muuttoa maalle vanhaan taloon, mullassa kuopsutusta ja kananmunien keräilyä ja vuodenkierron mukaan elämistä. En tiedä olisko vain aidan takana ruoho vihreämpää vai olisko minusta oikeasti asumaan katuvalojen ulottumattomiin. Jokin siinä kyllä houkuttaa ja kiehtoo. Samoin kaikki käsillä tekeminen. Jos voi tehdä itse saippuan vaikka kaupasta saisi 50sentillä valmiin, niin totta vieköön tekee mieluummin itse. :) Innolla odottelen sun kuvailuja minkälaisia saippuoista tuli!\nKirpparikeiju 16. tammikuuta 2017 klo 20.46\nSamaa mietin itsekin: ehkä sitä ei oikeasti olisikaan maataloihmisiä, kun lopulta sinne pääsisi hyörimään. Tulisi ikävä automaattisesti toimivaa lämmitysjärjestelmää ja muita itsestäänselvyyksiä :)\nOmpeleminen on samaa sarjaa saippuan valmistamisen kanssa: valmiita vaatteita saa vaivatta, ja jo ostaessa tietää, mitä tulee saamaan. Mutta itse tekemisessä on tietynlaista kutkuttavaa jännitystä ja voittamisen iloa.\nOdotellaan, että saippuat tekeytyvät! Joissakin saippuoiden ohjeissa luki, että ovat parhaimmillaan vasta kolmen kuukauden päästä. Luulen, että kokeilen varovaisesti käsisaippuana ensin, jos vaikka ovatkin kuukauden jälkeen liian tujuja.\nAnonyymi 16. tammikuuta 2017 klo 17.07\nmoi, olipa hyvä kirjoitus...kyllä ne koiratkin osaa pitää hiiret loitolla:)\nt.sari ja terrierit\nKirpparikeiju 16. tammikuuta 2017 klo 20.50\nElmo on kyllä pentuna osoittanut omaavansa oivallista hiirikissa-ainesta: se löysi maalla kerran kuolleen päästäisen ja pisteli sen poskeensa. Seurasin paniikissa vierestä, mutta en halunnut repiä päästäistä pois, kun olisin kuitenkin saanut jonkun myyräkuumeen. Kartoin Elmoa muutaman viikon tapahtuneen jälkeen, kunnes Elmo oli desinfioitunut itsekseen.\nManu saattaisi ruveta kaveeraamaan hiirten kanssa. Sen hurtan varaan en luottaisi.


Uudet digityötavat yhtenäistävät Valion toimintaa - Valtti\nUudet digityötavat yhtenäistävät Valion toimintaa\nValio kehitti Valtin avustuksella Microsoftin digitaalisten työkalujen käyttöä ja vanha intranet korvattiin Valo intranetillä\nKoko sisäinen viestintä ja projektien hallinta siirrettiin keskitetysti Teamsiin ja muihin pilvipohjaisiin työkaluihin\nMerkittävän projektin ansiosta Valiolla on nyt helppo tehdä töitä ajasta ja paikasta riippumatta\nValio on suomalaisten maitotilallisten omistama meijeri ja ruokatalo, joka toimii Suomen lisäksi viidessä eri maassa. Yhdessä Valtin kanssa Valio on uudistanut ja yhtenäistänyt digityötapojaan hyvin kattavasti niin, että samoja työkaluja voidaan käyttää kaikissa Valion toimintamaissa. Töitä on nyt helppo tehdä ajasta ja paikasta riippumatta.\nMoni meistä tuntee Valion tuotteet niin kauppojen hyllyiltä kuin oman kotinsa ruokapöydästä. Kovinkaan moni ei kuitenkaan tiedä sitä, että Valion tuotteita ei myydä vain Suomessa, vaan myös ulkomailla.\n– ”Se, mikä usein yllättää, on kansainvälisyytemme. Meillä on vientiä yli 40 maahan ja henkilöstöä meillä on kuudessa maassa. Intramme toimii niin ikään kaikissa kuudessa toimintamaassamme Valtin Valo-ratkaisulla”, kertoo Valion sisäisen viestinnän päällikkö Elina Halme.\nExcelistä pilvipohjaiseen projektisalkkuun\nYhdessä Valtin kanssa Valio on uudistanut ja yhtenäistänyt digityö- ja toimintatapojaan sekä käyttämiään digityökaluja hyvin kattavasti. Aiempi intra korvattiin Valo Intranetillä ja vanhat työtilat Valo Teamworkilla. Ennen erilaisten projektien hallintaan käytettiin paljon Exceliä, sähköpostiviestintää ja SharePointia. Nyt sisäinen viestintä ja projektien hallinta on siirretty keskitetysti Teamsiin ja muihin pilvipohjaisiin työkaluihin.\n– ”Yhtenä tavoitteenamme oli vähentää sähköpostin määrää ja siirtää viestintää juuri Teamsin kaltaisiin pilvityökaluihin”, kertoo Valion tietojärjestelmäpäällikkö Teemu Hänninen.\n– ”Valo Teamworkin yhteyteen meille on rakennettu myös PowerBI-raportointityökalulla toteutettu projektisalkku, joka koostaa valiolaisten projektit yhteen ja helpottaa niiden seuraamista sekä priorisointia”, Hänninen jatkaa.\n”Nyt meidän on helppo tehdä töitä ajasta ja paikasta riippumatta”\nToteutetut muutokset ovat olleet mittavia ja suuritöisiä projekteja. Siitä huolimatta yhdessä tekeminen on ollut Hännisen mukaan sujuvaa ja vaivatonta. Valtin kanssa on ollut helppo toimia ja kehitystyötä tullaan tekemään yhdessä myös tulevaisuudessa.\n– ”Tästä on Valtin kanssa hyvä jatkaa”, Hänninen kiittelee.\n– ”Henkilöstönkin näkökulmasta muutos on ollut itse asiassa aika iso. Nyt meidän on helppo tehdä töitä ajasta ja paikasta riippumatta hyvinkin vapaasti”, Halme iloitsee.\nSamat työkalut kaikkiin toimintamaihin\nYksi tehtyjen muutosten parhaista puolista ja suurimmista hyödyistä on ollut uusien käyttöönotettujen digitaalisten työkalujen ja Valo Intranetin luotettavuus.\n– ”Alusta on ihan älyttömän luotettava ja intramme toimii. Se tarkoittaa sitä, että valiolainen saa kaipaamansa tiedon silloin, kun hän sitä tarvitsee”, Halme painottaa.\n– ”Olemme aika iso talo ja näiden uusien työkalujen myötä olemme paljon aiempaa yhtenäisempi. Meillä on hyvät työvälineet, jotka toimivat kaikissa Valion maissa”, Halme kiteyttää.\nEtsitkö kumppania Microsoft-tuoteperheen ratkaisujen käytön tehostamiseen tai uusien ratkaisujen käyttöönottoon? Jätä yhteystietosi, ja olemme yhteydessä sinuun pian!


SAMAN OTAVAN ALLA : Sellaista se ystävyys on\nLady of The Mess 14. helmikuuta 2014 klo 22.20\nNyt tuli melkein tippa silmään - sillä sitäkin ystävyys joskus saa aikaiseksi. Kissa numero 5 - I´m in love♥\nHyvää ystävänpäivän iltaa sekä sinulle että kissoille - ja erityisesti numero vitoselle:)\nHanne 15. helmikuuta 2014 klo 13.16\nOnhan siitä alkuaikojen epäluuloisesta kollista kuoriutunut melkoinen nappisilmäinen hurmuri... Kerroin terveiset jo aamulla :).\nUnknown 14. helmikuuta 2014 klo 23.42\nHanne 15. helmikuuta 2014 klo 13.17\nen ole sille osannut keksiä mitään varsinaista nimeä, "kom da!" toimii toistaiseksi oikein hyvin :)\nTuula 15. helmikuuta 2014 klo 8.33\nOikean ystävän kisu valitsi ♥.\nHanne 15. helmikuuta 2014 klo 13.19\nKaipa ne vaistoavat, kuka on tarpeeksi hellämielinen :)\nKeskeneräinen 20. helmikuuta 2014 klo 10.06\nHanne 22. helmikuuta 2014 klo 22.57\neläimet on aika ihania :). Tänään tämä sankarimme teki tuttavuutta jo talon isännänkin kanssa - sen saman, joka kerran oli kiväärin kanssa sen perässä :). Isäntää nauratti kummasti lihonut ruokintakiellossa oleva tyytyväinen ja kehräävä kolli...


Turhuutta: Serious Sam 3: BFE PC\nUudella Croteamin grafiikka moottorilla toteutettu 2000 luvun alun suositun humoristisen FPS pelin jatko-osa. Nätimpi kuin aikoinaan mutta pelimekaniikat käytännössä jämähtäneet 2000 luvun alkuun vaikkakin alkuperäisen Serious Samin ja tämän välillä on vuosia kulunut 10. Tekijänä : Croteam\nJonkun verran on kehittynyt ulkoasu, pelin päättömyys ei. Hehheh\nJuoni on aikalailla se, että jokin paha avaruusölli haluaa valloittaa maan mutta ei ole siinä täysin onnistunut. Ihmiset joita vielä hengissä on yrittävät jollakin uhfo teknologialla saada aikaportin aikaiseksi että estäisivät koko alieni invaasion. Pää sankari on Serious Sam joka laukoo miehistä dialogia ja onelinereita. Vähän kuten Duke Nukem mutta ei niin sekstistinen. Eikä yhtä hauska minun mielestäni. On se niin nätti peli. Sarkasmi.\nAh ne kultaiset muistot kun sinulle annettiin suuri valikoima erilaisia aseita joita hahmo jaksoi kaikkia kantaa mukana. Eikä sovi unohtaa että silloin ei tunnettu mitään suojan takana kyykkiessä HP:t palaavat automaattisesti takaisin, ehei! Sinun pitää maastosta löytää ensiapu pakkauksia ja luotiliivejä ym. mukavaa että hahmo saa kestopisteet takaisin. Niin ja teilattavaa riittää, kentissä kun voi parhaimmillaan yli 1000 vihollis öllinkäistä rynnätä kimppuun joten tämä ny ainakin on kans se First Person Shooter nimensä mukaisesti.\nOsalla ölleistä on kokoa\nKuten jo yllä mainitsin niin pelissä on käytetty hyvin vanhoja mekaniikkoja. Ei ole mitään checkpoint systeemejä, eikä myöskään mene tänne nuolta. Jotka ikävä kyllä tämä peli olisi tarvinnut. Ei siinä, vanhemmat Samit olivat melko putkijuoksuja missä ei tarvinnut pähkäillä mihin suuntaan mennä. Tietysti sinne mistä tapettavaa löytyi. Tässä taasen joissakin kentissä kenttien suunnittelu on jätetty melko puolitiehen. Tai sitten tämä on sellainen välimallin peli, ei ole tekijä tiimi osannut tehdä uutta muttei myöskään ihan vanhaa kaavaakaan ole kehdanneet käyttää. Itse turhauduin pelikaverini kanssa useasti siihen kun ei tiennyt yhtään mihin pitää mennä. Eikä sovi unohtaa joitakin kunnon keskisormen näyttöjä pelaajaa kohtaan. Hirveä lauma vihollisia höökii niskaan että varmasti kuolet kerran tai pari. Jos menettää kaikki elämät niin se on game over ja kenttä alusta. Välillä siis tuli rage quitattua peli kun ei jaksanut enää alusta asti alkaa tahkoamaan kenttää. Höhöö lähitaistelussa saa melkeinpä minkä tahansa vihollisen tapettua yhdellä iskulla.\nGraafisesti peli ei ole susiruma mutta paremman sanan puutteessa pelkistetty. Kaikki kentät kun tapahtuvat autiomaassa niin väripaletti on melko yksipuolinen ja ankea. Rakennusten tekstuurit ovat myöskin aika vanhan näköistä. Huvittavaa myöskin miten vihollisille tulee hyvin vanhan kansan tyyliin ammuttaessa hirveet verijälet. Ensin on siis ns. puhdas hahmo, yhtäkkiä aivan verinen. Samoin jotkut efektit kuten räjähdyksissä ovat melko ankeita. Laumoittain ne päälle rynnivät\nÄänimailma on varmaankin kierrätetty aiemmista osista, lisätty vain Samille muutama uusi dialogi. Musiikit ovat helvetin ärsyttäviä ja joidenkin aseiden nakutus munatonta. Eikä sovi unohtaa sitä helvetillistä EXTRA LIFEEEE huudahdusta kun on tarpeeksi saanut haalittua pisteitä.\nArvosana 4/10. Henkilökohtaisesti tämä ei ole mielestäni niin onnistunut mitä ne aiemmat Serious Sam pelit. Liekkö aika kullannut muistot vai onko tämä sarja yhden tempun poni?\n+ Jopa 16 pelaajan coop kampanja\n+ Saa jättää aivot narikkaan kun tätä pelaa\n+ Kanuunan kuulia ampuva ase oli hauska\n- Pelissä on bugeja joita ei tulla korjaamaan'\n- Peli on hyvin puuduttava yksin ja välillä jopa kaksin\n- Olisi ollut hyväksi jos jotain suunta merkkejä peli välillä antaisi mihin mennä\n- Kentät eivät juurikaan eroa toisistaan\n- Kaikki kuvat pöllitty googlesta. En vain ikinä muista steamin kuvankaappausta käyttää. Lähettänyt\nMielipiteenne oli Kohteen lähettäminen sähköpostitseBloggaa tästä!Jaa TwitteriinJaa FacebookiinJaa Pinterestiin\nHeadset: Kingston HyperX CloudII Gun Metal Hiiri: Logitech G502 Proteus Spectrum\nNäppis: Logitech G15 v1\nNäyttö: Packard Bell Maestro 223DXL


Miksi veisin koirani terveystutkimuksiin? - Suomen Tanskalais-ruotsalaiset pihakoirat ry\nJulkaistu jäsenlehti Pihauksessa 4/2013\nLähes jokainen pennunostaja on pentua hakiessaan saanut kasvattajalta toiveen viedä pentu virallisiin terveystutkimuksiin 1–2-vuotiaana. Pihakoiralla nuo tutkimukset tarkoittavat tavallisesti lonkkanivelten röntgenkuvausta ja polvinivelten tutkimista (1.7.2016 lähtien PEVISA:n myötä myös virallista silmätutkimusta). Pentuhuumassa se tulee luvattua, ehkä kasvattajan miellyttämiseksi, mutta pennun kasvaessa koko asia unohtuu. Koiranomistaja ajattelee, että ei tämän kanssa mitään harrasteta eikä sille koskaan tule pentujakaan, ei tälle tarvitse tehdä terveystutkimuksia. Miksi ”tavallinen kotikoira” voisi kuitenkin olla hyvä viedä terveystutkimuksiin?