Ilmainen 5 päivän verkkosivujen hosting - Domain € 1,82, sivuston hosting € 0,47 HdRede.com\nIlmainen 5 päivän verkkosivujen hosting\nWeb-sivuston hosting, isännöi sivustosi kanssamme ja voita uusia asiakkaita! Verkkosivustolla, jossa on 5 päivää ilmaista, voi aloittaa maksamisen viidentenä päivänä.\nTunnistamalla HdRede Hosting-sivustot huomaat, kuinka helppoa se on, halpa ja kannattava Säilytä sivustosi Hosted Me!\nSinua hämmästyttää, kun huomaat, kuinka helppoa, halpaa ja kannattavaa on Aloita Hosting meille! Tarjoamme sinulle kaikki työkalut ja tuki, jotka ovat välttämättömiä aloittamaan yrityksesi muutamassa minuutissa. Kaikki hosting-suunnitelmamme antavat sinun pitää verkkosivustosi verkossa, onko kyseessä keskisuuri verkkosivusto tai suuri verkkosivusto.\nÄlä missaa enempää asiakkaita aloita hosting meille ja kasvattaa hakukoneita!\nHdRede saataville hosting kaikki mitä tarvitset luoda ammatillinen verkkosivuilla. Ohjauspaneelisi löydät sivuston rakentaja, jossa voit valita mallin, joka sopii yrityksesi ja rakentaa sivustosi muutaman askeleen, silti ohjauspaneelissa löydät sovelluksen asennusohjelma, PHP versio poimija sinulle tarvitset ja enemmän! Tutustu suunnitelmat ensi...\nWeb Isäntämaa HdRede\nLuoda sivuston kanssa laadun ja uskottavuuden HdRede. Valitse alla ihanteellinen majoitus mukaan projektiin


Maitoa ja taikavoimaa - Taidekoti\nTaide- ja askarteluideat\tby taidekoti 6.4.2016 16.5.2018\nKuten parin päivän takaisessa jutussani kirjoitin, kotimme pursuilee maalauksia ja piirustuksia. Myös tästä syystä on kiva keksiä välillä taidetekemistä, josta ei synny säilytettävää. Tällä viikolla olemme testailleet The Artful Parent -sivustolta bongaamaani maitotaiteiluohjetta. Tosi hauskaa, kiehtovaa ja kaunista!\nLautanen tai muu vastaava astia\nAstianpesuainetta (esim. lasin pohjalla)\nElintarvikeväriä (tai nestemäistä vesiväriä)\nKaada täysmaitoa lautaselle sen verran, että pohja peittyy juuri ja juuri.\nTiputa maidon päälle muutama tippa elintarvikeväriä (yhtä tai useampaa).\nKasta vanupuikko käsinpesuun tarkoitettuun astianpesuaineeseen.\nKosketa väritippaa vanupuikolla ja ihastele, miten väri alkaa liikkua.\nToista sama toisille väritipoille ja lisää tippoja.\nPiirtele halutessasi puikolla lisää kuvioita maidon pintaan.\nTämä oli aivan loistavaa taiteilua; kaikki tykkäsivät ja halusivat toistaa puuhan lukuisia kertoja yhden pojan hihkuessa ”Taikavoimaa, taikavoimaa!” ja toisen hokiessa innoissaan ”Äiti kato, sateenkaari! Äiti kato, revontulia! Äiti kato, dinosauruksen suu! Äiti kato, aivot! Äiti kato, tost tulee makee!!!” Yhden taidemaitolautasen ikuistin puhelimella myös videolle, ks. tästä.\nPaitsi, että tämä maitotaiteilu sai poikieni keskuudessa suuren suosion, onnistuimme samalla hyödyntämään leivontahyllyltäni löytyneitä elintarvikevärejä, joiden päiväys oli umpeutunut jo ajat sitten. Nämä tosin olivat geelimäisiä värejä ja ehtineet jähmettyä alkuperäistäkin paksummiksi. Jos maitoa oli tullut kaadettua liikaa, painuivat värikökkäreet helposti lautasen pohjaan sen sijaan, että olisivat jääneet pinnalle kellumaan. Täysin nestemäiset värit toimivat tässä puuhassa siis varmasti paremmin.\nMyös astianpesuaineissa taitaa olla eroja toimivuuden suhteen: meillä ikivanha Fairy tuntui saavan aikaan näyttävämpiä kuvioita kuin arkikäytössä oleva ekologinen calendula-tiskiaine. Ja kannattaa muistaa, että elintarvikevärit ovat todellakin värjääviä… Mutta siis: kokeilkaa ihmeessä!\nTaidekoti | Saippuakuplamaalausta\n"Vau, mahtavaa!" Näin saat värit tanssimaan vesiastiassa - Taidekoti


Kännykkävideo todistaa Petroskoin lentoturman rajuuden - Ulkomaat - Ilta-Sanomat\nKännykkävideo todistaa Petroskoin lentoturman rajuuden\nJulkaistu: 21.6.2011 13:54\nUutistoimisto AP:n välittämässä kännykkävideolla nähdään, kuinka maahan syöksynyt lentokone palaa roihuten.\nPetroskoissa Venäjän Karjalassa sattuneessa onnettomuudessa kuoli 44 ihmistä, heidän joukossaan myös lasten äiti. Hengissä selvisi yhteensä kahdeksan ihmistä. Osa heistä loukkaantui vakavasti.\nYhdeksänvuotias venäläispoika ja hänen teini-ikäinen sisarensa ovat selvinneet hengissä Venäjän lentoturmasta.\nSuomalaisia ei Venäjän hätätilaministeriön mukaan ollut mukana onnettomuudessa, kerrotaan ulkoministeriöstä.\nVenäjän hätätilaministeriön mukaan kuolonuhrien joukossa oli yksi ruotsalainen, yksi hollantilainen ja kaksi ukrainalaista. Mukana oli myös nelihenkinen perhe, jolla oli sekä Venäjän että Yhdysvaltain kansalaisuus.\nVenäläisyhtiö RusAirin kone yritti toistaiseksi tuntemattomasta syystä tehdä pakkolaskun juuri ennen saapumistaan Petroskoihin. Kone syöksyi moottoritielle parin kilometrin päähän lentokentästä hieman ennen puoltayötä.\nTupolev 134 -mallinen kone tulossa Moskovasta. Se vältti juuri ja juuri läheiset talot syöksyessään maahan. Turman syy ei ole vielä tiedossa, mutta arveluja huonosta säästä ja inhimillisestä erehdyksestä on esitetty.\nKolmea puukotettu Parsons Greenin metroaseman ulkopuolella Lontoossa 16.10. 23:52\nEspanja vangitsi katalaanien itsenäisyysliikkeen johtohahmoja 16.10. 23:41\nMatkustajien karu väite – lentokoneen henkilöstö huusi paniikissa AirAsian lennolla: ”Valmistautukaa hätälaskuun!” 16.10. 23:06


"Hyttysarmeijat alkavat kuoriutua – niitä näyttäisi tulevan reilusti" | Yle Uutiset | yle.fi\n6.6.2014 • Päivitetty 6.6.2014 13:14\nHyttysiä on tulossa tänä kesänä melko runsaasti.\nTässä vaiheessa kesää sää ei enää vaikuta hyttyskannan suuruuteen.\nHyttysarmeijat alkavat kuoriutua, mutta paikalliset vaihtelut voivat olla suuria.\nEnsimmäiset hyttyset ovat varsin ärhäköitä, ja niiden pisto aiheuttaa usein paukaman ihoon.\nSuunnittelija Reima Leinonen suosittelee siedätyshoitoa.\nTänäkin kesänä hyttysmäärien paikalliset vaihtelut voivat olla suuria. Hyttysmäärään vaikuttaa se, kuinka kosteat painanteet ovat säilyneet paikoin helteisillä alueilla.\n– Hyttysarmeijoita alkaa kuoriutua pikku hiljaa. Hyttysiä näyttäisi olevan tulossa ihan reilusti, Kainuun ELY-keskuksen suunnittelija Reima Leinonen sanoo.\nMyös mäkärät ovat jo liikkeellä. Niitä on jo runsaasti Suomussalmenkin korkeudella.\n– Mitä lähempänä virtavettä on, sitä enemmän niitä pyörii, Leinonen kertoo.\nViikonvaihteessa hieman viilenevä sää hieman viivästyttää hyttysten kuoriutumista, mutta säällä ei varsinaisesti tässä vaiheessa kesää ole merkitystä hyttyskannan suuruuteen.\n– Hyttyset ovat jo kotelovaiheessa, joten säällä ei ole paljon merkitystä. Aivan pohjoisimmassa Lapissa voi kuivuus vielä romahduttaa kantaa, Leinonen selvittää.\n– Kainuun korkeudelle on tulossa ihan normaali sääskikesä, mikä monille tarkoittaa sitä, että niitä on runsaasti.\nSiedätyshoitoa hyttysten kanssa\n– Ensimmäiset hyttyset ovat jo liikkeellä ja varsin ärhäköinä. Niiden kanssa kuitenkin pärjää, kun muistaa olla huitomatta, koska sehän houkuttaa niitä vain lisää, suunnittelija Reima Leinonen kertoo.\nHyttysiä houkuttelee huitomisen lisäksi hengityksen hiilidioksidi. Tiettyjen verityyppien houkuttelevuudesta ei ole Leinosen mukaan kuitenkaan juuri todisteita.\n– Pintaverenkierto on se ratkaisevampi asia. Mitä parempi pintaverenkierto on, sitä lämpimämpi on iho. Se kiehtoo hyttystä.\nKesän ensimmäinen hyttysen pisto saattaa aiheuttaa ihmisessä voimakkaankin reaktion.\nIho voi reagoida ensimmäisiin pistoihin vähän voimakkaammin, koska edellisistä pistoista on kulunut sen verran pitkä aika.\n– Iho voi reagoida allergeeneillään kesän ensimmäisiin pistoihin vähän voimakkaammin, koska edellisistä pistoista on kulunut sen verran pitkä aika. Autoimmuunireaktio näkyy paukamana, Leinonen kertoo.\nHyttysen pistojen suhteen Leinonen kannattaa siedätyshoitoa.\n– Antaa hyttysen syödä rauhassa ja loppuun asti. Piston kutina johtuu monesti siitä, että heti kun hyttynen on saanut ensimmäisen veripisaransa imaistua, niin käsi käy ja lätkäisee hyttysen ihoon. Hyttysen imukärsä jää silloin ihon sisäpuolelle, ja siksi kutina on voimakkaampaa.\nLeinonen kertoo, että Suomessa on noin 40 eri hyttyslajia, ja niistä taigahyttynen, metsähyttynen ja korpihyttynen kiusaavat ihmistä eniten.\n– Eri puolilla Suomea elää vähän eri lajeja, jotka kukin aiheuttavat hieman erilaisen ihoreaktion.


APUA, MEILLÄ ASUU VASURI! – Periaatteen Nainen\nOn 21/02/2018 Tekijä Milla/Periaatteen NainenKategoria(t): äitiys, kasvatusdilemmat\nHmm, oudot sakset…\n…apua, ne ei olekaan mulle!\nEn nyt ole ihan 100% varma onko tämä aivan oman postauksensa arvoinen asia, mutta tämä oli nyt tällainen ”yllättävä” tilanne lastenkasvatuksessa. Ei sillä, että tähän asti vanhemmuus olisi sujunut ilman suurempia pohdintoja, mutta nyt kuopus pääsi ikään kuin yllättämään. Olemme kyllä huomanneet, että hän tarttuu usein toimeen vasemmalla kädellä, mutta olen jotenkin ajatellut – en mitenkään tarkoituksella vasenkätisiä syrjivästi – että hänen kätisyytensä ei ole vielä vakiintunut. Koska siis… koko muu perhe on oikeakätinen, ja olen tällaisena enemmistö-oikeakätisenä ottanut tämän hyvin oletusarvoisena ominaisuutena. Tiedän, etuoikeutetun puhetta. Siksi otankin mielelläni vastaan vinkkejä siitä, miten edesauttaa vasenkätisen lapseni sopeutumista oikeakätiseen yhteiskuntaan.\nOlin kai elänyt niin, että kielsin totuuden; en ollut lainkaan reagoinut siihen, että 3-vuotias tosiaan taitaa olla vakaasti vasuri eikä hän enää lainkaan piirrä tai leikkaa oikealla. Kun eräs ystäväni totesi asian niin olihan se itsekin tunnustettava. Ensimmäiseksi tilaukseen lähtivät vasenkätisten sakset, jottei poikaparan tarvitse vääntää käsiään oudosti askarrellessaan. Mutta mitä muuta erityishuomiota hän tarvitsee? Kyllä, tiedän, että kyse on varsin tavanomaisesta asiasta ja erittäin luonnollisesta jutusta, mutta koska en ole ennen kohdannut arkisia haasteita kätisyyden takia, en osaa hahmottaa onko jotain muuta millä voin auttaa lasta toteuttamaan itseään ilman rasitusvammoja. Koulu jännittää, koska täällä koulussa kirjoitetaan melkoista vänkyräkaunoa ja pelkään, ettei välineistössä ole välttämättä huomioitu tätä seikkaa.\nEn nyt ala enempää ylireagoida, koska lapsihan on – kätisyydestä viis – noin yleensä superlahjakas ja aivan täydellinen. Mutta jos on vinkkejä esimerkiksi hyvistä hankinnoista niin ne otetaan ilolla vastaan. PS. Kuvat ovat sieltä kokkauskerhosta, jossa hänen ihanuutensa valmisti ihan itse couscousin. Lopputulos ei ollut mieleinen, mutta siitä emme voi varmaan syyttää saksia…\n18 kommenttia artikkeliin ”APUA, MEILLÄ ASUU VASURI!”\nVasuri vastaa (meillä kulkee sukuvikana; isäni sukupolvesta puolet vasureita, isäni heistä ainoa, joka on saanut pitää kätisyytensä)\nJa alleviivaan ja korostan, että silloin kun minä olin lapsi (eli aivan hetki sitten, ja tämähän on se paras mahdollinen argumentti muutenkin) ei vasureille ollut mitään erikoiskohtelua. Vaikka välillä olisi sitä tarvinnutkin, mutta kun ei, niin ei. Olen siis itse opetellut lähes kaiken nurinkurisena.\n– opettele itse(kin) virkkaamaan vasurilla. Loistavaa aivojumppaa. Jouduin koulussa opettelemaan virkkaamista peilin kautta, se ei ollut aivan helppo rasti vähän toisaikaiselle ja kömpelölle ihmistaimelle. Kun itse olin tilanteessa, jossa jouduin opastamaan nuorisoa virkkaamisen saloihin, treenasin kunnes osasin sen myös oikealla. Osaan siis kumpaankin suuntaan, toiseen vähän nahkeasti. Kutomaan pystyy oikeakätisellä tavalla.\n– kitarankielet. Väärinpäin, noin lähtökohtaisesti. Osaan soittaa kitaralla kaksi tahtia laulusta Yksi haamu oli Marjaanan ovella. Voin pitää kitaraa kummin päin tahansa. Jee.\n– pärjään oikeakätisillä saksilla. En ole oikein oppinut vasurisaksiin, vaikka niitä kotona onkin. Nyrhin minkä nyrhin.\n-stabilon easy ergo /easy colors (tjsp) kyniä saa oikea- ja vasenkätisinä. Hyvälaatuisia kyniä ja ohjaavat kummankinkätisiä hyvään kynäotteeseen. Oma vasurilapseni rakasti näitä kiihkeästi vielä esiteininäkin.\nKiva kynäsetti joka tapauksessa, vähän paksumpi ja sopii pienen ihmisen käpälään loistavasti.\n– tölkinavaajat (grr, aargh ja grr). En ole itselleni moisia vasuriyleellisyyksiä hankkinut, ja olen opetellut asian oikeakätisten tavalla, mutta opiskelijaelämän olisi voinut tehdä helpommaksikin. Nykyään tonnikalatölkki (tai papu-) aukeaa onneksi useimmiten ihan omia aikojaan, kun niissä on se pika-avain. Kokeile kumminkin huviksesi, miltä tuntuu tölkinavaaminen väärinpäin. (hah; siitäs saatte, kurjat oikeakätiset!)\n-rusetti + kengännauhat. vrt. virkkaaminen. Netistä löytää onneksi juutuubivdeon, joka opastaa helpompaan rusetintekoon.\n– pesis – ei teillä murheena, jos pysytte maailman pesiksettömällä vyöhykkeellä 😉\n– kaunokirjoitus /tekstaus mustekynällä tai vast. Itse en osaa kirjoittaa ”ylämäkeen”, kuten monet kanssavasurini näyttävät tekevän. Suojaan käsinkirjoitettua tekstiä suttupaperilla. Tätä on nyt hirveän vaikea selittää sanoilla, mutta siis peitän aina kirjoittamani tekstin toisella paperilla, ikään kuin pelkäisin hysteerisesti lunttaajia ja tekstivarkaita. Paitsi että…\n– löytyy semmoisia mustekyniä /tekstauskyniä, jotka eivät tahraa, vaan joiden muste kuivuu nopeasti. Mitä turhia kursailemaan, ne ovat hyvälaatuisia ja käypää kamaa oikeakätisillekin\n– kierreselkävihot (grr, grr ja grr). En käytä, jos voin valita.\nTai kirjoitan vain vasemmalle sivulle. Ainakaan en käytä semmoisia, joissa on tosi iso kierresidonta. Tai sitten käytän toista vihkoa korokkeena käden alla.\nEn koskaan, milloinkaan ikinä osta itselleni kierrevihkoja. Ne ovat itsestään paholaisesta.\n– viivotin vois olla kiva; siinä vaiheessa kun asioita mittaillaan koulussa voi olla helpompi hanskata asiaa, jos numerosarja juoksee päinvastaiseen suuntaan. Mutta perusversiollakin pärjää.\n– työkaluista en osaa sanoa. Miten mahtavat toimia sahat ja vastaavat? Olen surkea käsistäni joka tapauksessa, en usko että vasurisaha, höylä tai muu vimpele pelastaisi juuri mitään. Kaikkien juttujen kiertosuunta on lähtökohtaisesti väärä, mutta toisaalta, sikäli oikea, että nurinkurisuuteen jotenkin vain kasvaa huomaamattaan. Mitä nyt muuten huvikseen kiristää niitä ruuveja, joita pitäisi löysätä ja päinvastoin. Mutta sehän on vain suloinen pikkuoikku muuten niin täydellisessä ihmisessä.\n– golf – juuei. (jääkiekko ja säbä ovat onnneksi kumpikinkätisiä lajeja)\n– ihmiset jotka sanovat onneksi se on vasen käsi, kun olet liukastunut ja rampautunut.\n– arabikulttuuri. Ei omakohtaista kokemusta, mutta näen valvepainajaisia siitä, että joudun johonkin arabinomadiheimon ruokailuun yhteisen padan ääreen. Joko minut ajettaisiin ulos tai jäisin nälkäiseksi.\n– pöytäetiketti muutenkin. Ota anna oikealta, tarjoa ain sieltä mistä ei pysty ruokaa lautaselle ammentamaan.\n– vääräkätinen vieruskaveri koulussa sillä kirjoittavan käden puolella. Vaatii ajoittamista ja oveluutta, etteivät kädet törmää yhteen.\nIstun aina ja kaikissa luentosaleissa rivin päässä (vasen laita) tai niin, että vasemmalla puolellani on tyhjä paikka.\n– amerikkalaistyyliset tuoli/pöytälevy-yhdistelmät. Jee, tervetuloa skolioosi!\nHyvät hyttyset, en ole tajunnutkaan, millainen yhteiskunnallinen hylkiö vasuri on. Ei olisi pitänyt ajatella koko asiaa…\n22/02/2018 klo 07:03\t Vastaus\nAbout näin joo. 🙂 Terv. Toinen vasuri\nItsehän olen ollut pöyristynyt siitä, että vaikka sekä puolisolla että mulla on lähisuvussa vasureita ihan jonkin verran, niin KAIKKI meidän kolme lapseamme ovat täysin oikeakätisiä. Miten voi olla?!\n22/02/2018 klo 10:41\t Vastaus\nNää mun vastaukset varmaan hyppii miten sattuu mutta Sannillekin kiitos kommentista; ihme luonnonoikkuja teidän oikeakätiset, jos ei noilla geeneillä yhtään vasuria ole tullut 😀 .\n23/02/2018 klo 20:36\t Vastaus\nKiitos tästä ihanasta, pitkästä ja informatiivisesta vastauksesta!\nVähänkö avasi myös omia silmiä; ja lähinnä innosti siihen, että opettelen esim. solmimaan rusetit vasemmalla koska muuten olen ihan onneton opettamaan lapsiraukkaa (vitsi; ei se oikeasti ole kätisyytensä takia raukka).\nTämä naurattikin välillä, yhteiskunnallinen hylkiö, arabikulttuuri ja pesiksetön vyöhyke. En ihan turhaa ole pohtinut näitä asioita!\n23/02/2018 klo 20:34\t Vastaus\nOlen itse vasuri, mutta teen tosi paljon asioita myös oikealla kädelläni. Esimerkiksi vasurisaksia en ole koskaan oppinut käyttämään, samoin kaikki pallon heittämiset / keilailut / jne. (eli just tällaisia asioita, joita näin aikuisena palloilulajeja harrastamattomana tulee tosi paljon tehtyä!) teen oikealla kädellä. Eli varmaan olen sitten jonkin sortin hybridi, enkä usko sen johtuneen siitä että mua olisi jotenkin ”pakotettu” tekemään asioita vääräkätisesti tai että olisin saanut puutteellista ohjausta/opetusta. Mulla esimerkiksi kaikki käsityönopettajat hallitsivat neulomiset ja virkkaamiset molempikätisesti.\nSanoisin, että järjettömästi ei kannata stressata vasenkätisyydestä, ja hyvä on myös tiedostaa, että lapsenne voi olla myös molempikätinen. Väen vängällä ei siis kannata tuputtaa vasurijuttujakaan! Ehkä ne tilanteet sitten osoittaa, missä lapsi tarvitsee tukea ja mahdollisia apuvälineitä.\nNäin aikuisena ärsytystä aiheuttavat mm.:\n– kauhat, joissa on se ”nokkaosa” – vasurilla kaadettaessa keittoa/boolia/lettutaikinaa tms. se nokka jää aina väärälle puolelle\n– buffetit, joissa itse saa leikata leipää. Veitsi ja leipä on siinä leikkuulaudalla aina väärinpäin.\n– kynät, jotka on johonkin telineeseen kytkettynä. Se naru on aina aika lyhyt kun kynän pitäisi yltää vasempaan käteen.\nAika pieniä juttuja siis!\n22/02/2018 klo 12:34\t Vastaus\nEi kuulosta vakavalta!\nMutta kyllä konkretisoi hyvin sen, miten vähän oikeakätisenä ikinä edes miettinyt tällaisia asioita. En olisi ikinä ajatellut, että ruoanlaitossakin kätisyydellä on tietty rooli. Haluan luottaa siihen, että lapsi(kin) on huippulahjakas hybridi, joka tekee kummallakin kädellä kaiken haluamansa. Ja jos ei, niin kyllähän me luovitaan.\n23/02/2018 klo 20:37\t Vastaus\nOlen luullut olevani keskimääräistä hitaampi oppimaan erinäisiä taitoja, kunnes hoksasin, että sehän johtuu vasuriudesta! Kun oikeakätinen näyttää miten jokin homma tehdään, on todella vaikea hahmottaa miten ihmeessä teen sen vasuristi! Niinpä nykyään kerron avoimesti, etten ole tyhmä vaan vasuri 😀\n22/02/2018 klo 16:40\t Vastaus\nHmm,minkähän selityksen saisin itselleni…\nMutta uskon, että jotkut asiat tehdään niin oikeakätisten ehdoilla että ajatusmallin kääntäminen voi olla aika työlästä.\n23/02/2018 klo 20:38\t Vastaus\nMulla on kaksi vasurisisarusta ja äkkiseltään tulee mieleen vasurin näkökulmasta väärään suuntaan toimiva tölkinavaaja, kuorimaveitsi (näitä toki on universaalejakin), korkkiruuvi, osa kakkulapioista ja terävistä pikkuveitsistä (urat väärällä puolella) ja kynän teroitin. Niin ja kuvallisissa mukeissa se kuvapuoli jää yleensä poispäin vasurista! Just olin katselemassa siskolle synttärilahjaideoita ulkomaisista vasurikaupoista 😀\n22/02/2018 klo 18:43\t Vastaus\nAi niin ja tosiaan jos eli kun haluaa välttää turhia riitoja ruokapöydässä, niin istuttaa lapset siihen järjestykseen ettei kyynärpäät kolise, jos on haarukka vahvemmassa kädessä 🙂\n22/02/2018 klo 18:45\t Vastaus\nAh, olemmepa olleet kaukaa viisaita kun olemme istuttaneet lapset jo nyt niin etteivät ole vierekkäin vaan herra Kuningas, eli perheemme vasuri, istuu pöydän päässä. Ai että, kasvatuspisteitä ropisee! Kuorimaveitsi on meillä onneksi jo universaali, ei sillä, että se ihan heti 3-vuotiaalle annettaisiinkaan… 😀\n23/02/2018 klo 20:42\t Vastaus\nJa ei sillä viinipullon korkkiruuvillakaan ihan niin kiire vielä ole 😀 Hyvin pelattu pöydän päätypaikka!\n24/02/2018 klo 18:32\t Vastaus\nAloin epäillä esikoiseni olevan vasuri kun hän nelikuisena oppi tarttumaan esineisiin vasemmalla kädellä. Melko varma olin jo kun hän yksivuotiaana rakensi palikkatorneja vain vasemmalla kädellä. Melkolailla umpivasurihan siitä toukasta on kuoriutunut :). (Minulla on vain eno vasenkätinen, miehellä täti joten emme olleet kyllä tähän varautuneita myöskään).\nItseä ärsytti melko lailla kun 5v-neuvolassa käteen lykättiin oikeakätisten sakset ja sitten saatiin palautetta että leikkaaminen ei suju. Mummolassa poikaa harmitti kun monet muumeista pyllistelee muumimukeissa, ja tosiaan useassa mukissa kuva on vain oikeakätisten puolella. Teininä on kaipaillut vasenkätisten kakkulapiota, mutta vielä en ole sellaiseen törmännyt! Muuta vasenkätisten kamaa meillä ei ole (kaveri on yleensä kaikkeen tyytyväinen) paitsi sakset ja se jo mainittu pesisräpylä. Nyt 19v seurustelee vasenkätisen nuoren neidon kanssa joten jos tämä jatkuu niin meillä saattaa joskus olla melko varmasti vvasenkätisiä lapsenlapsiakin.\nMutta hei, vasenkätisyydestä on iloakin ainakin pallopeleissä! Käsipallossa vasenkätiset ovat haluttua kamaa vasemmiksi laitapelaajiksi, mailapeleissä (säbä,.lätkä ainakin mutta ehkei Espanjassa ;)) rightin pelaajat ovat jossain määrin yllätyksellisempiä kuin normilefit ja huipputennispelaajistakin aika iso prosentti on vasureita!\nTsemppiä pikkuiselle vasureita+vanhemmille!\n23/02/2018 klo 05:42\t Vastaus\nNyt on ehkä pakko alkaa panostaa lapsen urheilu-uraan jotta se pääsee hyötymään vasuriudestaan täysillä 😀 . Hän on kyllä enemmän sellaista runnojatyyppiä ettei mitään väliä mikä käsi on käytössä kunhan vastapuoli kärsii…\nJa voi ei, Muumimukien kuvat! Tätä(kään) en tullut koskaan aiemmin ajatelleeksi.\n23/02/2018 klo 20:44\t Vastaus\nVasenkätisethän on luovia ja kekseliäitä ja vaikka mitä! Mulla ei oo koskaan tullut mieleenkään, et vasenkätisyyteen tulis jotenkin erikseen panostaa.. No okei, vähän ehkä… Ainoot jutut, mitkä mulla on eronnut on se, et ekalle luokalle oon saanu vasurisakset ja ne kulkee mukana edelleen. Tarkkaan en pysty leikkaamaan isoilla saksilla/oikeenkätisillä. Myös kutomisen opettelu oli hankalaa, kun opettaja ei osannu neuvoo vasuristi – onneksi on mummo ❤ Usein koulussa vasenkätisyydestä oli lähinnä hyötyä, pesäpallossakin vasuriräpylöitä oli aina käytetty paljon vähemmän, eikä ne haissut, niinku oikeekätisten räpylät 😀\n23/02/2018 klo 13:28\t Vastaus\nVasuriräpylät ei haise!\nTämä oli paras, kiitos tästä. 😀 Sarjassamme kuinka maailmani vain avartuu asioilla, joita ei ikinä ollut miettinyt.\nEikä me tosiaan siis valvota öitä ja mietitä mitä tuosta lapsesta nyt tulee kun se on vasenkätinen, mutta kuten on käynyt ilmi, niin muutamaa vinkkiä voi ainakin hyödyntää…\n23/02/2018 klo 20:46\t Vastaus\nYksi ETU vasuriudesta tuli vielä mieleen. Käytän tietokoneen hiirtä oikealla kädellä jolloin pystyn samaan aikaan kirjoittamaan kynällä ja käyttämään hiirtä. Omissa töissäni tästä on merkittävä etu ja teen tietyt työvaiheet nopeammin kuin oikeakätiset kollegat!\n25/02/2018 klo 08:42\t Vastaus\nToi on totta! Mä olen välillä armottoman hidas tietokonetyöskentelyssä, kun vasuri on ”tyhjän panttina” ja yritän säätää kaiken oikealla. True dat!


Aumistuki | Yle Uutiset Selkosuomeksi\nAsiat sujuivat paremmin, kun asumistuki maksettiin vuokranantajalle. Ongelman alkuitu löytyy Margaret Thatcherin pääministerikaudelta 1979–1990. Tuolloin tehtyjen päätösten seurauksena.\nSDP:n kansanedustaja: Perustili purkaisi Suomesta.\n– Perustulon rinnalle jäisivät toimeentulotuki, ansioturva ja asumistuki. Perustulon myötä sosiaaliturvan vastikkeellisuus ja.\nSe on helppo luvata. Eihän se maksa mitään, paitsi työttömälle pienemmän ja lyhytkestoisemman päivärahan, sekä tietysti.


1 § Tappo\nTappo on toisen henkilön tahallisen tappamisen perusrikos. Rikoslain mukaan ”joka tappaa toisen, on tuomittava taposta vankeuteen määräajaksi, vähintään kahdeksaksi vuodeksi.” Tappo on murhaa lievempi henkirikos. Tappoa ei ole yleensä suunniteltu etukäteen. Rikoslaki tuntee myös tappoa lievemmän henkirikoksen eli surman, josta lisää myöhemmin. Tapon teonkuvaus on jätetty pelkistetyksi, eikä siinä määritellä lainkaan tekotapaa. Tekotapoja voi olla lukuisia ja taposta voidaan myös tuomita, jos on syyllistynyt sellaiseen laiminlyöntiin, jossa tekijän voidaan katsoa olevan vastuuasemassa ja kuoleman aiheuttamisen tulee olla verrattavissa sen aiheuttamiseen aktiivisella tekemisellä.\nTekotavasta riippumatta tapossa edellytetään teon tai laiminlyönnin olevan syynä aiheutettuun seuraukseen. Kuolemaa tulee voida pitää ennalta arvattavana seurauksena ja vaaditaan myös kausaliteettia eli syy-seuraussuhdetta. Esimerkiksi lyönnin tulee johtaa kuolemaan, mutta lyönnin tulee lisäksi olla sellainen, että sen ennalta arvattavana seurauksena voi pitää kohteen kuolemaa. Lyönnin seurauksena tapahtuvan kaatumisen aiheuttama kuolema ei tällöin täyttäisi tapon tunnusmerkistöä.\nHenkirikoksissa seuraus on jokaisessa tapauksessa samankaltainen. Rikoksen törkeysaste sen sijaan voi olla eri teoissa erilainen, sillä se on riippuvainen tekotavasta ja tekijän motiivista. Tappoa pidetään henkirikoksen perusmuotona. Jos rikos on luokiteltavissa törkeäksi, on kyseessä murha, ja jos rikoksessa havaitaan lieventäviä seikkoja, voidaan sitä pitää surmana.\nTunnusmerkistö sisälsi aiemmin maininnan teon tahallisuudesta, mutta tahallisuusvaatimus jätettiin pois vuonna 1995 pois, koska tappamisen katsottiin jo sinänsä tarkoittavan tahallista toisen hengen riistämistä. Taposta tuomitseminen edellyttää teon tahallisuutta. Tahallisuudella voi olla kolme eri muotoa. Tarkoitustahallisuudella tarkoitetaan tekoa, jossa tekijän tavoitteena on uhrin hengen riistäminen. Se on tahallisuuden painokkain muoto. Jos surmaamistarkoituksesta ei ole näyttöä, voi kyseeseen tulla tahallisuuden muut muodot, varmuustahallisuus ja todennäköisyystahallisuus. Varmuustahallisuus tarkoittaa, että tekijä pitää teostaan seuraavaa kuolemaa varmana. Todennäköistahallisuus on kyseessä silloin, kun teosta seuraa uhrin kuolema todennäköisesti, vaikka se ei ole ollut tekijän tarkoitus.\nEsimerkkinä tahallisuuden arvioinnista voi mainita tapauksen KKO 1992:28. Siinä A ja B olivat pahoinpidelleet C:tä niin, että tämä oli menettänyt tajuntansa. Tämän jälkeen A ja B, jotka olivat erheellisesti luulleet, että C oli kuollut, olivat haudanneet hänet vetiseen suohon 20-60 cm:n syvyyteen. C oli suohon haudattuna tukehtunut. Tapauksessa ei ollut näyttöä siitä, että A:n ja B:n tarkoituksena olisi ollut surmata C, eikä C:hen kohdistunut väkivaltakaan ollut sellaista, että hänen kuolemaansa olisi voinut pitää toiminnan todennäköisenä seurauksena, A:ta ja B:tä ei tuomittu taposta, vaan heidän katsottiin törkeällä huolimattomuudellaan aiheuttaneen C:n kuoleman. A ja B tuomittiin rangaistukseen, A törkeästä pahoinpitelystä ja törkeästä kuolemantuottamuksesta ja B täyttä ymmärrystä vailla tehdyistä pahoinpitelystä ja törkeästä kuolemantuottamuksesta.\nTapon yrityskin on rangaistavaa. Rangaistukseen tuomitsemiseksi tosin edellytetään, että teko on ollut sellainen, että se on mahdollistanut kuolemanvaaraan joutumiseen.\nTaposta on annettu 25-40 tuomiota vuosittain (vuodet 2015-2019).\nTapon tunnusmerkistö on seuraava:\n2 § Murha\nMurha on tapon törkeä tekomuoto. Murhaa on yleisesti pidetty yhtenä törkeimmistä rikoksista. Vuoden 1889 alkuperäinen rikoslaki edellytti murhalta sitä, että teko on tehty surmaamisen aikomuksessa ja vakain tuumin. ”Vakain tuumin” tarkoitti rikoslain ja oikeuskäytännön mukaan sitä, että surmaamiseen ryhdyttiin tyynin mielin. Murhaa koskevaa säädöstä uudistettiin vuonna 1969, jolloin pykälään lisättiin murhaa koskevia kvalifiointiperusteita, joita olivat vakaa harkinta, omanvoitonpyyntö, erityinen raakuus ja julmuus, yleistä vaaraa aiheuttava tapa sekä virkamiehen surmaaminen hänen ollessa virkansa puolesta ylläpitämässä järjestystä tai turvallisuutta tai virkatoimen vuoksi. Lisäksi tekoa oli kokonaisuutena pidettävä erityisen törkeänä. Tuolloisessa pykälässä ollutta kvalifiointilistaa ei kuitenkaan tarkoitettu tyhjentäväksi, vaan tekoa oli mahdollista pitää myös muiden syiden perusteella murhana.\nVuoden 1995 uudistuksessa murhan tunnusmerkistö muutettiin nykyiseen muotoonsa ja murhan kvalifiointiperusteet kirjoitettiin tyhjentäväksi luetteloksi. Pykälän mukaan ”jos tappo tehdään 1) vakaasti harkiten, 2) erityisen raa’alla tai julmalla tavalla, 3) vakavaa yleistä vaaraa aiheuttaen tai 4) tappamalla virkamies hänen ollessaan virkansa puolesta ylläpitämässä järjestystä tai turvallisuutta taikka virkatoimen vuoksi ja rikos on myös kokonaisuutena arvostellen törkeä, rikoksentekijä on tuomittava murhasta vankeuteen elinkaudeksi.”\nMurhasta tuomitseminen edellyttää tekijän tahallisuutta, mikä koskee myös teon kvalifiointiperusteita. Harkintaa koskevassa kvalifiointiperusteessa on kyse subjektiivisista elementeistä (tietoinen ja harkittu tappamispäätös) ja erityisessä raakuudessa tai julmuudessa normatiivisista seikoista. Käytännössä perusteen taustalla on ajatus siitä, että uhrille erityisen suuria tuskia aiheuttanut surmatapa vaatii ankarampaa rangaistusta. Tavanomaista on, että raakuuteen liittyy teon pitkäkestoisuus, joka yleensä myös korreloi kärsimyksen määrän kanssa. Myös esimerkiksi uhrien lukumäärä tai uhrin puolustuskyvyttömyys voivat olla tämän kvalifiointiperusteen yhteydessä arvioitavia seikkoja.\nVakavaa yleistä vaaraa koskeva kvalifiointiperuste täyttyy lain esitöiden mukaan suoraan seurauksen perusteella. Tämä peruste edellyttää vaaran konkreettisuutta, yleisyyttä ja vakavuutta. Konkreettisuus voi tarkoittaa esimerkiksi pommin vaikutusalueella olemista, yleisyys taas sitä, että pommi aiheuttaa vaaran ennalta määrittelemättömälle ihmisjoukolle ja vakavuus vahingon todennäköisyyttä sekä sen laajuutta.\nTeon kohdistamisessa virkamieheen on kyse olosuhteista, kun taas virkamiehen tappamisessa virkatoimen vuoksi subjektiivisista elementeistä. Niille virkamiehille, jotka ovat velvollisia asettumaan alttiiksi väkivallalle, on säännöksen perusteella annettu erityinen rikosoikeudellinen suoja. Jotta tämä murhan kvalifiointiperuste täyttyisi, tappamisen tarkoituksen tulisi olla yleisen järjestyksen ja turvallisuuden ylläpitämisen estäminen.\nMurha edellyttää yhden edellä läpikäydyn kvalifiointiperusteen täyttymisen lisäksi sitä, että ”teko on kokonaisuutena arvostellen törkeä”. Kokonaistörkeysvaatimuksen sisältöä ei ole tarkennettu lain esitöissä. Teon tulee joka tapauksessa olla tapon perustunnusmerkistöä selvästi törkeämpi. Esimerkiksi ratkaisussa KKO 2000:29 on todettu, että julman teon kohdistuminen puolustuskyvyttömään pikkulapseen teki teosta "kokonaisuutena arvostellen törkeän".\nMurhan yritys on rangaistavaa.\nMurhasta on annettu 17-25 tuomiota vuosittain (vuodet 2015-2019).\nMurhan tunnusmerkistö on seuraava:\n3 § Surma\nSurma on Suomen rikoslaissa rangaistavaksi säädetty henkirikos, jonka rangaistusasteikko on lievempi kuin tapossa mutta ankarampi kuin kuolemantuottamuksessa. Jos tappo, huomioon ottaen rikoksen poikkeukselliset olosuhteet, rikoksentekijän vaikuttimet tai muut rikokseen liittyvät seikat, on kokonaisuutena arvostellen lieventävien asianhaarojen vallitessa tehty, rikoksentekijä on tuomittava surmasta vankeuteen vähintään neljäksi ja enintään kymmeneksi vuodeksi.\nPykälässä mainittuina poikkeuksellisina olosuhteina voisivat tulla kysymykseen pakkotilaa muistuttavat tai lähellä olevat tilanteet. Pakkotila on nimitys olosuhteille, jotka oikeuttavat muutoin rikollisen teon suuremman edun varjelemiseksi. Joissakin tapauksissa henkilön omista lähtökohdista katsottuna tilanne voi muistuttaa sillä tavoin pakkotilaa, että henkirikos näyttäytyy hänelle ainoana ulospääsynä. Surmaa koskevissa lain esitöissä nostetaan esimerkiksi Norjan oikeuskäytännöstä tapaus, jossa jatkuvan väkivallan kohteeksi joutunut aviovaimo surmasi miehensä, jonka väkivaltaisuuden vuoksi hän ei uskaltanut erota tai kääntyä edes ulkopuolisten puoleen. Toisena esimerkkinä esitöissä mainitaan henkirikos olosuhteissa, joissa joku surmaa toisen kokemansa poikkeuksellisen järkytyksen vuoksi, ilman että tekijän syyntakeisuuden katsottaisiin vähentyneen.\nSurmatuomiot ovat hyvin harvinaisia. Vuosina 2015-2019 surmasta annettiin yhteensä kolme tuomiota.\nSurman tunnusmerkistö on seuraava:\n4 § Lapsensurma\nLapsensurma on Suomen laissa henkirikos, jossa nainen synnytyksestä johtuvassa uupumuksessa tai ahdistuksessa surmaa lapsensa. Säännöksen mukaan “nainen, joka synnytyksestä johtuvassa uupumuksessa tai ahdistuksessa surmaa lapsensa, on tuomittava lapsensurmasta vankeuteen vähintään neljäksi kuukaudeksi ja enintään neljäksi vuodeksi.”\nSäännöksen taustalla on erityinen taudin luonteinen tila, jossa synnytyksen jälkeen äiti surmaa lapsensa. Tilaan liittyy usein myös hormonaalisia muutoksia. Näissä tilanteissa tekijä voitaisiin usein katsoa syyntakeettomaksi tai vähentyneesti syyntakeiseksi, mutta pykälä haluttiin sisällyttää rikoslakiin lähinnä siksi, että useissa tapauksissa hyvin nuorien äitien tulevaisuuden kannalta rikosnimikkeellä ja teon lievemmällä rangaistavuudella on olennainen merkitys.\nLapsensurmaan voi syyllistyä ainoastaan lapsen äiti ja teon on tapahduttava melko pian synnytyksen jälkeen, jotta teko täyttäisi tunnusmerkistön.\nLapsensurmat ovat onneksi hyvin harvinaisia. Vuosina 2015-2017 teosta tai sen yrityksestä ei annettu yhtään tuomiota.\nLapsensurman tunnusmerkistö on seuraava:\nPahoinpitely on säädetty rikokseksi jo alkuperäisessä vuoden 1889 rikoslaissa. Nykymuotoisessa pahoinpitelyssä on kysymys toiselle ihmiselle tehdystä ruumiillisesta väkivallasta, terveyden vahingoittamisesta tai tiedottomaan tai sitä vastaavaan tilaan saattamisesta. Pahoinpitely voi siis olla muutakin, kuin toiselle tehtyä fyysistä väkivaltaa.\nNykymuotoinen pahoinpitelyä koskeva teonkuvaus tunnistaa myös muunlaisen pahoinpitelyn. Sellaista voi olla toisen terveyden vahingoittaminen tai kivun aiheuttaminen toiselle muuten kuin ruumiillista väkivaltaa tekemällä. Koska pykälässä käytetään sanontaa "vahingoittaa toisen terveyttä" saadaan rangaistavuuden piiriin myös sellaiset teot, joiden seuraukset ilmenevät esimerkiksi mielisairauksina tai mielenterveyden häiriöinä. Tämän vuoksi myös koulu- tai työpaikkakiusaaminen ja henkinen väkivalta voivat täyttää pahoinpitelyn tunnusmerkistön samoin kuin toisen saattaminen tiedottomaan tilaan esimerkiksi huumaamalla.\nPahoinpitely on virallisen syytteen alainen rikos, joten virallisen syyttäjän tulee nostaa syyte tapahtuneesta pahoinpitelystä myös silloin, vaikkei asianomistaja sitä tahtoisikaan. Oikeustieteessä tunnetaan kuitenkin käsite “loukatun suostumus”, joka tarkoittaa sitä, että pahoinpitelyn kohde on sallinut teon. Tällainen voi olla kyseessä esimerkiksi nyrkkeilyottelussa tai kamppailulajiharjoituksissa. Näissä tilanteissa aiheutetaan jollekulle kipua ilman, että kysymys on pahoinpitelystä.Loukatun suostumus poistaa pahoinpitelyn tunnusmerkistön täyttävän teon rangaistavuuden.\nPahoinpitelyn pitää olla tahallista. Toisen terveyttä vahingoittava teko, joka ei ole tahallinen, ei ole pahoinpitely vaan vammantuottamus.\nPahoinpitelyt ovat valitettavasti melko yleisiä. Vuonna 2019 pahoinpitelystä annettiin noin 5500 tuomiota.\nPahoinpitelyn tunnusmerkistö on seuraava:\nJo alkuperäisessä vuoden 1889 rikoslain 21 luvun 5 §: ssä säädettiin törkeästä pahoinpitelystä, joskaan tuota rikosnimikettä ei vielä käytetty. Tuolloisen säännöksen mukaan rangaistiin sitä, joka tahallansa piteli toista niin pahoin, että siitä seurasi vaikea ruumiinvamma. Säännöksessä määriteltiin erikseen, mitä oli pidettävä vaikeana ruumiinvammana. Törkeää pahoinpitelyä koskeva säännös rakentui muiden pahoinpitelyä koskevien säännösten tavoin niin sanotulle seurausvastuulle. Vaikean ruumiinvamman seurattua pahoinpitelijä oli siten tuomittava törkeästä pahoinpitelystä, vaikka hän ei olisikaan sellaista ruumiinvammaa tarkoittanut.\nRangaistuksen suuruus riippui siitä, oliko vaikeaa vammaa tarkoitettu vai ei. Jos tekijä sitä tavoitteli, rangaistus oli kuritushuonetta vähintään kaksi ja enintään kymmenen vuotta. Jos vaikeaa vammaa ei tarkoitettu, rangaistuksena oli kuritushuonetta enintään kuusi vuotta tai vankeutta vähintään kolme kuukautta. Jos asianhaarat olivat tässä tapauksessa erittäin raskauttavat, vähin rangaistus oli vuoden kuritushuone.\nSeurausvastuusta luovuttiin 1960-luvulla. Uudistetun säännöksen mukaan pahoinpitelyn teki törkeäksi paitsi tahallinen vaikean ruumiinvamman, vakavan sairauden tai hengenvaaran aiheuttaminen, myös se, että rikos oli tehty erityistä raakuutta tai julmuutta osoittavalla tavalla taikka jos siinä käytettiin hengenvaarallista välinettä. Luettelo ei ollut tyhjentävä, sillä pahoinpitelyä saatettiin pitää myös muissa tapauksissa törkeänä. Myös rangaistusasteikkoa nostettiin.\nVuonna 1993 annetussa hallituksen esityksessä (HE 94/1993 vp) ehdotettiin törkeän pahoinpitelyn ankaroittamisperusteet lueteltaviksi tyhjentävästi eikä esimerkkeinä, rikoslain kokonaisuudistuksessa muutenkin omaksuttuun tapaan. Vuonna 1995 hyväksytty rikoslain 21 luvun 6 § kuuluu seuraavasti:\n1) aiheutetaan toiselle vaikea ruumiinvamma, vakava sairaus tai hengenvaarallinen tila, 2) rikos tehdään erityisen raa'alla tai julmalla tavalla tai\n3) käytetään ampuma- tai teräasetta taikka muuta niihin rinnastettavaa hengenvaarallista välinettä ja rikos on myös kokonaisuutena arvostellen törkeä, rikoksentekijä on tuomittava törkeästä pahoinpitelystä vankeuteen vähintään kuudeksi kuukaudeksi ja enintään kymmeneksi vuodeksi.\nTeonkuvauksen osalta säännös vastaa nykyistä lukuun ottamatta rangaistusasteikkoa, joka nykymuotoisessa säännöksessä lähtee yhdestä vuodesta vankeutta.\nSäännöksen 1 kohta koskee vakavien seurausten aiheuttamista. Seurauksena voi olla vaikea ruumiinvamma, vakava sairaus tai hengenvaarallinen tila. Vakavan taudin tahallinen tartuttaminen täyttäisi törkeän pahoinpitelyn tunnusmerkistön. Hengenvaaralla tarkoitetaan nimenomaan uhrin hengenvaarallista tilaa eikä sitä, että rikos tehtäisiin tavalla, johon liittyy hengenvaara.\nSäännöksen 2 kohdassa ankaroittamisperusteena mainitaan erityinen raaka ja julma tekotapa. Säännöstä koskevassa hallituksen esityksessä (HE 94/1993 vp) todetaan, että esimerkiksi päähän potkiminen voidaan yleensä katsoa raa'aksi, mutta puolustuskyvyttömään kohdistunut pahoinpitely julmaksi. Termeillä on siis jonkinasteinen vivahde-ero, minkä vuoksi ne molemmat haluttiin sisällyttää säännökseen.\nSäännöksen 3 kohdassa ankaroittamisperusteena mainitaan ampuma- tai teräaseen taikka muun niihin rinnastettavan hengenvaarallisen välineen käyttäminen. Tällä kohdalla korostetaan varsinaisten aseiden käyttämisen tuomittavuutta. Monet esineet voivat olla hengenvaarallisia, mutta ne eivät välttämättä täyttäisi kohdan ankaroittamisperustetta, elleivät ne ole rinnastettavissa varsinaisiin terä- tai ampuma-aseisiin.\nTörkeän pahoinpitelyn rangaistuksen alarajaa korotettiin vuonna 2001 yhteen vuoteen.\nTörkeästä pahoinpitelystä annetaan vuosittain noin 400-500 tuomiota.\nTörkeän pahoinpitelyn tunnusmerkistö on seuraava:\n6 a § Törkeän henkeen tai terveyteen kohdistuvan rikoksen valmistelu\nTörkeän henkeen tai terveyteen kohdistuvan rikoksen valmistelu on tullut rangaistavaksi vuonna 2013. Rangaistavaksi on säädetty 1 kohdassa ampuma- ja teräaseen, muun niihin rinnastettavan hengenvaarallisen välineen ja rikoksen täytäntöönpanoon erityisesti soveltuvan välineen hallussapito tarkoituksin toteuttaa jokin mainituista rikoksista. 2 kohdalla on kriminalisoitu sopiminen ja yksityiskohtaisen suunnitelman laatiminen kyseisten rikosten tekemisestä ja 3 kohdassa yllyttäminen, lupautuminen ja tarjoutuminen sellaisen rikoksen tekemiseen.\nPykälän 2 momentin rajoitussäännöksen mukaan tilanteissa, joissa vaara siitä, että rikos olisi toteutettu, on ollut muista kuin satunnaisista syistä vähäinen, henkilöä ei tuomittaisi rikoksen valmistelusta. Henkilö on rangaistusvastuusta vapaa lisäksi silloin, jos hän vapaaehtoisesti luopuu valmistelusta, estää sen jatkumisen tai muuten poistaa oman toimintansa merkityksen siinä.\nSäännöksessä on kriminalisoitu vain tiettyjen rikosten valmistelu. Säännöksessä viittauksella 1-3 tai 6 §:n rikoksiin tarkoitetaan tappoa, murhaa, surmaa ja törkeää pahoinpitelyä. Tunnusmerkistössä henkilön on tavoiteltava nimenomaan näiden rikosten tekemistä. Mikäli tappoa, murhaa, surmaa tai törkeää pahoinpitelyä tarkoittava rikos on edennyt jo yritykseksi, henkilö tuomitaan yrityksestä eikä valmistelusta. Valmistelusta on kyse ennen kuin teko on edennyt rikoksen yrityksen asteelle.\nKoska rangaistavuus on sidottu tekojen törkeään muotoon, merkitsee se samalla sitä, että valmisteltua tekoa on pidettävä myös kokonaisarvostelussa törkeänä. Valmistelurikos edellyttää näissä tilanteissa näyttöä siitä, että valmisteltavana on rikoksen törkeä tekomuoto, joten valmisteltavassa rikoksessa tulee täyttyä myös kvalifiointiperuste.\nVuosina 2015-2019 rikoksesta on annettu yhteensä 15 tuomiota.\nTörkeän henkeen tai terveyteen kohdistuvan rikoksen valmistelun tunnusmerkistö on seuraava:\nKokonaisuutena arvostellen vähäistä pahoinpitelyä pidetään lievänä. Asian arvioinnissa kiinnitetään huomiota muun muassa väkivallan, ruumiillisen koskemattomuuden loukkauksen ja terveyden vahingoittamisen vähäisyyteen. Lievän pahoinpitelyn yritys ei ole rangaistava. Lievä pahoinpitely on asianomistajarikos paitsi silloin, jos se kohdistuu alle 18-vuotiaaseen, tekijälle läheiseen henkilöön tai henkilöön, joka suorittaa työtehtäviään. Esimerkiksi avio- tai avopuolisoon kohdistuneet lievät pahoinpitelyt ovat tämän vuoksi virallisen syytteen alaisia tekoja. Lievimpään väkivaltaan ei ole katsottu aiheelliseksi pääsääntöisesti ulottaa virallisen syytteen alaisuutta, vaan asianomistajalle on haluttu antaa oikeus päättää, nostetaanko rikoksesta syyte.\nTyypillisiä lieviä väkivallan muotoja ovat tönäiseminen, nipistäminen, tukistaminen tai päälle sylkäiseminen. Esimerkkinä lievästä pahoinpitelystä voi mainita tapauksen KKO 1993:151. Lapsen huoltaja oli kasvatustarkoituksessa aiheuttanut lapselle kipua tukistamalla ja luunappeja antamalla. Huoltaja tuomittiin rangaistukseen lievästä pahoinpitelystä. Lapsen katsottiin olleen ikänsä vuoksi ja muutenkin olosuhteisiin nähden sillä tavoin turvaton, ettei hän ollut voinut puolustaa itseään ja hänellä oli ollut perusteltu syy pelätä henkensä ja terveytensä olevan vakavasti vaarassa.\nLievästä pahoinpitelystä on annettu noin 330-400 tuomiota vuosittain (vuodet 2015-2019).\nLievän pahoinpitelyn tunnusmerkistö on seuraava:\n8 § Kuolemantuottamus\nJoka huolimattomuudellaan aiheuttaa toisen kuoleman, on tuomittava kuolemantuottamuksesta sakkoon tai vankeuteen enintään kahdeksi vuodeksi. Jotta kuoleman aiheuttaminen voitaisiin rangaista kuolemantuottamuksena, seurauksen on täytynyt johtua tekijän huolimattomuudesta. Käytännössä kuolemantuottamus usein liittyy johonkin muuhunkin rikokseen, esimerkiksi liikenteen vaarantamiseen.\nTeosta, jonka katsotaan tapahtuneen pikemminkin tapaturmasta kuin tuottamuksesta, ei saa tuomita rangaistusta. Esimerkiksi liikennesääntöjä rikkonutta kuljettajaa ei tuomita kuolemantuottamuksesta, jos kuoleman katsotaan johtuneen pikemminkin tapaturmasta kuin siitä, että kuljettaja olisi laiminlyönyt sen huolellisuuden, jota keskiverrolta kuljettajalta tuossa tilanteessa olisi edellytetty. Laissa ei säädetä siitä, mitä tekoja katsotaan kuolemantuottamukseksi. Näin ollen jokainen teko, joka aiheuttaa toisen henkilön kuoleman, voi täyttää kuolemantuottamuksen tunnusmerkistön.\nRikoslain 3 luvussa säädetään rikosoikeudellisen vastuun yleisistä edellytyksistä. 3 luvun 3 §:n 2 momentin mukaan laiminlyönti on rangaistava, jos tekijä on jättänyt estämättä tunnusmerkistön mukaisen seurauksen syntymisen, vaikka hänellä on ollut erityinen oikeudellinen velvollisuus se estää. Tällainen velvollisuus voi muun ohella perustua virkaan, toimeen tai asemaan. Saman luvun 7 §:n 1 momentin mukaan tekijän menettely on huolimatonta, jos hän rikkoo olosuhteiden edellyttämää ja häneltä vaadittavaa huolellisuusvelvollisuutta, vaikka hän olisi kyennyt sitä noudattamaan (tuottamus).\nRangaistavuus edellyttää syy-yhteyden olemassaoloa. Se tarkoittaa sitä, että tarkasteltavana oleva menettely tai laiminlyönti on vallitsevissa olosuhteissa ollut välttämätön edellytys seurauksen syntymiselle, eli että ilman kyseistä menettelyä tai toimintaa kuolemaa ei olisi seurannut.\nTeosta tuomitseminen edellyttää huolimattomuutta. Ratkaisussa KKO 1987:3 oli kyse tapauksesta, jossa vastaajan kuljettama auto oli törmännyt pysäkille pysähtyneen linja-auton edestä maantielle juosseeseen lapseen seurauksin, että lapsi kuoli. Korkein oikeus hylkäsi syytteen kuolemantuottamuksesta katsottuaan, että lapsen tulo tielle linja-auton edestä oli ollut niin yllättävää, että onnettomuus olisi todennäköisesti seurannut myös varotoimenpiteistä huolimatta.\nKuolemantuottamuksesta annetaan vuosittain noin 20-50 tuomiota (vuodet 2015-2019).\nKuolemantuottamuksen tunnusmerkistö on seuraava:\n9 § Törkeä kuolemantuottamus\nKuolemantuottamuksen törkeä tekomuoto edellyttää, että kuolema on aiheutettu törkeällä huolimattomuudella. Törkeää tuottamusta tai huolimattomuutta ei ole, niin kuin ei muitakaan syyksiluettavuuden lajeja, määritelty rikoslaissa. Törkeän huolimattomuuden lisäksi rikoksen tulee olla kokonaisuutena arvostellen törkeä.\nHarkittaessa, onko huolimattomuutta pidettävä törkeänä ja siten myös kuolemantuottamusta kokonaisuudessaan törkeänä, on kiinnitettävä huomiota ainakin\nriskin eli kuolemanvaaran suuruuteen,\ntekijän tietoisuuteen riskin käsilläolosta,\nsiihen missä määrin tekijän käyttäytyminen poikkeaa tilanteen edellyttämästä huolellisesta menettelystä eli missä määrin tekijä rikkoo huolellisuusvelvollisuutta sekä\ntekijän mahdollisuuteen noudattaa huolellisuusvelvollisuuden vaatimuksia.\nHuolellisuusvelvollisuudella tarkoitetaan menettelemistä toiminnan laadun edellyttämällä huolellisuudella ja varovaisuudella siitä aiheutuvien haittojen ehkäisemiseksi. Huolimattomuutta voidaan arvioida objektiivisella tasolla, jolloin toimintaa verrataan kuvitteellisen huolellisen henkilön toimintaan vastaavassa tilanteessa. Huolimattomuutta voidaan arvioida myös subjektiivisella tasolla, jolloin toimintaa verrataan henkilön kanssa saman taito- ja kokemustason omaavan kuvitteelliseen henkilön huolelliseen toimintaan vastaavassa tilanteessa.\nRikoslain 3 luvun 7 §:n mukaan tekijän menettely on huolimatonta, jos hän rikkoo olosuhteiden edellyttämää ja häneltä vaadittavaa huolellisuusvelvollisuutta, vaikka hän olisi kyennyt sitä noudattamaan (tuottamus). Se, pidetäänkö huolimattomuutta törkeänä (törkeä tuottamus), ratkaistaan kokonaisarvostelun perusteella. Arvostelussa otetaan huomioon rikotun huolellisuusvelvollisuuden merkittävyys, vaarannettujen etujen tärkeys ja loukkauksen todennäköisyys, riskinoton tietoisuus sekä muut tekoon ja tekijään liittyvät olosuhteet.\nEsimerkkinä törkeästä kuolemantuottamuksesta voi mainita niin sanotun Töölön pyöräturman, joka tapahtui vuonna 2015. Mies ajoi Helsingin Töölössä autollaan 66-vuotiaan pyöräilijän eteen sillä seurauksella, että pyöräilijä lensi pää edellä asfalttiin. Pyöräilijä oli hetkeä aiemmin näyttänyt autoilijalle keskisormea. Turmaa seuraavana päivänä pyöräilijä kuoli saamiinsa vammoihin. Hovioikeus tuomitsi autoilijan törkeästä pahoinpitelystä, törkeästä kuolemantuottamuksesta, törkeästä liikenneturvallisuuden vaarantamisesta ja liikennepaosta tieliikenteessä.\nTörkeästä kuolemantuottamuksesta on annettu vuosittain 9-15 tuomiota (vuodet 2015-2019).\nTörkeän kuolemantuottamuksen tunnusmerkistö on seuraava:\n10 § Vammantuottamus Joka huolimattomuudellaan aiheuttaa toiselle ruumiinvamman tai sairauden, joka ei ole vähäinen, on tuomittava vammantuottamuksesta sakkoon tai vankeuteen enintään kuudeksi kuukaudeksi. Samoin kuin kuolemantuottamuksessa, myös vammantuottamuksessa tuomittavuuteen edellytetään huolimattomuutta. Teolta ei kuitenkaan edellytetä tahallisuutta, vaan pelkkä huolimaton toiminta voi riittää rangaistukseen. Vähäisiä vammoja ovat esimerkiksi hiertymät tai mustelmat, ja ne jäävät tämän tunnusmerkistön ulkopuolelle, mutta niiden aiheuttaja voidaan siitä huolimatta tuomita pahoinpitelystä.\nRikoslain 3 luvun 7 §:n mukaan menettely on huolimatonta jos tekijä rikkoo olosuhteiden edellyttämää ja häneltä vaadittavaa huolellisuusvelvollisuutta, vaikka hän olisi kyennyt sitä noudattamaan. Rangaistavuus edellyttää syy-yhteyden olemassaoloa. Syy-yhteyden edellytys tarkoittaa sitä, että vamman tulee olla syntynyt huolimattoman toiminnan seurauksena.\nVammantuottamuksesta voi esimerkkinä mainita tapauksen KKO 2020:29. Korkeimman oikeuden mukaan kaksi poliisia, A ja B, syyllistyivät tuottamukselliseen virkavelvollisuuden rikkomiseen ja vammantuottamukseen. Henkilö C oli kävellyt kohti poliisiautoa ja näyttänyt keskisormea, minkä seurauksena hänet otettiin kiinni. Poliisivankilassa poliisimiehet A ja B olivat kaataneet C:n maahan, vaikka C ei ollut vastustanut turvallisuustarkastuksen tekemistä siten, että voimakeinojen käytön edellytykset olisivat täyttyneet. C:n lonkkanivel oli mennyt sijoiltaan maahanviennin yhteydessä. A ja B olivat laiminlyöneet velvollisuutensa järjestää C:lle lääkärin apua ja sulkeneet tämän putkaan. Nopeassa tilanteessa poliisit toimivat KKO:n mukaan ylipäätään huolimattomasti niin, että toinen poliiseista kaatui miehen jalan päälle, voimankäyttötoimi epäonnistui ja kiinniotetun miehen lonkka meni sijoiltaan.\nLakimiehemme Eelis Paukku on käsitellyt voimakeinoja, huolellisuutta ja vammantuottamusta toisessa kirjoituksessa:\nVammantuottamuksesta annetaan hieman alle 200 tuomiota vuosittain (vuodet 2015-2019).\nVammantuottamuksen tunnusmerkistö on seuraava:\n11 § Törkeä vammantuottamus\nTörkeän vammantuottamuksen tunnusmerkistö noudattaa samaa rakennetta kuin törkeän kuolemantuottamuksen tunnusmerkistö. Pykälän mukaan “jos vammantuottamuksessa ruumiinvamma tai sairaus aiheutetaan törkeällä huolimattomuudella ja rikos on myös kokonaisuutena arvostellen törkeä, rikoksentekijä on tuomittava törkeästä vammantuottamuksesta sakkoon tai vankeuteen enintään kahdeksi vuodeksi.”\nVamman vakavuus vaikuttaisi kokonaisarvostelulausekkeen välityksellä siihen harkintaan, onko tekoa pidettävä törkeänä vammantuottamuksena. Mitä vakavampi aiheutunut vamma on, sitä todennäköisemmin teko katsottaisiin törkeäksi vammantuottamukseksi.\nRikoslain 3 luvun 7 §:n mukaan tekijän menettely on huolimatonta, jos hän rikkoo olosuhteiden edellyttämää ja häneltä vaadittavaa huolellisuusvelvollisuutta, vaikka hän olisi kyennyt sitä noudattamaan (tuottamus). Se, pidetäänkö huolimattomuutta törkeänä (törkeä tuottamus), ratkaistaan kokonaisarvostelun perusteella. Arvostelussa otetaan huomioon rikotun huolellisuusvelvollisuuden merkittävyys, vaarannettujen etujen tärkeys ja loukkauksen todennäköisyys, riskinoton tietoisuus sekä muut tekoon ja tekijään liittyvät olosuhteet. Menettelyä voidaan arvioida joko objektiivisesti (keskivertohenkilön toiminta vastaavassa tilanteessa) tai subjektiivisesti (miten tekijän kanssa samassa asemassa oleva henkilö menettelisi).\nLainkohdan esitöissä todetaan, että mitä tärkeämmän huolellisuusvelvoitteen rikkomisesta on kysymys ja mitä olennaisemmalla tavalla velvoitetta rikotaan, sitä useammin voidaan katsoa, että riskinotto on ollut tietoista ja epätavanomaista. Teon huolimattomuus voi olla törkeää, jos rikottu huolellisuusvelvoite on merkittävä.\nEsimerkkinä törkeästä vammantuottamuksesta voi mainita ratkaisun KKO 2015:95. Kaupungin vesijohto- ja viemäriverkoston saneeraustyön tehneen maanrakennusurakoitsijan vastuuhenkilö A (toimitusjohtaja ja työnjohtaja) oli jättänyt asianmukaisesti merkitsemättä ja suojaamatta työmaa-alueella olleita noin 1,5 metriä syviä kaivantoja. Henkilö B oli lähtiessään pimeän aikaan kiertämään kadulla ollutta kaivantoa viereisen omakotitontin kautta pudonnut tontin puolella sijainneeseen kaivantoon. B:lle oli kaivantoon putoamisesta aiheutunut ruumiinvammoja. A:n katsottiin syyllistyneen vaaranmerkintärikkomukseen ja törkeään vammantuottamukseen.\nTörkeästä vammantuottamuksesta on annettu vuosittain 19-27 tuomiota vuosina 2015-2019.\nTörkeän vammantuottamuksen tunnusmerkistö on seuraava:\n12 § Tappeluun osallistuminen\nTämä kriminalisointi koskee osallistumista väkivaltaa tekemällä tai muuten sellaiseen tappeluun tai hyökkäykseen, jossa joku surmataan tai jollekulle tahallaan aiheutetaan vaikea ruumiinvamma tai vakava sairaus. Se ei siis koske osallistumista mihin tahansa tappeluun.\nSäännös haluttiin jättää pois rikoslain uudistuksessa ja hallituksen esityksessä (HE 94/1993 vp). Säännöstä pidettiin ongelmallisena, koska sen on katsottiin ilmentävän seurausvastuuta, josta muuten jo vuoden 1969 rikoslain uudistuksessa pyrittiin luopumaan. Seurausvastuulla tarkoitetaan sitä, että henkilöä rangaistaan jostakin, mikä ei sisälly hänen syyllisyyteensä. Vaikka säännös edellyttääkin, että henkilön olisi ollut syytä varoa tappelusta aiheutuvan toisen kuoleman tai vakavan vahingoittumisen, katsottiin säännöksen olevan ongelmallinen. Säännöksen katsottiin voivan johtaa siihen, että henkilöä rangaistaan jostakin, mitä muut ovat tehneet.\nLainsäädäntötyön yhteydessä eduskunnan lakivaliokunta kuitenkin katsoi, että rikoslainsäädännössä on edelleen tarpeen osoittaa vaaralliseen tappeluun osallistumisen paheksuttavuus.\nSäännöksessä tappelulla tarkoitetaan useamman henkilön samassa tilaisuudessa toisiinsa kohdistamaa ruumiillista väkivaltaa. Lakivaliokunnan mietinnön mukaan tappelussa ilmenee käytännössä useimmiten jakautumista ryhmiin, jotka kohdistavat toisiinsa väkivaltaa, mutta tällainen ryhmittyminen ei ole ehdoton edellytys. Hyökkäyksellä taas viitataan tekoon, jossa useammat yhdessä ryhtyvät väkivaltaan toista tai toisia kohtaan. Osallistujia tulee olla vähintään kolme, joskin muutaman ihmisen välinen pahoinpitely vain harvoin voinee täyttää tappelun edellytykset. Muunlaiset pahoinpitelyt on arvosteltava edelleen luvun muiden säännösten nojalla.\nRangaistavuus edellyttää, että tekijä itsekin käyttää ruumiillista väkivaltaa tai muulla teolla osallistuu tappeluun tai hyökkäykseen. Osallistuminen voi ilmetä paitsi välittömän väkivallan tekemisenä myös muuna tekona, kuten toisen tekemää väkivaltaa edistävänä toisten paon tai puolustautumisen estämisenä. Tappelevien osapuolten erottamisen yrittäminen tai tilanteesta irtautumisen ei katsottaisi täyttävän osallistumisen määritelmää.\nLisäksi edellytetään myös sitä, että tappelussa tai hyökkäyksessä joku surmataan tai jollekulle tahallaan aiheutetaan vaikea ruumiinvamma tai vakava sairaus ja että tekijän oli syytä varoa tällaisen seurauksen aiheutuvan tappelusta tai hyökkäyksestä. Tämä täyttyy silloin, kun tappelussa käytetty väkivalta on ollut niin voimakasta, että edellytetyn vakavan seurauksen mahdollisuus on ollut todellinen. Tähän voivat vaikuttaa monet seikat, kuten mahdollinen aseiden käyttäminen, vaaraa lisäävä ympäristö, kuten esimerkiksi jyrkänne tai vastaava, tai väkivallan kohdistaminen kehon helposti vammautuviin osiin, kuten esimerkiksi päähän.\nTappeluun osallistuminen on rikosnimikkeenä hyvin harvinainen. Vuosina 2015-2019 teosta ei ole tuomittu ketään.\nTappeluun osallistumisen tunnusmerkistö on seuraava:\nVaaran aiheuttamisesta tuomitaan henkilö, joka tahallaan tai törkeällä huolimattomuudella aiheuttaa toiselle vakavan hengen tai terveyden vaaran. Säännös edellyttää todellista, konkreettista vaaraa. Tällainen vaara rinnastuu monessa mielessä seuraukseen, eli siihen, mitä toiminnasta olisi voinut seurata. Yleensä vaaraan aiheuttamisessa ei ole tahallisuutta. Vain harvoin tekijä nimenomaan tarkoittaa aiheuttaa ainoastaan esimerkiksi kuoleman mahdollisuuden.\nTavallisesti konkreettinen vaara aiheutetaan huolimattomuudella. Niissä tilanteissa, joissa muualla laissa on säädetty yhtä ankara tai ankarampi rangaistus, vaaran aiheuttamista koskeva säännös syrjäytyy, eli se on toissijainen suhteessa vastaavan rangaistuksen tai ankaramman rangaistuksen tuottaviin säännöksiin.\nSe, miten vakava vaaran ja sen näköpiirissä olevan toteutumisen asteen tulee kulloinkin olla, jotta se olisi konkreettinen, ei ole yksiselitteisesti ratkaistavissa. Lainkohta koskee kaikkia mahdollisia tilanteita. Lain esitöistä (HE 94/1993 vp s. 99) ilmenee, että säännöksen sanamuodolla on haluttu korostaa sitä, että vakavuusarvioinnissa on kysymys sekä seurauksen synnyn todennäköisyydestä että mahdollisten seurausten vakavuudesta.\nEsimerkkinä voi mainita tapauksen KKO 2015:83. HIV-positiivinen A oli infektiostaan tietoisena useita kertoja ollut anaalisessa sukupuoliyhteydessä B:n kanssa kertomatta B:lle sairaudestaan. A käytti asianmukaista viruslääkitystä, mikä teki tartuntariskistä hyvin pienen, eikä B ollut saanut tartuntaa. Käräjäoikeus kuitenkin katsoi, että koska kyseessä oli vakava ja parantumaton tauti, A oli osoittanut välinpitämättömyyttä B:n henkeä ja terveyttä kohtaan, eikä antanut B:lle tilaisuutta kieltäytyä sukupuolisesta kanssakäymisestä. Näin ollen käräjäoikeus tuomitsi A:n rikoslain 21 luvun 13 §:n mukaisesta vaaran aiheuttamisesta ehdolliseen vankeusrangaistukseen. Hovioikeus ja korkein oikeus eivät muuttaneet käräjäoikeuden tuomiota.\nVaaran aiheuttamisesta annetaan vuosittain noin 30 tuomiota (vuodet 2015-2019).\nVaaran aiheuttamisen tunnusmerkistö on seuraava:\n14 § Heitteillepano\nHeitteillepanoon syyllistyy, jos saattaa toisen avuttomaan tilaan tai jättää sellaiseen tilaan henkilön, josta tekijä on velvollinen huolehtimaan, ja siten aiheuttaa vaaraa tämän hengelle tai terveydelle. Säännös korostaa velvollisuutta huolehtia avuttomaan tilaan joutuneesta, kun tekijä on aiheuttanut tämän tilan tai on tehtävänsä tai asemansa perusteella taikka muuten erityisesti velvollinen huolehtimaan tästä.\nEnnen rikoslain 21 luvun uudistamista vuonna 1995 heitteillepano oli erityisen vakava rikos, sillä vuoden 1969 lain mukaan "joka tahallaan saattaa toisen avuttomaan tilaan taikka sellaiseen tilaan jättää henkilön, josta hän on velvollinen huolehtimaan, tuomittakoon kuritushuoneeseen enintään kahdeksaksi vuodeksi tai vankeuteen vähintään kuudeksi kuukaudeksi”. Nykyisin rangaistus heitteillepanosta on sakko tai vankeutta enintään kaksi vuotta.\nSäännöksessä on ensin mainittu toisen saattamisesta avuttomaan tilaan. Uhri voidaan saattaa tällaiseen tilaan millä tahansa aktiivisella toiminnalla, esimerkiksi huumaamalla. Rangaistavuuden edellytyksenä ei tässä tapauksessa ole, että tekijällä olisi erityinen velvollisuus huolehtia uhristaan.\nToiseksi rangaistavaksi säädetään sellaisen henkilön jättäminen avuttomaan tilaan, josta tekijä on velvollinen huolehtimaan. Rikosoikeuden yleisten periaatteiden mukaan tällainen velvollisuus voi johtua muun muassa perhesuhteista, tehtäväksi ottamisesta, työtehtävistä taikka tekijän aikaisemmasta toiminnasta.\nAvuttomuus voi johtua esimerkiksi uhrin iästä tai terveydentilasta, mutta myös ulkoisista olosuhteista, kuten huonosta säästä.\nEsimerkkinä heitteillepanosta voi mainita tapauksen KKO 1996:110, jossa tekijä tuomittiin muun ohella heitteillepanosta. A oli törmännyt kuljettamallaan autolla 12-vuotiaaseen B:hen, jonka sääriluu oli törmäyksen johdosta murtunut. A, jonka oli täytynyt käsittää vamman olevan vakava ja vaativan välitöntä lääkärinhoitoa, oli kuljettanut B:n kotiinsa, jossa B ei ollut saanut minkäänlaista hoitoa. A:n katsottiin jättäneen B:n, josta A oli ollut velvollinen huolehtimaan, avuttomaan tilaan ja aiheuttaneen vaaran hänen terveydelleen sekä syyllistyneen siten heitteillepanoon.\nHeitteillepanosta on annettu 10-30 tuomiota vuosittain vuosina 2015-2019.\nHeitteillepanon tunnusmerkistö on seuraava:\n15 § Pelastustoimen laiminlyönti\nPelastustoimen laiminlyöntiä koskeva säännös asettaa yleiseksi kansalaisvelvollisuudeksi luonnehditun auttamisvelvollisuuden jokaiselle, joka tietää toisen olevan hengenvaarassa. Pelastustoimen laiminlyöntiin syyllistyy henkilö, joka tietäen toisen olevan hengenvaarassa tai vakavassa terveyden vaarassa on tälle antamatta tai hankkimatta sellaista apua, jota hänen mahdollisuutensa ja tilanteen luonne huomioon ottaen kohtuudella voidaan häneltä edellyttää. Rangaistus pelastustoimen laiminlyönnistä on sakko tai enintään kuuden kuukauden vankeus.\nSäännöksen soveltamisen edellytyksenä on se, että tuomittava on ollut tietoinen toiseen kohdistuvasta hengenvaarasta tai terveyden vaarasta, eikä siitä huolimatta ole auttanut tai hankkinut apua. Säännöksessä on myös huomioitu, että avun luonnetta rajoittaa se,mitä kultakin ihmiseltä kussakin tilanteessa voidaan vaatia. Auttaja voi esimerkiksi fyysisten voimiensa vuoksi olla kykenemätön auttamaan.\nEsimerkkinä tapauksesta, jossa pelastustoimen laiminlyöntiä on arvioitu oikeudessa, voi mainita ratkaisun KKO 2009:36. A ja B, jotka olivat seurustelleet noin vuoden asumatta kuitenkaan yhdessä, olivat viettäneet päivän A:n asunnossa ja menneet illalla yhdessä saunomaan taloyhtiön saunaan. Saunomisen jälkeen A oli lähtenyt asuntoonsa, ja vahvassa juopumustilassa ollut B oli tällöin jäänyt löylyhuoneeseen. A oli palannut melko pian hakemaan B:tä. Saunatiloihin johtava ovi oli tällä välin lukkiutunut, eikä A ollut saanut yhteyttä B:hen. B oli seuraavana aamuna löytynyt löylyhuoneesta kuolleena lämpöhalvauksen seurauksena. Korkein oikeus kuitenkin katsoi, että A ei ole ollut tietoinen B:n hengenvaarasta. Tämän vuoksi A ei syyllistynyt pelastustoimen laiminlyöntiin.\nPelastustoimen laiminlyönnistä on annettu yhteensä 28 tuomiota vuosina 2015-2019.\nPelastustoimen laiminlyönnin tunnusmerkistö on seuraava:


Supon päällikkö: Pienempi kiinnijäämisriski kannustaa valtioita kybervakoiluun – "Verkkovakoilun syyskuun yhdettätoista ei onneksi ole vielä nähty" - ESS.fi\n– Kun kaikilla ihmisillä digitaalinen jalanjälki on vahva, peitehenkilöllisyyksien käyttäminen on yhä vaikeampaa.\n– Terrorismissa syyskuun yhdestoista päivä oli tietynlainen kulminaatiopiste. Tällaista verkkovakoilun syyskuun yhdettätoista ei onneksi vielä ole nähty.\n– Tietoverkot ovat tietysti yhä tärkeämpiä valtion viranomaisissa ja yrityksissä. Siinä voi mennä kaikki. Perinteisen henkilövakoilun keinoin voi olla vaikeampi saada tällaista massaa, koska se voi olla hajotettu papereihin ja muihin lähteisiin.\nTalous Tietotekniikka Tietoverkot Laki Oikeus Rikokset\nPolitiikka Puolustus Kansallinen turvallisuus


Tyrannosaurus Brex(it) - Blogivirta.fi\n» Lue blogi... Julkaistu: 05.09.2019 10:16 · Päivitetty: 05.09.2019 15:14\nSitä saa mitä pilaa, sano brexit-äänestäjä. Kolme vuotta kansanäänestyksen jälkeen ero on edelleen kesken ja ex-aviopari EU ja Britannia riitelevät lusikoiden jakamisesta ja Pohjois-Irlannin huoltajuudesta. Kun pääministeri Sipilä ryhtyi aikoinaan runnomaan sote-uudistusta läpi harmaan eduskunnan, tulos oli huonompi kuin Janssonin kiusaus. Britannian pääministeri Boris Johnsonin kiusauksena on tehdä samoin brexitin kanssa, mutta kuinkas sitten kävikään. Kuvat: Pixabay Brexit on vähän kuin Britannian oma sote: suunnitelmassa luvataan hoitaa paremmin omia kansalaisia, säästää rahaa ja lisätä valinnanvapautta. Lopputuloksena kukaan ei kuitenkaan tiedä, mitä muutos tuo oikeasti tullessaan. Asiantuntijat epäilevät, kansalaiset vastustavat, poliitikot epäröivät, suunnitelma ajautuu umpikujaan ja pääministeri eroaa. Eniten minua tässä kaikessa huolettaa, että miten käy Teemu Pukille. Jos kova brexit toteutuu, joutuuko hän palaamaan KTP:n riveihin kesken hyvin alkaneen valioliigakauden? Entäpä Erkki Toivanen? Ai niin, hän on jo kirjeenvaihtajana taivaassa. Pääseekö Neil Hardwick käymään kotimaassaan, jos Britannia laittaa rajat kiinni? Voinko katsoa Monty Pythonin elokuvia? Saanko enää koskaan kuunnella The Beatlesia?? Vaikka poliitikot ovatkin kategorisesti näätäeläimiä, niin haluan vielä uskoa, että joitakin päätöksiä tehdään osittain vilpittömässä mielessä. Ei tosin tässä tapauksessa. Lontoon päättäjät lukivat muistelmia Britti-imperiumin loiston päivistä ja ajattelivat että perkele: nythän me ollaan "vain" osa Eurooppaa! Vanha valta ja mahti takaisin ja heti! Sitten idea käärittiin kultaiseen sellofaaniin ja annettiin kansan päättää, avataanko paketti vai ei. Kun kansa äänesti uteliaana kyllä, brexit-paketti avattiin ja sisältä paljastui tuhkaa. Mutta brexit ei ole leikin asia. Uutisissa kerrottiin, miten britit hamstraavat jo ruokaa ja lääkkeitä, koska sopimuksettoman eron jälkeen saarivaltakunnassa voi tulla pulaa kaikesta. Tämä herätti myös minut ajattelemaan, että mitään ei kannata jättää sattuman varaan. Laadin hätäsuunnitelman ja kerroin vaimolle, että varastoon pitää raivata tilaa: tilasin meille brexitin varalta lavallisen englantilaista olutta ja kymmenen tynnyriä skotlantilaista viskiä.\nAvainsanat: tulos tullessaan toteutua tilata teemu säästää suunnitelma sote sipilä ruoka raha päätös päättää päättäjä pääministeri pukki poliitikko pitää paketti olut neil muutos muistelma mitä me lääke lopputulos lontoo lisätä leikki laittaa kuva kuunnella kova katsoa kansanäänestys kansalainen kansa jättää johnson jansson irlanti imperium idea hän hoitaa herätti harmaa ex eu erota ero erkki englantilainen eduskunta britti britannia brexit boris asiantuntija tosi outoja tarinoita politiikka iso-britannia äänestäjä äänestää voi vastustaa varasto vara varaa vanha valta vaimo uutinen uskoa tässä


Oppositio torjui neuvottelutarjouksen Burmassa - Ulkomaat - Ilta-Sanomat\nOppositio torjui neuvottelutarjouksen Burmassa\nBurman oppositiopuolue NLD on torjunut sotilasjuntan neuvottelutarjouksen kutsuen sitä "epätodelliseksi".\nVäkivaltaisuudet jatkuvat Myanmarissa eli entisessä Burmassa.\n5.10.2007 7:44 | Päivitetty 5.10.2007 11:19\nYK:n turvallisuusneuvosto kokoontuu illalla Suomen aikaa keskustelemaan Burmasta. Erityisedustaja Ibrahim Gambarin odotetaan kertovan neuvostolle suljetussa kokouksessa äskeisen Burman-matkansa annista.\nKiina on kuitenkin ilmoittanut, että se vastustaa kansainvälisiä toimia Burmaa vastaan. Neuvoston pysyvänä jäsenenä Kiinalla on veto-oikeus.\nYhdysvaltain asiainhoitaja Shari Villarosa on puolestaan matkustanut Rangoonista maan pääkaupunkiin Naypyidawiin neuvottelemaan sotilasjuntan kanssa. Amerikkalaisviranomaisten mukaan tiedossa ei kuitenkaan ole, keitä hän vierailullaan tapaa.\nOppositiopuolue NLD on torjunut juntan tekemän neuvottelutarjouksen epärealistisena. Juntan johtaja, kenraali Than Shwe ilmoitti eilen voivansa neuvotella oppositiojohtaja Aung San Suu Kyin kanssa, jos tämä luopuu demokratian puolesta käymästään kampanjasta.


Kaartisten Sukuseura r.y.:n säännöt | Kaartisten sukuseura\nKaartisten Sukuseura r.y.:n säännöt\nSukuseuran säännöt hyväksyttiin toukokuun 14. päivänä 2004 seuran perustavassa kokouksessa.\nSukuseuran sääntöjen muutos hyväksyttiin sukukokouksessa heinäkuun 22. päivänä 2006.\nYhdistyksen nimi on Kaartisten Sukuseura, kotipaikka Helsinki ja toimialue koko maa. Yhdistystä kutsutaan jäljempänä sukuseuraksi tai seuraksi.\nSukuseuran tarkoituksena on selvittää suvun vaiheita ja historiaa, vaalia suvun perinteitä ja edistää yhteenkuuluvaisuuden tunnetta jäsentensä keskuudessa.\nSukuseura pyrkii toteuttamaan tarkoitusperiään;\n• järjestämällä yhteisiä kokouksia, sukupäiviä, retkiä ja muita seuran toimintaan liittyviä samantapaisia tilaisuuksia\n• keräämällä ja arkistoimalla sukua koskevaa tietoutta\n• selvittämällä ja auttamalla suvun jäseniä selvittämään suvun vaiheita sekä saattamalla tutkimustyön tulokset jäsentensä tietoon\n• harjoittamalla sukuseuran tarkoitusperiä edistävää julkaisutoimintaa sekä\n• edistämällä jäsenhankintaa ja pitämällä jatkuvasti luetteloa seuran jäsenistä\nSukuseuran varsinaiseksi jäseneksi voidaan hyväksyä jokainen 18 vuotta täyttänyt henkilö, joka isän tai äidin puolelta on Kaartinen –nimiseen sukuun kuuluva tai joka avioliiton kautta on siihen liittynyt.\nSukuseuraan pyrkivän on ilmoittauduttava seuran hallitukselle, joka päättää jäseneksi ottamisesta.\nHallitus ilmoittaa päätöksen uudelle jäsenelle kokouksensa jälkeen ja uusien jäsenten nimet kirjataan pöytäkirjaan. Liittyessään jäseneksi hän myös sitoutuu näihin sukuseuran sääntöihin.\nJäsenen, joka haluaa erota sukuseurasta, on ilmoitettava siitä kirjallisesti seuran hallitukselle tai sen puheenjohtajalle taikka sukuseuran kokouksessa pöytäkirjaan merkittäväksi. Jäsenyys raukeaa, mikäli jäsenmaksua ei ole muistutuksesta huolimatta maksettu. Hallitus voi myös erottaa jäsenen harkintansa mukaan.\nSukuseuran jäsenen tulee suorittaa varsinaisen sukukokouksen kolmen vuoden välein vahvistama jäsenmaksu. Tarvittaessa jäsenmaksua voidaan tarkistaa muussakin kokouksessa, kuin varsinaisessa vuosikokouksessa. Korotustarpeesta on hallituksen ilmoitettava kutsussa.\nJäsenmaksu suoritetaan vuosittain maaliskuun loppuun mennessä sukuseuran tilille OKO Arkadia 578010-20014059 omatoimisesti, ilman lähetettävää laskua. Jäsenyys raukeaa, ellei maksua ole suoritettu muistutuksesta huolimatta.\nSeuran hallitus voi myöntää vapautuksen jäsenmaksusta korkean iän, sairauden tai muun syyn aiheuttaman maksukyvyn heikentymisen perusteella.\nTiedotuksen hoitamiseksi on jäsenen ilmoitettava jäsenrekisterinpitäjälle posti- tai sähköpostiosoitteen muutoksesta.\nSukuseuran ainaisjäseneksi katsotaan jäsen, joka yhdellä kertaa suorittaa jäsenmaksun kaksikymmentäkertaisena.\nSeuran jäsenen alle 18 - vuotiaat lapset voivat liittyä seuraan nuorisojäseninä, jotka ovat vapaat jäsenmaksusta ja joilla ei ole äänioikeutta seuran kokouksissa.\nHallituksen esityksestä voi sukukokous kutsua sukuseuran kunniapuheenjohtajaksi tai kunniajäseneksi henkilön, joka on erityisesti ansioitunut seuran toiminnassa. Kunniapuheenjohtaja ja kunniajäsen ovat vapaat jäsenmaksusta.\nSukuseuran asioita hoitaa hallitus, joka valitaan varsinaisessa sukukokouksessa kolmeksi vuodeksi kerrallaan. Hallitukseen kuuluu kahdeksan jäsentä. Uusi valittu hallitus aloittaa työnsä seuraavan vuoden vaihteessa kun varsinainen sukukokous on pidetty.\nHallitus valitsee keskuudestaan puheenjohtajan, varapuheenjohtajan ja sihteerin sekä keskuudestaan tai ulkopuolelta rahastonhoitajan ja muut mahdolliset toimihenkilöt. Hallituksen puheenjohtajaa kutsutaan myös sukuseuran esimieheksi ja varapuheenjohtajaa sukuseuran varaesimieheksi. Hallitus on päätösvaltainen, kun sukuseuran esimies tai varaesimies sekä vähintään kolme muuta jäsentä on saapuvilla. Päätökset tehdään yksinkertaisella äänten enemmistöllä. Äänten mennessä tasan ratkaisee puheenjohtajan ääni.\nSukuseuran nimen kirjoittavat sukuseuran esimies ja varaesimies yhdessä tai jompikumpi heistä yhdessä seuran sihteerin tai rahastonhoitajan kanssa .\nSukuseura voi toimintansa tukemista varten ottaa vastaan testamentattua omaisuutta, perustaa rahastoja sekä asianomaisen luvalla järjestää keräyksiä ja arpajaisia. Seura voi omistaa toimintansa kannalta tarpeellisia kiinteistöjä.\nSeuran varojen käytöstä päättää hallitus jäsentulojen puitteissa, mutta suuremmat hankkeet viedään varsinaisen sukukokouksen päätettäväksi.\nTarvittaessa hallitus kutsuu koolle ylimääräisen varsinaisen sukukokouksen.\nSukuseuran tilit päätetään kalenterivuosittain ja tarkastetaan myös vuosittain. Ne on annettava tilintarkastajille tarkastettavaksi viimeistään kolme viikkoa tilikauden päätyttyä. Tilintarkastajien tulee antaa kirjallinen lausuntonsa hallitukselle viimeistään kahta viikkoa ennen sen vuosikokousta.. Lausunnot esitetään kolmen vuoden jaksoissa kokoontuvalle varsinaiselle sukukokoukselle. Mikäli hallitus katsoo aiheelliseksi, voi se kutsua koolle ylimääräisen varsinaisen sukukokouksen myös tiliasioissa.\nSukuseuran varsinainen sukukokous pidetään kolmen vuoden välein hallituksen kutsusta sen määräämässä paikassa ja määräämänä aikana. Kokouksesta on ilmoitettava seuran jäsenille vähintään neljä viikkoa aikaisemmin kutsulla, joka on annettu tiedoksi kirjeellä tai sähköpostilla.\nYlimääräinen sukukokous pidetään, kun seuran kokous niin päättää tai kun hallitus katsoo siihen olevan aihetta tai kun vähintään kymmenesosa (1/10) seuran äänioikeutetuista jäsenistä sitä hallitukselta erityisesti ilmoitettua asiaa varten kirjallisesti vaatii. Kokous on pidettävä kolmenkymmenen vuorokauden kuluessa siitä, kun vaatimus sen pitämisestä on esitetty hallitukselle.\nYlimääräisiin sukukokouksiin seuran jäsenet kutsuu hallitus kirjeellä tai sähköpostilla vähintään kaksi viikkoa ennen kokousta.\nSukukokoukselle valitaan puheenjohtaja ja sihteeri sekä kaksi pöytäkirjan tarkastajaa. Varsinaisessa sukukokouksessa päätetään seuraavista asioista:\n• hyväksytään edellisen vuoden toimintakertomus\n• hyväksytään edellisen vuoden tilit, päätetään vastuuvapauden myöntämisestä tilivelvollisille\n• vahvistetaan hallituksen laatima alkaneen kalenterivuoden toimintasuunnitelma ja talousarvio\n• valitaan hallituksen jäsenet joka kolmas vuosi\n• valitaan kaksi varsinaista tilintarkistajaa ja kaksi varatilintarkistajaa tarkastamaan alkaneen kalenterivuoden tilejä ja seuran hallintoa\n• päätetään kalenterivuonna kannettavan jäsenmaksun suuruus sekä\n• päätetään muista kokouskutsussa mainituista asioista\nSukukokouksessa on jokaisella sukuseuran läsnä olevalla jäsenellä, jolla on näiden sääntöjen mukainen jäsenyys ja ainais- ja kunniajäsenellä sekä kunniapuheenjohtajalla yhtäläinen äänioikeus. Kokouksen päätökseksi tulee se mielipide, jonka hyväksi useimmat äänet on annettu ellei näissä säännöissä edellytetä määräenemmistöä. Jos äänet menevät tasan, voittaa se mielipide, jonka puolesta puheenjohtaja on äänestänyt. Äänten ollessa vaaleissa tasan määrätään tulos arvalla.\nPäätös sääntöjen muuttamisesta tai sukuseuran purkamisesta voidaan tehdä sukukokouksessa vain, jos siitä on kokouskutsussa nimenomaan ilmoitettu. Päätös sääntöjen muuttamisesta edellyttää, että sitä on kannattanut vähintään kaksi kolmannesta äänestyksessä annetuista äänistä. Sukuseuran purkamista koskevan päätöksen tekemiseen vaaditaan sama äänten enemmistö kahdessa peräkkäisessä sukukokouksessa, jotka pidetään vähintään kahden kuukauden väliajoin.\nJos sukuseura purkautuu, viimeisessä sukukokouksessa on päätettävä seuran omaisuuden käyttämisestä seuran tarkoitusperiä edistävällä tavalla. Sukuseuran arkisto on luovutettava Kansallisarkistolle.\nSeuraava sukutapaaminen La 11.6.2016 Lahdessa.\nLisää tietoa tapahtumasta keväällä ilmestyvässä sukuseuran lehdessä.


CitiCAP-pyörätie lisää älykästä turvallisuutta pyöräilyyn Lahdessa - Kuntatekniikka\nLahti kokeilee uutta älykästä pyörätietä, johon on saatu kehitysrahaa EU:lta.\n14.9.2020 klo 14:56\nLahdessa valmistuu loppuvuodesta CitiCAP-pyörätie, joka on Lahden kaupungille mahdollisuus kokeilla uutta.\nPyörätielle on muun muassa hankittu valaistus, jonka avulla väylämerkinnät ja liikennemerkit näkyvät myös pimeässä. Merkinnät heijastetaan tien pintaan, joten ne eivät jää esimerkiksi lumen alle.\nPyörätien toteuttamiseen saatiin merkittävä EU-raha. Tien kustannuksista 80 % katetaan Euroopan Unionin Urban Innovative Action -ohjelmarahasta. Kokonaisuudessaan urakka maksaa noin 2,3 miljoonaa euroa.\nLoppuvuodesta valmistuva pyörätie tuo lahtelaisille 2,5 kilometriä uutta väylää matkakeskukselta Launeelle. Huhtikuussa käynnistynyt rakennusurakka on edennyt kesän aikana tavoitteellisesti.\nKevyt liikenne Lahti Liikenne ja väylät Maankäyttö ja ympäristö pyöräily Talvipyöräily Turvallisuus\nHöpö höpö, ei mitään uutta väylää…ennenkin oli kävely ja pyörätie samalla linjalla johon kaikki halukkaat hyvin mahtuivat. Alueen asukkaille tästä haittaa vain, puut kaadettu, ilmansaasteet lisääntyy samoin melu.\nEnnen taloudellisesti kyseenalaisetkin projektit toteutuivat sillä ehdolla että saatiin valtion tukea. Nyt sillä ehdolla että saadaan EU-rahoitusta reilusti. Pitää vain muistaa että samaa rahoitusta menee niin Puolaan,Portugaliin,Bulgariaan yms. Ei ole seinää josta nostaa rahaa näihin projekteihin, kaikki raha tulee EU:n sisältä. Tästäkin Lahden pyörätien EU-rahoituksesta Suomi maksaa loppupeleissä luultavasti yli 100%. Ihan samoin kuin Suomessa iloitaan kun saadaan EU:lta korona-avustusta 3 miljardia. Valitettavasti sitä maksetaan Suomesta muille EU-maille 6 miljardia. Ja se saatu 3 miljardiakin menee luultavasti ainakin osittain sellaisiin kohteisiin joita ei kansallisella rahoituksella toteutettaisi. Esim.näihin kokeellisiin pyöräteihin.


Kodin saanut koira: CINDI - Rescueyhdistys Kulkurit ry - Matkalla kotiin! - Kulkurit.fi\nCindin tulevassa kodissa voisi olla reipas ja tasapainoinen koirakaveri odottamassa. Tytöillä on omassa häkissään ollut vaihtuvasti uros koiria kaverina ja jokaisen uuden tulokkaan tytöt ovat ottaneet häntä heiluen vastaan.\nCindi on noin 40cm korkea ja painaa noin 10kg.\nPitkän odotuksen jälkeen pikkuinen Cindi on vihdoin matkustanut oman perheensä luokse Suomeen. Onnea koko perheelle!\nCindin kevääseen kuuluu lämpimämpien päivien ja aurinkoisten ilmojen lisäksi myös jotain muuta ihanaa. Se on nimittäin saanut vihdoin pitkän odotuksen jälkeen sen elämänsä onnellisimman uutisen; sillä on oma koti Suomessa.\nEtsintäkuulutus! Missä on tämän täydellisen pikkukoiran oma koti!? Cindi oli aivan täpinöissään, kun sai maaliskuussa vieraita siskonsa Cicilian kanssa. Neitokaisille annettiin ensitöikseen huivi haisteltavaksi, jossa oli niin aktiiviemme kuin muiden koirienkin hajuja. Huivi oli todella mielenkiinotinen ja yhdessä tuumin Cicilian kanssa tytöt kantoivat sen koppiinsa haisteltavaksi. Haistelun jälkeen Cindi lähestyy vieraita ja tulee odottamaan herkkuja kuin tietäen jo kuinka tämä kuvio aaaaiiina toimii. Kuivattu ankanliha olikin suurta herkkua ja namit Cindi otti ja söi todella rauhallisesti. Namit eivät nosta kierroksia ja pikkuinen pysytteleekin ihmisten lähellä. Siskoonsa verrattuna Cindi tarvitsee paljon vähemmän haistelua tutustumishetkellä, eikä sen myöskään tarvitse käydä kopissaan mietintätuokiolla. Cindi on selvä ihmisenkoira, mutta niin surullista kuin se onkin, niin Cindiltä puuttuu edelleen se oma ihminen. Joka kerta aktiivimme tekevät sille kerta toisensa jälkeen lupauksen omasta perheestä. Toivomme, että tuo lupaus tulee täyttymään pian.\nSaimme kuulumisia valloittavasta Cindi tytöstä, joka edelleen odottaa kotiaan Glinan tarhalla. Cindin kerrottiin reipastuneen tutun ihmisen kanssa ja häkille saavuttaessa pikkuinen Cindi onkin aidan takana innosta soikeana vastassa. Häkissä ollessa ujous pääsee enemmän pintaan, mutta Cindi tulee luokse ja antaa rapsuttaa rinnasta. Koppi toimii edelleenkin tytön turvapaikkana ja siellä tyttö käykin välillä keräämässä lisää rohkeutta. Cindi olisi varmasti halukas viettämään enemmänkin aikaa ihmisen kanssa, mutta väistää koko ajan paikalla hääräävää Ciciliaa. Cindi tiivistettiin sanoin: “Oikein potentiaalinen ja suloinen pikkukoira”. Nyt olisi korkea aika Cindinkin päästä omaan kotiin rohkaistumaan ennen kuin tämän talven paukkupakkaset saapuvat Romaniaan.\nAktiivimme tapasivat toukokuussa siskokset Cindin ja Cicilian. Cindin todettiin olevan siskoaan Ciciliaa rohkeampi ja tapaaminen neitokaisen kanssa olikin sujunut hyvin. Cindiä hieman jännitti vierailijoiden liikkuminen häkissä, mutta eipä tuo ihme, sillä parin neliön häkissä tilaa ei kauheasti ole. Jännityksestä huolimatta Cindi katseli vieraita uteliaana ja kävi hakemassa heiltä nameja. Edelleenkin tytössä on äärettömästi potentiaalia ja Cindi tulee varmasti ajan kanssa kotioloissa rohkaistumaan hurjaa vauhtia.\nCindi saapuu Suomeen steriloituna, asianmukaisesti rokotettuna, ulko- ja sisäloishäädettynä ja testattuna useiden sairauksien varalta. Lisäksi Cindi on mikrosirutettu ja sillä on EU-lemmikkipassi.\nNäin sitä tutustellaan. 03/2018\nRuttuotsa <3 03/2018\nAnkkaa! Slurps! 03/2018\nKaunis ja niin kaihoisa katse. 03/2018\nCindi on todellisuudessa pienempi kuin miltä kuvissa ehkä näyttää. 03/2018\nKaunotar <3 08/2017\nCindi ja häkkikaveri . 08/2017\n“Keitäs te olette?” 05/2017\nCindin suloinen ja siro rakenne ihastuttaa. 05/2017\nSiskon kanssa <3 05/2017\nCindi mudan keskellä maaliskuussa. Romaniassa 03/2017\nLeikitään!! Romaniassa 03/2017\nCindi ja Cicilia. Romaniassa 03/2017\nCindillä on kuvan kauniit piirteet. Romaniassa\nCindi <3 Romaniassa\nCindi ihmettelee kuvaajaa. Romaniassa\nCindi on kertakaikkisen upea. Romaniassa 03/2017


Kamarikuoro Cantinovum 25-vuotisjuhlakonsertti Joht. Rita Varonen Hannikaissalissa 8.11.2014 - Keskisuomalainen\nKamarikuoro Cantinovum 25-vuotisjuhlakonsertti Joht. Rita Varonen Hannikaissalissa 8.11.2014\nHarvassa ovat Suomenniemellä kuorot, jotka kykenevät yhtä kirkkaaseen sointiin kuin Jyväskylän oma, neljännesvuosisadan taivaltaan juhlinut Cantinovum. Vaikka laulajat vaihtuvat, saa kuoron johtaja ja Jamkin kuoronjohdon lehtori Rita Varonen laulajistaan irti linjakkaan ja vuodesta toiseen samansävyisenä kajahtavan soinnin.\nVarosen suora, vibratoton lauluihanne tuo haastavatkin harmoniat esille ryhdikkäästi ja varmasti. Hiottu vire ja Hannikaissalin sointi auttoivat myös kuoron bassoja, jotka harvalukuisuudestaan huolimatta lauloivat tukevan pohjan koko kuoron soida.\nYhdeksi konsertin teemoista välittyi katsaus suomalaisen kuoromusiikin historiaan ja Cantinovumin asemaan jatkumossa: Palmgrenista ja Sibeliuksesta edettiin harmonialtaan ja rytmiltään modernimpaan musiikkiin sekä varsin Cantinovumia varten tilattuihin teoksiin. Kantaesityksensä sai Jussi Chydeniuksen sävellys Shakespearen tekstiin Fear no more.\nErityismaininnan ennakkoluulottomasta ohjelmavalinnasta ansaitsee vuosi sitten edesmenneen britti John Tavenerin Song for Athene, jossa bassojen eteerinen, halki teoksen kulkeva urkupiste loi etäännyttävän, toismaailmallisen tunnun. Tavenerin kohdalla kuoroon jäi kaipaamaan ainoastaan hieman lisää vahvuutta, jota saatiin Toivo Kuulan lauluun Auringon noustessa. Lavalle laskettiin sakea joukko laulajia kuoron historian varrelta ja kappaleen ajan kuoroa johti perustaja Timo Hannula. Hetkittäin Cantinovum soi aivan Hannikaissalin tilan äärirajoilla, mikä kävi Kuulan kohtalokkuuteen täydellisesti.\nVäliajan jälkeen kuultiin kaksi laulua Cantinovumista alkunsa saaneelta, jo kuopatulta lauluyhtye Canticulumilta herkkänä kontrastina Kuulan massiivisuudelle. Konsertin juontajana toimi yleisiä kuoromusiikin konventioita vältellyt basso Matti Kortet, joka oikean showmiehen elkein ja pakottomalla huumorilla kuroi konserteissa usein vallitsevaa yleisön ja esiintyjien välistä kuilua kapeammaksi. Oli mukavaa, ettei esitys ollut jäykkä ja muodollinen, vaan laulun juhlaa.


Sinilevähavainnot lisääntyneet merellä ja järvillä - Kotimaa - Uutiset - MTV.fi\nSinilevähavainnot lisääntyneet merellä ja järvillä\nKotimaa Julkaistu 05.07.2012 13:46 (Päivitetty 10.07.2012 09:26)\nSinilevää merenrannassa Kotkassa 7. heinäkuuta 2011. Lehtikuva\nSinilevähavainnot merillä ja järvillä ovat lisääntyneet viime viikosta. Tilanne on kuitenkin ajankohtaan nähden edelleen hyvä, Suomen ympäristökeskus (Syke) kertoo.\nValtakunnallisen leväseurannan perusteella merialueilla leväesiintymät rajoittuvat muutamaan havaintoon itäisellä Suomenlahdella ja Turun saaristossa. Rajavartioston tekemien lentojen perusteella sinileviä on näillä alueilla paikoin veteen sekoittuneena.\nHelsingin edustan merialueilla panssarisiimalevä on värjännyt veden punertavaksi. Hangon edustalta on tullut yleisöhavainto sinilevästä.\nMeriveden pintalämpötila Suomen merialueilla on vielä pääosin alle 17 astetta. Ilmatieteen laitoksen ennusteen mukaan rannikoilla ja saaristoissa lämpötila voi nousta lähipäivinä paikoin jopa 20 asteeseen.\nJärvillä levää ajankohtaan nähden vähän\nJärvillä sinilevähavainnot ovat lisääntyneet, mutta tilanne on edelleen ajankohtaan nähden keskimääräistä parempi.\nSinilevää on Syken mukaan havaittu hieman 32:lla ja runsaasti viidellä virallisella havaintopaikalla. Erittäin runsaita sinileväkukintoja ei ole havaittu. Yleisöhavaintoja on saatu ainoastaan muutamasta vähäisestä tai runsaasta sinileväkukinnasta.\nJärvien pintaveden lämpötilat ovat maan etelä- ja keskiosassa pääosin 18-20 astetta, Pohjois-Pohjanmaalla, Kainuussa ja Lapissa enimmäkseen 10-15 astetta. Lukemat ovat monissa järvissä ajankohdan pitkäaikaista keskiarvoa matalampia.\nViikko sitten itäisellä Suomenlahdella sinilevää oli havaittu vähäisiä määriä, muilla merialueilla ei lainkaan. Järviltä oli viikko sitten tehty 23 sinilevähavaintoa.\nNakuna netissä - paljastuuko internetissä kaikki? Poliisi: Kadonnut Seppo voi olla matkalla Etelä-Suomeen


Kaikista pahin horoskooppimerkki on nyt nimetty – yli 12 000 suomalaista kertoi mielipiteensä sinunkin merkistäsi - Horoskooppi - Ilta-Sanomat\nMe Naiset selvitti, mikä horoskooppimerkki on paras ja mikä pahin. Ehdottomasti ihaninta merkkiä on yhä vaikea nimetä, mutta yksi merkeistä nousi selvästi muita vieroksutummaksi.\nJokaisella horoskooppimerkillä on hyvät ja huonot puolensa. Sen todistavat laajat analyysimme, joista selviää, millaisia eri horoskooppimerkit ovat luonteeltaan.\nLuonnehoroskoopeistamme voi nähdä, että esimerkiksi oinas on usein ihastuttava innostuja mutta toisaalta itsekeskeinen möläyttelijä. Kaloilta ei hellää herkkyyttä puutu, mikä saattaa toisinaan saada merkin edustajan sulkeutumaan kuoreensa. Neitsyt on tarkka ja analyyttinen – joskus raivostuttavuuteen asti.\nMutta mikä kahdestatoista merkistä on ehdottomasti parempi kuin muut? Entä mikä merkeistä on pahin? Kysyimme tätä Me Naisten lukijoilta.\nKyselyymme pahimmasta ja parhaimmasta merkistä vastasi useita tuhansia ihmisiä. Parhainta horoskooppimerkkiä äänestettiin liki 16 000 kertaa. Pahimmalle merkille ääniä annettiin yli 12 000 kertaa.\nParhaan merkin kruunun saa…\n…käytännössä kaikki merkit. Kyselyssämme parhaimmaksi horoskooppimerkiksi äänestettiin kaikkia merkkejä hyvin tasaisesti.\nOinas nousi täpärästi kärkipaikalle 10 prosentin äänisaaliilla. Härkä, rapu, leijona, vaaka ja skorpioni saivat kukin 9 prosenttia äänistä. Kaksoselle, jousimiehelle, vesimiehelle ja kaloille herui 8 prosenttia äänistä. Neitsyttä ja kaurista äänesti 7 prosenttia vastaajista.\nTasainen äänijakauma saa epäilemään, että moni on äänestänyt mielihoroskooppimerkkiään sen perusteella, mitä merkkiä itse edustaa.\n– Skorpioni on pahin siksi, että skorpioneilla on usein liiankin vahvat mielipiteet. He saattavat väittää, että heidän mielipiteensä ovat ainoita oikeita. Lisäksi he voivat olla kylmiä, perustelee Susanna, 24.\n– Skorpionin kanssa pitää aina miettiä tarkkaan, mitä sanoo. He ottavat kritiikin itseensä ja mököttävät. Saattavat myös paheksua ihmisiä sitä peittelemättä, Silja, 17, kertoo.\n– Loppupeleissä skorpioni myrkyttää aina uhrinsa, tokaisee Leena, 69.\nToki skorpionissa nähtiin kyselyn perusteella myös hyviä puolia. Moni skorpionia parhaaksi merkiksi äänestänyt kiitteli merkin edustajia suoruudesta ja syvällisistä keskusteluista.\n– Skorpioni on yhtä aikaa herkkä ja intuitiivinen, voimakas ja seksuaalinen merkki, joka ei pelkää haasteita vaan raivaa tiensä vaikka läpi harmaan kiven puolustaessaan omia tai läheistensä mielipiteitä. Hän kulkee rohkeasti omaa, usein varsin kunnianhimoista elämänpolkuaan, kirjoittaa Gabi, 36.\nOikukas oinas on kauheimpien kakkonen\nToiseksi pahimmaksi horoskooppimerkiksi kyselyssä nousi inspiroivana mutta päsmärinä pidetty oinas. Merkki sai äänistä 14 prosenttia.\n– Oinas on äkkipikainen herneet nenäänsä vetävä äkäpussi. Merkin edustaja on joko todella luotettava ja sanansa pitävä – tai juuri päinvastoin. Saattaa olla sanoilla loukkaava itserakas pässi, toteaa Satu, 46.\nToisaalta oinasta kuvailtiin kyselyvastauksissa iloiseksi, sosiaaliseksi, vahvaksi ja oikeudenmukaiseksi johtajatyypiksi.\nHärkä, kaksonen ja leijona saivat kukin 9 prosenttia äänistä. Rapua äänesti pahimmaksi merkiksi 6 prosenttia vastaajista. Jousimiestä, kaurista ja vesimiestä äänesti 5 prosenttia vastaajista.


Keskustelu - Suomalaiset ovat alkoholisteja | Aihe vapaa | Vauva\nMuistan kun kuulin tuon "seksiä ne vain ajattelee"-faktan ensimmäisen kerran joskus yläasteella. Hämmästelin sitä paljon, koska siitäkin huolimatta etten juuri "laskenut painetta" niin luku oli joku tämmöinen. 1 Ryhmä-X ja muut sarjakuvat 2 David Eddingsin tuotanto 3 Fallout ja muut tietokonepelit 4 Seksi 5 Koulu.\nSanoiko joku bileet? Olet menossa vuoden kuumimpiin juhliin ja olet löytänyt täydellisen mekon, mutta mitä puet jalkoihin? Nämä upeat avokkaat tietenkin! Kauniit valkoiset avokkaat joissa on kullanvärisiä tähtiä ja jotka sopivat hyvin niin uudenvuodenjuhliin kuin naamiaisiin joissa on esimerkiksi teemana 50-luku tai Hollywood.\n19.5.2014 8:52 Googlen sähköpostisovellus Gmail on asennettu yli miljardi kertaa Android-laitteisiin. Se on loistava esimerkki siitä, kuinka Google pystyy hyödyntämään laajassa käytössä olevia sovelluksiaan ja ottamaan yhä suuremman osuuden ihmisten digitaalisesta elämästä.\nRatinan kauppakeskus avattiin Tampereella: ”Jono on melkein\nAlkoholilla läträäminen on maan tapa. Monelle suomalaiselle on mahdotonta ajatellakin juhlia joissa ei ryypätä. Sana raivoraitis on myös hyvä esimerkki. Jos olet raitis, siihen pitää liittää joku negatiivinen ilmaisu. Samoin tipaton tammikuu, tuskin missään muussa maassa on vastaavaa, mutta Suomi onkin juoppojen maa.\nTampereen suurin kauppakeskus Ratina avattiin tänään juhlallisin menoin, ja avajaiset näyttävät houkutelleen paikalle paljon asiakkaita. Ratinan uusi kauppakeskus on yhdistelmä muotia, herkuttelua, päivittäisostoksia, sisustusta sekä kauneus- ja terveyspalveluita. Lue myös\nPojat ja piparit : Suomi - reddit.com\nOlikohan ne sun esi-isiä.Tosin suomalaiset ei tainneet oikein tajuta idean ydintä, koska täällä 70% noidiksi tuomituista oli miehiä. Luin nyt tuota linkkiä vähän pidemmälle, niin siinä kerrottiin lento-ohjeitakin! Pitäisi tehdä jotain salvaa, jossa on kaikenlaista kastamattoman vauvan rasvasta alkaen. Kuulo\nKeskustelu - X Factor UK CHRISTMAS week 9 OFFICIAL | Aihe\nMutta jos yritän lähestyä häntä hellästi, hyväillä, suukotella häntä ja kuiskia, sotkettaisiinko lakanat, hän vain murahtaa halveksivasti, työntää minut syrjään ja jatkaa telkkarin katselua, luultavasti silloin tulee joku nyrkkeily- tai painiottelu. Siitä potenssista pari esimerkkiä.\n'Fairytale of New York' voisi toimia myös teatraaliselle Saaralle, sanoiko joku että tässä lauletaan duettoja myös? Siihen tuo sopisi hyvin. Vasta finaalissa nähdään duetot, eli sitä saaa ottaa vielä kaksi viikkoa ja jännittää pääseekö Saara sinne asti.\nJa sanoiko joku "pallopaa"? Mikahan lommoposkien ihailija tuon heittaja oikein itse on, silla terveen pyoreat poskipaat ovat nimenomaan kauneuden merkki, eri asia jos leuassa tms roikkuisi. Miksi luulet etta naiset maailmalla pumppaavat taytetta poskiinsa= nuoruuden ja hedelmallisyyden merkki.\n10 ajatusta seksin aikana, jotka kielivät parisuhteen\nSeksi ei voi olla aina taivaallista, mutta jos seuraavat ajatukset nousevat toistuvasti mieleesi seksin aikana, parisuhde ei ehkä ole täysin kunnossa.


Elämyspaketit - Museo- ja tiedekeskus Luuppi - Oulun kaupunki\nLuupin omalaatuiseen historian, taiteen ja tieteen maailmaan pääsee tutustumaan myös erilaisten ohjelmapalveluiden avulla. Monipuoliset, hauskat ja leikkimielisetkin ohjelmapaketit kutsuvat viihtymään, oppimaan, tekemään ja kokemaan.\nVierailukohteemme tarjoavat tilauksesta muun muassa yrityksille ja muille yhteisöille mainiot puitteet erilaisille toiminnoille. Ohjelmapaketeista löytyy monenlaisia vaihtoehtoja tieteestä, taiteesta, historiasta ja kivikaudesta kiinnostuneille koulujen, perheiden ja muiden ryhmien käyttöön. Paketit sopivat luokkaretkille, kokousten väliajoille ja juhlien kokokohdiksikin.\nKatso elämyspakettien esittelyvideo.\nLisätietoja ohjelmista, tarjouspyynnöt ja varaukset: myynti.luuppi(at)ouka.fi\nMukavaa toimintaa eri kokoisille ryhmille löydät myös työpajoista ja leireistä.\nTule mukaan hauskaan ja leikkimieliseen Tietomaa-kisaan esimerkiksi työkavereidesi, harrastusporukkasi tai synttäriseurueesi kanssa. Ohjattu, osin liikunnallinen ohjelmapalvelu sopii hyvin virkistyspäiviin, tiimipäiviin, TYKY-päiviin, illanistujaisiin, pikkujouluihin tai vaikka kokouspäivän loppuhuipennukseksi. Kisa hitsaa mahtavalla tavalla tiimin yhteen!\nKisassa joukkueet mittelöivät viidessä lajissa. Kilpailun päättää palkintojen jako, jossa kisan paras joukkue palkitaan.\nRyhmäkoko: 8–80 henkeä\nHinta: 42.00 €/henkilö. Hintaan sisältyy Alv 24 %. Minimiveloitus 10 henkilöltä.\nHintaan sisältyy: lippu Tietomaan näyttelyihin, alkuopastus, ohjelmapalvelun ohjaus sekä palkinnot parhaalle joukkueelle.\nLisäpalvelut: Lisähintaan tilattavissa myös tarjoilut kisan alkuun tai loppuun Tiedekahvilassamme.\nVaraukset ja tiedustelut: Museo- ja tiedekeskus Luupin myyntipalvelusta: myynti.luuppi(at)ouka.fi tai puh. 044 703 1335\nOhjelmapaketissa keskitytään arkeologian perusteisiin. Mikä on kivikausi, kuinka se näkyy Pohjois-Suomen arkeologisessa aineistossa, kuinka sitä tutkitaan ja mitä tutkimustulokset kertovat? Kierikin kivikauden pääpiirteet tulevat tutuiksi alueen tutkimushistoriasta kertovan filmin kautta. Arkeologi esittelee alueen muinaisjäännöksiä ja uusimpia tutkimustuloksia arkeologisessa näyttelyssä sekä kivikauden kylässä. Oppilaat pääsevät kokeilemaan esimerkiksi kiviesineiden valmistusta ja jousiammuntaa.\nHinta: (sis. alv 24 %)\n248 €/ryhmä (max. 24 oppilasta)\nPyydä tarjous: 050 410 7309,\nKivikautta lapsille on suunniteltu erityisesti päiväkotiryhmille ja esikouluille. Lapset saavat aluksi tutustua arkeologiseen näyttelyyn. Kivikauden oppaan johdolla tutustutaan Kierikinkankaan muinaiseen asuinpaikkaan ja kivikauden kylään, jossa kaikki pääsevät kokeilemaan muinaisjousella ammuntaa ja tekemään itselleen matkamuiston kivikautisin menetelmin. Lopuksi tutkitaan yhdessä muinaisansojen toimintaa ansapolkukierroksella. Ohjelmaan kuuluu myös kahdentoista minuutin mittainen lyhytelokuva Aikamatka kivikaudelle tai uusi 16 minuutin Aurinkokivi-filmi.\nKohderyhmä: Päiväkotiryhmät ja esikoululaiset\nKesto: noin 3 tuntia. Ajankohtasuositus kevät–syksy.\n150 €/ryhmä (max 24 lasta)\nKivikautta kaivaen lukiolaisille\nOhjelmapaketissa oppilaat pääsevät ammattilaisen johdolla kokeilemaan arkeologina työskentelemistä aidossa kohteessa. Oppilaat perehdytetään alueen esihistoriaan, arkeologian työmenetelmiin, edellisen kesän kaivauksiin ja löytöaineistoon arkeologisen näyttelyn ja filmien avulla. Opettajalle toimitetaan PDF-muodossa kaivausohjevihkonen, jonka avulla aiheeseen tutustuminen voi alkaa jo koululla. Pakettiin on mahdollista yhdistää toimintoja kivikauden kylässä. Paras ajankohta syyslukukauden alku.\nTule mukaan hauskaan ja leikkimieliseen Tietomaa-kisaan esimerkiksi perheesi, kaveri- tai harrastusporukkasi tai synttäriseurueesi kanssa. Kyseessä on ohjattu, osin liikunnallinen,ohjelmapalvelu, joka toteutetaan Tietomaan teemanäyttelyissä.\nPidä hauskaa, ota kaverista mittaa, testaa ja kisaa Tietomaan suosikkikohteissa, kuten virtuaalimähihyppy, nopeustesti ja laserammunta.\nKisa hitsaa mahtavalla tavalla tiimin yhteen!\nKisassa pienjoukkueet mittelöivät viidessä eri lajissa. Kilpailun päättää palkintojen jako, jossa kisan paras joukkue palkitaan. Ohjelmapalvelu on räätälöity juuri Korona-aikaan sopivaksi.\nKisaaminen tapahtuu pareittain tai pienissä ryhmissä, joten turvaväleistä on helppoa huolehtia pelin aikana.\nHinta: 140 €/ perhe/seurue. Hintaan sisältyy Alv 24 %.\nHintaan sisältyy: pääsyliput Tietomaan näyttelyihin, alkuopastus, ohjelmapalvelun ohjaus, sekä palkinnot parhaalle joukkueelle\nLisähenkilöt: 27 €/ henkilö. Hintaan sisältyy Alv 10%.\nVarausehto: Tilaus tulee tehdä viimeistään 10 päivää ennen tilaisuutta.\nLisäpalvelut: Lisähintaan tilattavissa myös maistuvat tarjoilut kisan alkuun tai loppuun Tiedekahvilassamme.\nVaraukset ja tiedustelut: Museo- ja tiedekeskus Luupin myyntipalvelusta: myynti.luuppi(at)ouka.fi tai p. 044 703 1335\nKilvassa mittelet kivikauden taidoissa, joissa tarvitset muun muassa nopeutta, nokkeluutta ja sitkeyttä. Kivikauden maailman taidot olivat moninaiset, joten ohjelmamme uusiutuu koko ajan. Tervetuloa kisaamaan vaikka toista tai kolmatta kertaa, järjestämme joka kerta täysin uuden elämyksen! Kilpailu voidaan järjestää vuoden ympäri.\nRyhmäkoko: max 100 henkeä\nHinta: (sis. 24 % alv)\n50 € henkilöltä\nEsihistoria tutuksi on toiminnallinen opetus- ja ohjelmapaketti koululaisille. Ohjelman aikana tutustutaan arkeologiseen näyttelyyn tehtävämonisteen kera. Oppaan johdolla perehdytään kivikauden ihmisten elämään. Kivikauden kylässä hiotaan kiviesine, kokeillaan muinaisjousella ampumista ja voidaan viettää evästauko. Ansapolulla tutustutaan esi-isiemme käyttämiin pyyntivälineisiin. Ohjelman päätteeksi Kierikkikeskuksen auditoriossa esitetään Aurinkokivi-elokuva.\nKesto: 3,5 tuntia, alkamisaika klo 9 tai 13.\nHinta: (sis. alv 24%.)\n248 €/ryhmä (max 24 oppilasta)\nArktinen illallinen tornissa\nTervetuloa nauttimaan ihanista makumaailmoista, ystävällisestä palvelusta ja ainutlaatuisesta näkymästä Oulun kattojen yllä. Keittiömestarimme on suunnitellut illallistanne varten valmiit menukokkonaisuudet. Meillä ei ole anniskeluoikeuksia. Voitte tuoda tilaan halutessanne omat juomat. Ravintolahenkilökuntamme tekee tilaan kauniit kattaukset teitä varten.\nRyhmäkoko: 8–24 henkeä\nHinta: alkaen 41 € + alv/henkilö\nPyydä tarjous: myynti.luuppi(at)ouka.fi tai puh. 044 703 1335\nOhjelma alkaa omatoimisella tutustumisella Kierikkikeskuksen arkeologiseen näyttelyyn. Keskuksen päärakennuksen auditoriossa on myös mahdollisuus katsoa Aurinkokivi-filmi. Päärakennukselta opas johdattaa ryhmän kivikauden kylään, jossa perehdytään toiminnallisesti kivikauden ihmisten elämään. Vierailijat pääsevät ohjatusti kokeilemaan muinaisjousella ampumista ja kiviesineen tekemistä hiomalla. Lopuksi tutustaan muinaisia metsästystapoja esittelevään ansapolkuun.\nKesto: 3 tuntia. Ajankohtasuositus kevät-syksy.\nHinta: (sis. alv 24 %.)\n30 € henkilöltä\nPäivä alkaa omatoimisella tutustumisella Kierikkikeskuksen arkeologiseen näyttelyyn, jonka yhteydessä on mahdollisuus katsoa Aurinkokivi-filmi. Tämän jälkeen pääsette mukaan arkeologisille kaivauksille. Ohjeet saatte päärakennuksen asiakaspalvelusta. Kaivausalue sijaitsee kivikautisella asuinpaikalla vain sadan metrin päässä päärakennuksesta. Kaivauspaikalla ammattiarkeologi opastaa oikean kaivaustekniikan, joka takaa löytöjen havaitsemisen ja tuloksellisen tutkimuksen. Aikuiset kaivajat saavat mukaansa kaivausohjevihkosen ja lapset kunniakirjan osallistumisestaan. Voitte tutustua myös kivikauden kylään ja kokeilla esimerkiksi kiviesineiden valmistusta sekä muinaisjousella ampumista.\nKohderyhmä: Alaikäraja 7 vuotta, alle 10-vuotiaat vain vanhemman henkilön seurassa.\nKesto: 3–5 tuntia\nAjankohta: heinäkuu, ke–la. Kaivaukset 12–16.30, keskus avoinna 10–17.\nOpiskelijat, eläkeläiset, varusmiehet ja työttömät, lapset 7–17 vuotta 12 €\nSopii myös yksin vieraileville. Ennakkoilmoittautuminen ei välttämätöntä! Voit myös osallistua kaivauksille useampana päivänä, jolloin ohjelman hinta puolittuu (ensimmäinen päivä täydellä hinnalla, seuraavat puoleen hintaan).\nLisätietoja: 050 410 7309, asiakaspalvelu(at)kierikki.fi