Sommertogt 2021, 10., 11., 12. og 13. etaper + epilog\nAnholt kort efter ankomst til øen.\n10. Etape, Løgstør - Aalborg. 24,4 sømil.\nKuling fra vest stod over hele Danmark. Men herinde på Limfjorden blæste det kun 10 - 12 m/s. Vi skulle mod øst, så vi kunne forvente en god og rolig sejlads. Dog var havnemanøvren i det lille bassin i Løgstør besværlig, da vi skulle vende båden i havn eller bakke hele vejen ud i stærk vind og strøm.\nVi spildte fem minutter på den manøvre, men kom ellers ud uden problemer. Nu skulle vi indhente fem minutter til Aggersundbroen, der åbner hver halve time. På grund af stærk medstrøm ankom vi flere minutter i god tid, men måtte alligevel cirkle rundt foran broen i fem-ti stressende minutter med stærk strøm. Jeg kaldte brovagten op på VHF'en, og han forsikrede mig, at han nok skulle åbne lidt efter, hvilket han gjorde.\nResten af turen til Aalborg gik meget hurtigt kun for fokken, som vi måtte bomme med utallige gange. I Aalborg sluttede vores følgeskib, John, til efter at have været i til festival i Ejerslev på Mors, mens vi var i Løgstør.\nI Aalborg lagde vi os på en god langskibsplads i Skudehavnen, hvor John kunne lægge sig udenpå. Aalborg Street Food ligger lige ved siden af, så frokost og aftensmad var sikret. Desværre var sushien ikke den bedste, og det betød madforgiftning og 24 timer på køjen for skibsrederen.\nHavnene i Aalborg er delt, bro for bro, mellem i hvert fald tre forskellige bådelaug. Det gør det lidt besværligt at betale og finde de rigtige faciliteter.\n11. etape, Aalborg - Hals. 17,7 sømil.\nEfter en overliggerdag i Aalborg var det tid til at komme videre. Ikke fordi sejlervejret var synderligt bedre end dagen før, men fordi det snart skulle blive vejr til at komme ud på Kattegat igen efter den kuling, der havde indhyllet lande i flere dage.\nJeg ved ikke, om det betyder, at man ikke må bruge mere bovpropel end højst nødvendigt.\nLimfjordssejlads indebærer også brostress af den ikke så behagelige slags. De seneste par dage har der været en kraftig medvind og -strøm for østgående både på Limfjorden. Medstrøm er normalt meget dejligt. Men når man ligger og venter på en broåbning, er det en forfærdelig tanke, at man måske får motorstop og glider mod broen. Dagen bød på to broer, begge lige efter havnen, hvorefter vi rullede fokken ud og sejlede for den hele vejen til Hals. Normalt kan jeg bedre lide storsejlet, men der skulle bommes en del ud af Limfjorden, så valget faldt igen på fokken. Det gik hurtigt, og vi sejlede gennem bølgerne bagfra.\nFølgeskibet John var sejlet i forvejen og anviste os en plads i havnen. Havnen var ved at blive fyldt godt op. Hals er bare et godt sted at ligge, når man ved, at flere dages kuling på Kattegat skal klare op dagen efter, så sjællænderne kan komme hjem. Jeg har set op til flere både fra vores egen hjemhavn i København, så jeg forventer en armada sejle mod hovedstaden, når vinden har lagt sig i morgen tidlig.\nDer var kun kajplads til John, så vi lagde os udenpå.\nI Hals så vi isbryderne (udefra), skansen og tog en lille tur med Færgen til Egense. Mens Hals var ved at blive fyldt op af både i lag, var der i Egense i hvert fald fem reelle grønne pælepladser. På trods af vinden lå der også flere ankerliggere ved vejdyb ud for Egense.\nOverliggerdagen i Aalborg tog vi kun, fordi vi skulle vente en dag, til Kattegat var sejlbar igen. Men med vores nuværende viden skulle vi nok hellere være sejlet til Hals og have taget overliggerdagen der. Selv om Hals ikke er en stod by, så er havnen hyggelig, og der sker bare mere der, end der gør på havnen i Aalborg. Det skyldes nok Hals' beliggenhed.\n12. etape, Hals - Anholt. 43,2 sømil\nDe mange dages blæsevejr på Kattegat skulle nu endelig slutte. Det var nok derfor, en Armada havde samlet sig i Hals fra vest klar til at sejle ud ved morgenstunden.\nVi havde planlagt vores tur til Anholt, så vi ville ankomme i roligt vejr. Det rolige vejr skulle efter planen nemlig komme dertil hen på eftermiddagen, og det passede med, at vi skulle holde en gennemsnitshastighed på ca. seks knob. For at den plan skulle lykkes, skulle vi sejle kl. 0800. Vi gik ud sammen med armadaen lidt i otte, og efter indsejlingen til Limfjorden spredtes den i tre ruter, en nordlig, en sydlig, som John også tog, og Anholt.\nVinden var stigende hele dagen, og vi kom alt for hurtigt frem til at kunne anløbe i svag vind. Efter 30 sømil havde vi lagt os i spidsen af Anholt-feltet. Det var lidt hård vind at anløbe i, men det gik selvfølgelig som altid. På grund af de mange dages blæsevejr, var der ikke mange både i havnen. Men de kom i løbet af eftermiddagen, selv om der også gik mange ud.\nSelve sejladsen var fantastisk med vinden agten for tværs og stigende til i sejlede 8 knob i gennemsnit de sidste 20 sømil og 11,6 som højeste øjeblikshastighed. Alt sammen for fok og store.\nHyggelig bar/spisested på Anholt med fatastisk udsigt.\nAnholt var som altid dejlig. Men vi har været her flere gange før og var egentlig blot på gennemrejse. Men vejret var for første gang siden udturen sommerligt, og vi badede på den lækre strand, der ligger lige ved havnen. Der er en lidt Klondyke-agtig stemning på havnen med butikker og restauranter og barer. Det er der delte meninger om. Men på en eller anden måde fungerer der, synes jeg. Vi elsker at komme her, og var det ikke for næste dags gode sejlervejr, havde vi nok taget en overliggerdag.\n13. etape, Anholt - Lynetten. 77,2 sømil\nDer var god vind på Kattegat fra morgenstunden. Desværre løjede den i løbet af dagen. På Øresund var vi nødt til at sejle en time for motor, inden vinden kom igen.\nVi overvejede en ekstra dag på Anholt, men udsigten for sejlervejr tilsagde, at vi næste dag skulle af sted mod Øresund ved otte-tiden. Der stod en hård vind lige ind i havnehullet, så vi trak storen op, inden vi mødte søen. I starten var der vind til at sejle omkring syv knob, men den aftog stille og roligt i løbet af dagen. Vel ankommet ved Helsingør besluttede vi at fortsætte det sidste stykke til Lynetten. Lige ved solnedgang var vi fremme. Vores faste plads var sat på grøn, så den var selvfølgelig optaget, men Rederiet STOPPENÅLEN havde sikret os en plads ved siden af sig, så der ligger vi nu.\nStoppenålen, en Luffe 40, og Borgmesteren side om side for første gang.\nSidste års togt blev aldrig rigtig et togt på grund af alt for meget vind. Så denne tur er den første, hvor vi rigtigt kan sammenligne, hvordan det er at sejle Luffe 37 i forhold til L23. Der er to afgørende fordele ved Luffen: Fart og komfort. Togtet var på 500 sømil og med en gennemsnitsfart på 5,60 knob inklusiv havne- og bromanøvrer. Det lyder måske ikke af så meget. Men til sammenligning sejlede vi over et togt ca. 4,5 knob i L23'eren Helge. Farten er lidt højere i Luffen i forhold til L23'eren, end hvad man kunne forvente ud fra LYS-tal og DH-mål. Men det mest afgørende er nok, at man har en højere grad af komfort, når man er på havet, særligt i store bølger. Man bliver således ikke træt af at sejle en hel dag.\nLimfjorden, skal den genbesøges? Selv om vi havde en god tur med spændende opleveler i havnene og en masse gode sejladser, så tror jeg ikke, vi vil søge tilbage lige foreløbig. Der er bare virkelig langt derop, og der er en lang tur ind i Limfjorden, fra indsejlingen. Så det er mere sandsynligt, at vi tager tilbage til Skærgården eller til Bornholm end til Limfjorden. En anden ting jeg ikke kommer til at savne er broerne. Der er virkelg stressende at cirkle rundt foran en bro i medstrøm og tænke på, hvad der sker, hvis man får motorstop. En god ting ved Limfjorden er dog, at næsten alle havne er frihavne, og de havne der ikke er koster ca. 140 at ligge i. Det er noget under niveauet på Øresundet.\nSolopgang i hjemhavnen.\nIndsendt af Fynboen i København kl. 08.10 Ingen kommentarer:\nEtiketter: Luffe 37, Luffe 37 DEN 68, Luffe 40\nSommertogt 2021, 6., 7., 8. og 9. etaper\nBorgmesteren for gennaker mellem Hvalpsund og Livø.\n6. etape. Skive - Hvalpsund Fiskerihavn - Hvalpsund Lystbådehavn\nEfter at have tilbragt ca. ti gode dage på Rømø var vi nu tilbage i Skive hos Borgmesteren. Jeg havde på forhånd bestilt bord på Hereford Beefstew, der har udsigt over havn og fjord. Vi sov i båden og gjorde os klar til at sejle til Hvalpsund, der skulle have et alle tiders strandbad med udspringstårn.\nVi taler tit om, at en af forskellene mellem vores gamle båd, L23'eren Helge, og Borgmesteren er, at det føles som om, Borgmesteren gerne VIL sejle hurtigt, og blot behøver en smule hjælp.\nDer var rigtig god vind med en del skæring på turen til Hvalpsund. Vi startede med at gå ind i den lille Fiskerihavn, som også havde flere gæstepladser. Havnen har ifølge søkortet en dybde på 2 - 2,5 m, men vi ramte bunden flere gange, inden vi fandt en plads, der var dyb nok. Det var ikke muligt at betale havnepenge, men strøm kunne man få lov at betale. Men man kunne ikke af den grund for koden til strøm.\nHvalpsund fiskerihavn. Jævnt kedelig.\nEfter en lille gåtur til lystbådehavnen besluttede vi derfor at lægge os derover uden på en tysk Luffe 37. Den tyske Luffe 37 viste sig at være GER 22, som jeg selv havde set på i Kiel, inden vi købte DEN 68 i Malmö. GER 22 har siden gennemgået en større renovering, og den er nu blevet rigtig flot.\nAt se GER 22 igen var som at se en ny båd, så meget har de nye ejere gjort ved den. Det var rart at møde nye venner. Men det var også rart at møde andre gør-det-selv-Luffe 37-entusiaster. I Luffe-klubben er der ikke den samme udveksling af båd-gør-det-selv-idéer, som der var i L23-klubben.\nEfter en aften i hyggeligt selskab med de erfarne tyske Luffe-sejlere fulgtes vi ad nordpå. De skulle til Fur, og vi til Livø.\n7. etape. Hvalpsund - Livø\nFølgeskibet John, dette års suveræne vinder af Anholt Lone Star, ligger her udenpå os i Livøs yderhavn. Vi badede fire gange i det lækre vand på overliggerdagen.\nTuren til Livø bød på meget skiftende vindstyrker. Noget af vejen var det opportunt med gennaker, resten var det fint med fokken.\nMan læser i guidebøgerne, at "naturen er helt fantastisk på Livø." Og det er den. Men det skal nok opleves, før man helt forstår det.\nSelve Livø var helt fantastisk. Desværre var her en del tordenvejr, og vi tog derfor en ekstra dag, så vi kunne udforske øen lidt mere. Det gav også vores følgeskib, S/Y John af Bogense, mulighed for at støde til og tilbringe en dag sammen med os på øen.\nMellem badningerne var der tid til spil og madlavning.\n8. etape. Livø - Glyngøre\nFølgeskibet John af Bogense på vej til Glyngøre.\nSejlturen fra Livø til Glyngøre var i følge med John af Bogense og var på ca. 13 sømil. De sidste stræk var på skæring, men det gik uden kryds. Det var nok en af de få ture, hvor man ikke lærer noget, fordi det bare var smooth sailing for fok og store hele vejen.\nLækre østers fra Glyngøre.\nGlyngøre havn var, til trods for at være helt fantastisk, fyldt med grønne pladser. På havnen var der røgeri, østersbar, gode iskiosker, indkøbsmuligheder og et fantastisk sejlerhus for gæstesejlere, der er det bedste, jeg har oplevet. Men det bedste var en strandlegeplads måske 100 meter fra stranden. På trods af generelt virkelig dårligt vejr var der nogle få ophold i vejret med solskin. Og det var rigeligt til at blive forpustet på vandlegepladsen. Nu hedder den jo en vandlegeplads. Men det afholdte ikke de fuldboksne besætninger fra Borgmesteren og John fra at boltre sig. Jeg kan ikke huske, hvornår jeg sidst har haft det så sjovt.\nGlyngøre ligger lige ud til Sallingsund, og vi var forinden i tvivl om, om vi skulle tage den havn eller vælge Nykøbing Mors. Til vores behov var Glyngøre virkelig et godt valg, og vores venner fra GER 22 mente nok det samme, for de havde skiftet havn fra Nykøbing til Glyngøre - et stræk på måske én sømil.\n9. etape. Glyngøre - Løgstør.\nSmukke Fur fra nordsiden passeres her.\nFordi Glyngøre var så fantastisk, overvejede vi en overliggerdag der. Men vejrudsigten bød på mget dårligt havnevejr, så vi valgte at gå tidligt ud og sejle til den havn i Løgstør, hvor jeg et par uger forinden bunkede diesel. Det er en lille og kompliceret havn at anløbe, så vi lagde os på tankpladsen lige ved indløbet og dannede os et overblik. Der var kl. 11 flere ledige pladser. Nu her kl. 19 er her ved at være fyldt, men med et køligt overblik vil man kunne presse lidt flere både ind.\nSelve sejlturen gik rigtig godt i stigende vind, og vi lå på en gennemsnitsfart på over otte knob og en topfart over ti, inden vi måtte bjærge storen før sejlrenden. Så lænsede vi for fokken til lige før havnen og drejede ind for motor.\nI Løgstør så vi Limfjordsmuseet. Limfjorden har en fascinerende historie om, hvordan den til tider har være en fjord og til tider et sund, men det er en historie for en anden gang. Frederik d. IIV's kanal ligger også lige her ved Løgstør, og i dag udgør den Løgstørs største havn.\nÅlekvasen Kirstine i Den store havn. Vi lå i den mellemstore havn.\nOg her ligger en jolle i den lille havn. Bagved ligger en tremaster langskibs på kongeskibets kaj.\nIndsendt af Fynboen i København kl. 12.12 Ingen kommentarer:\nEtiketter: Hvalpsund, Livø, Luffe 37 DEN 68, Skive\nSommertogt 2021 - udturen\nMorgenrøde fra det bedste stræk på turen, Gilleleje - Hirsholmene.\n1. Etape, København - ikke Anholt - Gilleleje, 76 sømil\nTraditionen tro skulle jeg starte sejlerferien med at sejle båden et sted hen, så vi i samlet flok kunne sejle den hjem derfra. Og lige så traditionelt startede ferien ud med dårligt vejr. Efter at have 'spildt' næsten et døgns sejlerferie i hjemhavnen, blev jeg utålmodig og sejlede ude. Så dårligt var vejret da heller ikke.\nJeg havde sat mig for først at sejle til Helsingør eller Råå for der at ligge klar til at sejle ud i Kattegat, når vejrudsigten blev bedre. Turen mod 'Tragten' gik fint, så jeg besluttede mig for at forsøge at komme til Anholt samme dag. Det så ud til at være muligt, hvis jeg kunne holde samme fart og slippe for modstrømmen, som havde plaget mig på Sundet.\nKronborg i gråvejr. To reb i storen og god fart lige lidt endnu.\nDesværre begyndte det at gå dårligt med modvind og flere knobs modstrøm ud af tragten, så jeg spildte meget tid, inden jeg kunne komme ud og lægge mig på kursen, 307 - 310 grader mod Anholt. Der stod en gammel sø fra alle retninger, mest lige imod, på Kattegat hele dagen, men jeg kunne sådan lige akkurat holde Anholt op på bidevind. Ind til kl. 22. S tog vinden voldsomt til og skrallede 30 grader. Jeg måtte derfor opgive at komme til Anholt. Efter lidt tid indså jeg, at jeg også måtte opgive Sverige, og henset til vejret valgte jeg nærmeste kendte havn, som jeg kunne lænse til for fokken. Kl. 0330 anløb jeg en fyldt Gillejele havn, men jeg fandt en enkelt ledig langsmal plads.\nEfter afrigning og et besøg på havnekontoret faldt jeg om på køjen ved femtiden. Kl. 11 søndag morgen vågnede jeg til en kakofoni af bovpropeller. Jeg overvejede, om jeg igen skulle gøre et forsøg på at nå Anholt samme dag eller vente til dagen efter. Henset til min træthed og vejrudsigten var det mest gunstigt at vente.\nGilleleje har meget at byde på, men jeg brugte ikke faciliteterne. Jeg skulle bare proviantere og så forsøge at klemme to nattesøvne ind på 23 timer.\nAnden etape, Gilleleje - Hirsholmene, 100 sømil\nDet var en smuk og dejlig solopgang på Kattegat.\nKl. 0200 mandag morgen stævnede jeg ud mod Anholt. Vejrudsigten var meget gunstig, så jeg havde planlagt at fortsætte mod Hirsholmene ud for Frederikshavn, som jeg længe har villet besøge, hvis turen til Anholt gik hurtigt nok. Anholt havn ligger lige på ruten, så jeg kunne udskyde min beslutning til sidste øjeblik.\nDer var god vind til Anholt, så jeg besluttede mig for at fortsætte. Jeg havde også drøftet mine planer med mine gamle L23-blogger-kollega fra den navnkundige L23 D33 "Mini". "Mini" havde været på et langt togt og skulle hjem til Danmark fra Sverige. Vi havde diskuteret muligheden for at mødes på Hirsholmene, så da jeg fik internetdækning igen ved Anholt, så jeg, om "Mini" var på vej til Hirsholmene, hvilket den var. Så meget desto mere grund til at fortsætte.\nHvis turen fra Anholt til Gilleje er øde, så er turen fra Anholt til Læsø da helt øde. På den strækning så jeg tre store norske motorbåde og intet andet. Ellers timevis fred og ro. Og med godt vejr og god vind. Der var kun lige en lille time med helt vindstille. Så kom vinden igen, og jeg havde en god medstrøm i Læsø rende.\nI gamle dage kunne de søfarende fornemme land, hvis de på åbent hav så en fugl. I dag kan man fornemme det med 4G-dækning eller ved, at man igen er på dansk sommertid. Dansk sommertid gælder ikke i internationalt farvand, og som man kan se på kortet, kommer man ud og ind af det område mellem Gilleleje og Hirsholmene.\nEn time inden ankomst fik jeg et opkald på kanal 77 fra "Mini", hvis skipper kunne anvise mig en god plads.\nPå trods af en lang dag på havet var jeg stadig frisk. Det er bare mere komfortabelt at sejle Luffe 37 end L23 time for time. Det gør, at jeg over en transportsejlads bedre kan udholde lang tid på havet og kort tid i havn.\nOg det var godt, jeg var frisk, for mine venner fra "Mini" bød på varm mad tilberedt i L23. Hyggeligt og nostalgisk at møde denne formentligt mest erfarne L23-tursejlerskipper igen. Seneste møde var i Gilleleje og Odden havn i 2016.\nIngen ringere end skipperen af L23 D33, "Mini".\nJo, der er da lidt forskel på en L23 og en Luffe 37. Men de har også meget tilfælles.\nFørst næste morgen gav jeg mig tid til at udforske øen. På en time kan man nå at se stort set hele denne smukke fugleø. Fyret er kun åbent, når der kommer endagsturister ind med postbåden, så det så jeg desværre ikke. Der må være en god udsigt. Kirken så jeg desværre heller ikke indefra.\nAchton Friis' kort over øgruppen.\nAchton Friis var naturligvis også forbi øen for 100 år siden, da han skrev referenceværket "De Danskes Øer". Han skrev da, at øens befolkningstal var i stærk tilbagegang, og at der nu (1921) kun boede 30 sjæle fordelt på 7-8 huse ud af storhedstidens 200 fordelt på 30 huse i midten af det 19. århundrede. I dag er der kun én fastboer, læste jeg for et par år siden. Men det var en ældre herre, så måske er øen allerede helt affolket. Bygningerne fra Achton Friis' tid står endnu.\nHovedøen Hirsholm lige før anløb.\nØen set fra den ene bådebro.\nFyrtårnet by night.\nTejst med øen Græsholm i baggrunden.\nØen har flere ferieboliger, som man kan leje af Skov- og Naturstyrelsen. En lokal frederikshavner fortalte mig begejstret, at han efter 25 på venteliste endelig havde fået lov at leje en feriebolig.\nJeg varmt anbefale øen, i hvert fald hvis man er småøsentusiast. Der er en toiletbygning, men det er også det. Der er ingen drikkevand og ingen strøm. Affald skal man også selv tage med.\nDer er en Herredet-stemning over øen med stengærder mellem alle huse.\n3. etape, Hirsholmene - Aalborg, 54 sømil\nSå er vi klar til afgang mod Aalborg med broflaget oppe.\nEfter en god nats søvn og en rundtur på øen var det på tide at komme til Limfjorden. Kl. 11 sendte "Mini" mig godt af sted, og jeg kom hurtigt ud og fik sat sejl. Vejrudsigten var igen kunstig, men desværre løjede vinden, så det gik for langsomt. Og med for langsomt mener jeg, at jeg skulle nå at komme igennem Aalborg, inden sidste broåbning kl. 21.\nJeg har meget begrænset erfaring med at sejle med gennaker, og denne gang gik det heller ikke supergodt. Jeg var nødt til at skære for meget for at få den til at stå rigtigt. Min erfaring er mere med spiler, og sådan en har trods alt nogle flere muligheder for at trimme og dermed få til at stå rigtigt. Gennakeren er ikke meget mindre bøvlet at sætte i sin nuværende konfiguration.\nJeg forsøgte mig i en periode med gennaker, og det gav lidt fart, men ikke helt nok og ikke plat nok i forhold til vinden. Så efter at have sejlet med den i en times tid opgav jeg og sejlede resten af vejen ind til Aalborg for motor. Omkring ved Hals Barre begyndte motoren at komme med en lidt mærkelig raslende lyd. Var det mon fra motoren selv eller fra noget andet? Jeg kunne ikke helt afgøre det. Og der var jo heller ikke så meget at gøre ved det.\nDer var også en del modstrøm forbi Læsø, men da jeg kom til Hals, fik jeg en svag medstrøm hele vejen til Aalborg.\nArbejdsløse isbrydere fra da far var dreng.\nJeg ankom tidsnok til at nå begge broer. Broflaget havde jeg sat allerede på Hirsholmene, og det får lov at sidde på resten af ferien.\nFørst bilbroen ...\n... så togbroen.\nDet var ret fascinerende at sejle midt ind gennem Aalborg. Jeg kender ikke byen godt, men fra søsiden tager den sig godt ud.\n4. etape, Aalborg - Løgstør - Skive, 55 sømil\nHavnen er delt op mellem to klubber, og denne oversigt forklarer, hvem der skal have ens havnepenge afhængig af broen, man ligger på. Men hvad nu hvis man ligger på broen længst til venstre? Ja, jeg har ikke betalt for mit ophold. Men jeg ved ikke, hvem jeg skylder hvor meget.\nI den havn jeg lå i, var jeg sidste båd inde og første båd ude. Jeg er faktisk stadig i tvivl om, hvad havnen hedder, så lad os bare kalde den "Første havn efter jernbanebroen". Her fandt jeg hurtigt en god plads og gik til køjs.\nKl. 0600 stod jeg op til havblik, og forberedte mig på en hel dag for motor til Skive. Dog havde motoren lidt svært ved at starte. Først i fjerde forsøg lykkedes det. Den plejer ellers at springe i gang ved første forsøg.\nAalborg var smuk fra søsiden. Men Limfjorden efter byen slog nærmest benene væk under mig. Møns Klint fra søsiden er nok stadig det smukkeste sted i Danmark. Men i Limfjorden bliver det bare ved og ved med naturperler. Jeg er ikke så erfaren i fjordsejlads, men jeg har da sejlet på Horsens fjord og rundt om Møn og Bogø nogle gange. Limfjorden er flottere.\nEfter ca. fem sømil hørte idyllen dog op, da motoren satte ud. Der var en smule modstrøm men ingen vind, så jeg kunne blot lade mig drive, til jeg kunne løse problemet. Det viste sig, at mekanikeren ikke havde sat dieselfilteret godt nok på, så det var faldet af, og der var plasket litervis af diesel ud i motorrummet. Jeg havde en lille sjat diesel tilbage i min reservedunk, og med den fyldte jeg filteret og skruede det på igen. Godt på. Så pumpede jeg dieselolien op i en spand. Der var otte liter, men da vandet var roligt, kunne jeg godt sejle med det til Skive. Nu skulle jeg blot lufte motoren, inden den kunne starte igen. Med lidt besvær lykkedes det, og hele seancen tog blot 20 minutter, og jeg var ikke drevet på grund i det smalle løb. Og nu var den mærkelige raslen sjovt nok forsvundet.\nAggersundbroen lige inden Løgstør.\nMen nu var jeg ikke længere sikker på, at jeg havde diesel nok til at komme til Skive. Lidt efter mistede jeg et knobs fart, fordi jeg fik noget snask i skruen. Jeg var dog alligevel nødt til at holde en vis hastighed, til jeg kunne komme forbi Løgstør, hvis modstrømmen skulle aftage. Ifølge guidebogen ville der først ti sømil før Skive blive mulighed for at tanke diesel. Var det mon tids nok? Stor var min glæde, da jeg så et OK-dieselflag ud for Løgstør. Jeg sejlede straks ind og fyldte tanken og reservedunken. I løbet af havnemanøvrene der med en del bakken fik jeg også snasket af propellen, så nu kunne jeg sejle med fuld tank og de sædvanlige 6,2 knob gennem vandet hele vejen til Skive, hvor kabysmesteren ville tage imod. Fra da af var resten af turen smuk og med masser af sæler, men sejladsmæssigt begivenhedsløs.\n5. etape, Bro 2 - Bro 1 (Skive), 0 sømil\nJa, en rigtig etape var det selvfølgelig ikke. Men jeg kontaktede havnemesteren for en fair pris for at ligge i havnen i ti dage uden at bruge faciliteterne. Men også for at få anvist en plads, jeg kunne tillade mig at efterlade båden på i de ti dage.\nSkive havn er nok den mest checkede havn, jeg nogensinde har besøgt. Når man betaler havnepenge, skal man checke ind med telefonnummer, og man får så udleveret en personlig pinkode. Så nu ved de for eksempel, at jeg har brugt min kode til miljøstationen, sejlerstuen og badeværelset. De ved også, hvor meget strøm, jeg har brugt og hvornår. Når man trækker sit strømstik ud, modtager man en SMS med besked om, at nu er strømstikket taget ud. Det er meget rart at sidde her 300 km væk og vide, at båden ligger, hvor den skal. For ellers ville jeg jo få sådan en SMS.\nFaciliteter som bad, toilet og sejlerstue er også bare tip-top. Næsten Vejrø-agtige. Som man kan forvente, er der masser af ledige pladser i højsæsonen i bunden af en fjord. For en 37-fods båd koster det 140 kroner, 25 med frihavnsmærke.\nSå ligger båden godt og trygt.\nIndsendt af Fynboen i København kl. 13.39 Ingen kommentarer:\nEtiketter: Achton Friis, Hirsholmene, Luffe 37 DEN 68, Skive\nFærdige projekter 2020 og 2021\nGennemførte projekter 2020 & 2021 opdateret 30/3 2021 (ét år med båden)\n- Skift af kølevandsslange til armeret der ikke bliver trykket flad under vacuum\n- Afkalkning af ferskvandssiden\n- Skift af kølevand på ferskvandssiden\n- Rens af varmeveksler + nye pakninger\n- Rens af udstødningsknæ + ny pakning\n- Fikse ladning via Victron Agrofett isolator\n- Indkøbt og monteret ny generator (70 A)\n- Rens og mal af hele motoren\n- Gummiliste til låget udbedret\n- Identificeret motorens nummer\n- Udblæsning af saltvandsindtaget (en lille ting, men den løste mit problem)\n- Monteret vingeskruer på impellerhus og hængsler på motorrumsafluk fra kahyt\n- Fikset belysning i SB side. Virkede ikke v. overtagelsen\n- Alle pærer skiftet til LED\n- Indkøbt og monteret nyt musikanlæg\n- Monteret VHF. Fulgte med men var ikke monteret\n- Syet og monteret nye hvide gardiner i hør\n- Modificeret køleboks til at kunne fryse is\n- Indkøbt og tilpasset mesh til at imødegå kondens\n- Tilpasset underdyne til forpeak\n- Monteret trådløs batterimonitor\n- Monteret lydløs lader 25 A\n- Fikset skottet mod cockpit fra salon\n- Lakeret bord, pantry, skuffer, kabysbræt, skabslåge med mere\n- Fremstillet og monteret tre pyntelister v. dørk i salon\n- Fikset furleren\n- Monteret optimerede blokke til rullefokkens indhalerline\n- Monteret frølår til indhalerline (manglede)\n- Fikset rebesystem til store\n- Optimeret skødevognen til store\n- Lavet Cunninghamhal\n- Indkøbt gennaker, tackline og skøde\n- Hængsel på stuverum fikset\n- Lanternepærer skiftet til LED\n- Ankerbeslag monteret. Fulgte med men var ikke monteret.\n- Fiskestangsholder indkøbt og monteret\n- Bestilt, afhentet og monteret sittbrunnskapell\n- Hentet, monteret og forstærket Lagun-bordsystem\n- Lavet nye forbedrede hængestropper\n- Indkøbt SUP\n- Fremstillet og monteret skydelugegarage\n- Opdateret rorpind\n- Plexifix Stikskot\nIndsendt af Fynboen i København kl. 12.10 Ingen kommentarer:\nEtiketter: Luffe 37, Luffe 37 DEN 68\nSom en del af et større projekt med opdatering og forskønnelse af salonen faldt vores øjne på nogle meget grimme skader i træværket, som ikke kunne rettes op.\nHer fra salonen ses bunden af hovedskottet mod mellemgang/toilet. Jeg har set samme skade på langt de fleste Luffe 37'ere fra samme tid, som jeg har set salgsannoncer på. Måske har træværket ikke været lakeret ordentligt i bunden, hvor vand så har kunnet trække op?\nJeg købte en 180 cm lang mahogni-liste, som jeg med møje og besvær specialtilpassede til de tre steder, jeg ville dække. Der er bare ikke nogen rette vinkler og lige flader i en gammel båd.\nEfter tilpasning tog jeg de tre tilpassede lister med hjem i værkstedet til lakering.\nHer ses endnu en monteret specialtilpasset pynteliste med fem gange lak på forsiden og tre på bagsiden.\nJeg er tilfreds med resultatet. Men der var også en del arbejde i det. Blandt andet måtte jeg cykle helt ud til Københavns Listefabrik og hente min forudbestilte liste til 140 kroner. (Levering kostede 399!). Listen er 9 mm tyk og sidder ikke i vejen.\nIndsendt af Fynboen i København kl. 14.15 Ingen kommentarer:\nEtiketter: lak, liste, Luffe 37, Luffe 37 DEN 68, Mahogni\nFynboen i København


Splitternøgne Danica Curcic krænger kvindens lortespand ud på scenen - politiken.dk\nKampklar. Danica Curcic leverer en på alle måder udtømmende opsang fra det sårede kvindeskød. Foto: Henrik ohsten Rasmussen (PR)\nScene 20. jan. 2015 kl. 09.23\nForestillingen 'Lort' er et brusende smerteskrig fra et såret kvindeskød.\nSmukt sidder hun der, splitternøgen, med ryggen til. Sat op på en piedestal i et æstetisk hvidt rum. Kvinden som kunstværk.


Brandvæsen vender hjem - sn.dk - Lejre Lokalavis & Midtsjællands Folkeblad\nBeredskabschef Niels Rasmussen har haft travlt med at gøre Lejre Brandvæsen klar efter det nu afsluttede tværkommunale samarbejde i Vestsjællands Brandvæsen.\nArtiklen: Brandvæsen vender hjem\nBrandvæsen vender hjem\nLejre Lokalavis & Midtsjællands Folkeblad - 03. januar 2021 kl. 15:14\nLejre: Den 1. januar træder Lejre Kommune ud af Vestsjællands Brandvæsen, som har været et fælles beredskab mellem Kalundborg, Odsherred, Holbæk, Sorø og Lejre siden 2016.\nKommunalbestyrelsen i Lejre Kommune har imidlertid besluttet at hjemtage opgaven, og den nye beredskabschef i det genopståede Lejre Brandvæsen har derfor haft travlt med at skabe den nye organisation med alle de opgaver, som kommunens brandvæsen nu selv skal stå for.\nNavnet er Niels Rasmussen, og han trådte til i juni 2020 med en fortid som forebyggelseschef i Roskilde Brandvæsen. Roskilde har som bekendt også en fortid i et tilsvarende fællesskab, nemlig Østsjællands Beredskab, så Niels Rasmussen kender lidt til rumlen med at få et lokalt brandvæsen op at stå.\n- Der er en masse teknik med at flytte fra Vestsjællands Brandvæsen, fx har vi ikke vores egen vagtcentral, så alarmer går til Hovedstadens Vagtcentral. Og så er der forsikringer, omregistrering af køretøjer, logoer på brandbiler og uniformer og en lang række andre ting, fortæller beredskabschefen.\nHan har accelereret indsatsen op til nytår, så der med noget nær statsgaranti ikke kommer grus i maskineriet ved årsskiftet, når brandvæsenet skifter ejer.\n- Vi har kørt det ind over den sidste måneds tid, så det kommer til at fungere godt henover nytår, forsikrer Niels Rasmussen.\nTre fastansatte og over 30 løstansatte arbejder i det genfødte Lejre Brandvæsen, som opererer fra de to stationer i henholdsvis Hvalsø og Kirke Hyllinge. Tilsammen har de to stationer omkring 250 udrykninger på et år, hvoraf langt hovedparten dog er til de såkaldte aba-alarmer, som kan være røgudvikling fra et fysiklokale på en skole eller en glemt gryde i et køkken.\nEn del af udrykningerne går i sagens natur til både trafikuheld og brande, men fremover vil Lejre Brandvæsen også kunne påtage sig en række opgaver, der ikke nødvendigvis har med brand og ulykke at gøre. Derfor kan tillidsmand i Lejre Brandvæsen, Steen Hansen, nærmest kun se fordele ved hjemtagningen.\n- I Vestsjællands Brandvæsen ville de ikke tage alle serviceopgaverne, men kun kerneopgaverne. Men nu er der ingen grænser for, hvad vi kan putte ind af serviceopgaver i brandvæsenet i stedet for, at vi betaler private aktører for at gøre det. Så det kan kun blive en kommunal besparelse, siger han.\nOgså borgmester Carsten Rasmussen (S) glæder sig til et lokalt brandvæsen, som i hans øjne både bliver bedre og billigere.\n- Lejre Brandvæsen består for hovedpartens vedkommende af deltidsansatte. Det kræver stor goodwill fra familierne, for man ved aldrig om man skal afsted midt i julemaden. At være brandmand kræver mange ofre, og derfor har det lokale en betydning, man ikke skal underkende. Entusiasmen er simpelthen større, vurderer borgmesteren.\nHan understreger, at Lejre har nydt et velfungerende samarbejde med de øvrige kommuner i Vestsjællands Brandvæsen, og Lejre trækker sig derfor ikke ud med en dårlig smag i munden. Der er simpelthen bare tale om, at fordelene langt overgår ulemperne.\n- Det er den bedste løsning for os. Vestsjællands Brandvæsen var jo et tvangsægteskab, hvor staten tog et stort beløb fra kommunerne i bloktilskud - og de penge så vi aldrig igen. Så det var dyrt for Lejre, siger Carsten Rasmussen, der tror på, at mindre ofte kan være bedre.\n- Stordriftsfordele bliver ofte til stordriftsulemper, selv om man sjældent hører om dem. Rent praktisk kan vi drive Lejre Brandvæsen til samme pris eller billigere, og så kan det samtidig udføre en række serviceopgaver. Flere sideopgaver styrker brandvæsenet, og pengene bliver i vores egen pengekasse, så det er en win-win for Lejre, fastslår borgmesteren.\n5. Øm Jættestue afspærret\n6. Folketinget redder Sæbys solceller: "Helt tosset at nedlægge grønne løsninger"\n7. Lejre ramte Danmarks corona-top 10\n1. Nyt netværk: Én-indkomstfamilier skal i dialog\n2. Øm Jættestue afspærret\n3. Mistænkelige indsamlere på spil igen: 84-årig presset til at donere penge\n4. Stafet skifter navn og tidspunkt\n5. To ulykker på samme strækning i løbet af halvanden time\n7. Smitten stiger fortsat: Mange enkeltstående tilfælde\n8. Lejres døgnambulance i fare\n9. Færre nye virksomheder i Lejre og Holbæk\n9. Gigantisk solur: Kæmpe kalksten flytter ind i ny park


TravelBird Tilbud Februar 2019 | Januarudsalg\nTravelBird rabatkode og tilbud\nRabatkoder TravelBird: februar 2019 i Danmark\nTip 3 Indsend rabatkode til alle i vores Deal Community\nAt rejse er at leve... Rejs med Eksklusiv Rabatkode til TravelBird\nOplev verdenen sammen med TravelBird! Drømmer du om at opleve øriget i Vietnam som på billedet her? Se TravelBirds rejser til naturskønne Vietnam, autentiske Cuba, kulturrige Sri Lanka, blomsterfloret på de indonesiske øer eller dyreriget på Galapagos. En verden af oplevelser venter på dig! Med rabatkoden får du nu 100 kr. i rabat, når du køber en rejse for 1100 kr. hos TravelBird\nVærdi: Oplev verdenen med eksklusiv rabatkode til TravelBird!\nMindstekøb: 1100 kr.\nSpar 100 kr. på din næste rejse med eksklusiv rabatkode\nSkal du booke en rejse, så se her. Med vores eksklusive rabatkode kan du spare 100 kr. når du booker din rejse hos TravelBird. Det eneste krav er, at du booker for minimum 1.100 kr. Rabatten gælder kun indtil 31/10-2018, så du må ikke vente for længe med at booke.\nVærdi: Spar 100 kr. med eksklusiv rabatkode\nMinimumskøb på 1.100 kr. er påkrævet.\nSkiferie i Tyrol til priser fra 379 kr. for 3, 4 eller 7 overnatninger\nBook din skiferie allerede nu og spar penge! Lige nu kan du booke 3, 4 eller 7 overnatninger i Tyrol for kun 379 kr. hos TravelBird. Du får endda din egen lejlighed - Så bliver det ikke bedre!\nVærdi: Billig skiferie i Tyrol\nTravelBirds vilkår og betingelser gælder\nOplev Harry Potter Magien på Hogwarts i London med TravelBird — priser fra 1.389 kr.\nOplev magien på Hogwarts sammen med Harry Potter, Hermione og Ron i London med billige tilbud fra TravelBird. Gå ned på perron 9 3/4, løb gennem muren og stå på toget - for nu begynder eventyret! Priserne starter fra 1.389 kr.\nVærdi: Oplev Harry Potter Magien i London\nØlrejse fra 729 kr.\nKun 729 kr. for en ølrejse med ølbad og ølsmagning i Polen\nOverrask øl-entusiasten i dit liv med en unik ferie til Polen! Bo i et renoveret bryghus, hvor I bliver forkælet med et afslappende ølbad og ølsmagning med favorable der starter fra kun 729 kr. hos TravelBird.\nVærdi: En ølrejse med priser fra 729 kr.\n4.2 stjerner / 210 har stemt\nTravelBird B.V., Keizersgracht 281\n1016 ED Amsterdam, Holland\n89 88 26 30\nPer 31. oktober 2018 lukkede TraveBird.dk efter at være gået konkurs. TravelBird kunne ikke betale sine partnere, hvorfor rejseorganisationen var insolvent og blev erklæret konkurs.\nTravelBird.dk er et online rejsebureau fyldt med forskellige ferietilbud og rejsetilbud. Men hvad er den perfekte ferie for dig? Hvor finder du den bedste ferie? Og ikke mindst den billigste ferie? TravelBird hjælper dig med at besvare alle disse spørgsmål og finder dagligt de bedste tilbud til dig uanset, hvor din næste rejse går hen. En weekendferie i Amsterdam eller 2 uger under solen i Spanien? Hos TravelBird finder du tilbud på enhver type af ferie. Uanset om det er en kort storbyferie, afslappende strandferie eller cruise gennem Caribien, så finder du det her! Alle deres rejser er endda til at betale. På hjemmesiden kan du nu nemt bestille din drømmeferie, som nu kan blive endnu billigere. For med en god rabatkode eller et andet TravelBird tilbud, kan du spare mange penge i rabat på din sommerferie, påskeferie og vinterferie.\nBook Dagens Deals hos TravelBird\nHver dag finder du Dagens Deals, som kan være alt fra en romantisk rejse for 2, fodboldrejse med gutterne, storbyferie med den bedste veninde, badeferie for hele familien og meget mere. Dagens Deal kommer altid med en god portion rabat, og som oftest også med fly tur-retur fra feriedestinationen. Tilbuddene er som sagt mangfoldige og kan være alt fra fjerne rejsedestinationer som Sydøstasien, det smukke Østrigske bjerglandskab, Gardasøen i Italien, en badeferie i Grækenland eller sågar en lækker golfferie i Danmark. Der er altid et godt tilbud for enhver smag uanset præference! Mange tilbud er pakkerejser inklusiv billige flybilletter fra København eller Billund, hotelophold, halv- eller helpension, og afhængig af typen af rejse kan der være rabatkort eller turpas til forlystelser eller andre aktiviteter. Dagen Deals er ikke et TravelBird tilbud, som udløber samme dag, men derimod et godt tilbud, som står på forsiden i en hel dag.\nRejs som du vil med TravelBird\nDer er mange forskellige måder at rejse på, og når du booker din ferie hos TravelBird, kan du vælge alle mulighederne. Kør selv ferie er for nogle et lidt billigere rejsealternativ til charterrejserne, og som også giver friheden til at køre hvorhen du vil, når du vil det, hvorimod andre vil ligge og dase ved poolen. Nogle foretrækker storbyferier, hvor du kan vandre rundt og opdage de smukke lokale steder, mens nogle kun lever for den årlige skiferie. Hvis du har svært ved at vælge din ferie eller måske har brug for inspiration, kan du altid kigge på TravelBirds mest populære ferier. Så kan du se hvad der er populært hos danske rejsende. Du finder uden tvivl en billig ferie til dig lige meget, hvad der er i din interesse! Der er ferier til personer i alle aldre, til individuelle, familier og andre grupper, og ikke mindst på alle tider af året. Så oplev storbyer og rejse til Budapest, Berlin eller Rom i sommerferien, find et hotel i Hamborg i påskeferie, flyv ned af pisterne i Zell am See i vinterferien\nDin drømmeferie kan blive billig\nSkal du på en rigtigt, lækker charterrejse med børn til Maldiverne, storbyferie med kæresten eller noget helt tredje, så kan du altid finde din perfekte ferie hos TravelBird og så kan den tilmed blive billig. Du finder ofte helt op til 50% rabat og nogle gange endda mere, så prøv et badeland i Tyskland med ungerne, se de billige Vietnam rejser, rejser til Grækenland, eller hvad du end foretrækker. Flyrejser, kør selv ferier - du får det hele hos TravelBird.\nSpar penge med en rabatkode til TravelBird\nDu finder altid gode ferietilbud hos TravelBird, men hvis det skal blive endnu billigere, så kan du prøve at lægge vejen forbi Saleduck.dk og se om der er en kampagnekode eller TravelBird rabatkode, som kan gøre din charterrejse endnu billigere. Med en kode får du en dejlig ekstra besparelse og har råd til lidt ekstra lommepenge til storbyferie eller et par ekstra drinks på strandferien.\nGiv et gavekort fra TravelBird til en du holder af\nVil du gerne ud og rejse med en som du elsker eller måske give andre en god grund til at rejse? Et rejsegavekort er en lækker gave, som alle vil være glade for at modtage. Du kan lige nu finde rejsegavekort i flere forskellige prislejer. Alt fra 300 kr. og helt op til 2.000 kr. ved at bruge et gavekort kan du få en super billig rejse!\nHos TravelBird.dk er der et bookinggebyr på 150 kr.


Apartment Kuciste - Perna 10154b i Orebic til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nApartment Kuciste - Perna 10154b\nPodgorje, Orebic, Kroatien - Se på kort\nMere om Apartment Kuciste - Perna 10154b\nApartment Kuciste - Perna 10154b er indrettet til både ferie- og forretningsrejsende og ligger idéelt i Kuciste; én af byens mest populære beliggenheder. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nPå Apartment Kuciste - Perna 10154b gøres der alt for at sikre gæsternes komfort. For at opnå dette tilbyder hotellet den mest imødekommende service og de bedste bekvemmeligheder. For at nævne blot nogle få af hotellets faciliteter tilbydes der blandt andet familieværelse.\nSom en ekstra tilføjelse tilbyder alle værelserne et udvalg af bekvemmeligheder. Mange værelser tilbyder endda aircondition, altan/terrasse, fjernsyn, satellit-/kabel-tv, køleskab, der vil glæde selv den mest kvalitetsbevidste gæst. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Apartment Kuciste - Perna 10154b er det eneste sted, du behøver, når du søger kvalitetsindkvartering i Kuciste.


Optakt: Der skal 3 point på kontoen mod West Ham | OldTrafford.dk\nHjem / OLDTRAFFORD.DK / Nyheder / Optakt: Der skal 3 point på kontoen mod West Ham\n13 april, 2019 - 13:19\nUnited skal her til aften forsøge at holde liv i håbet om top-4, når West Ham lægger vejen forbi Old Trafford i Premier League.\nUnited skal vinde i aften. Så simpelt er det. Der er ganske enkelt ikke plads til flere fejltrin, hvis United fortsat vil holde sig inde i kampen om top-4. De røde djvæle er, efter et imponerende comeback, nemlig stagneret de seneste par uger og er igen rykket ned som nummer 6 i tabellen.\n2 point efter Arsenal, 3 point efter Tottenham og hele 5 point efter Chelsea, som dog har spillet en kamp flere.\nAlt er stadig åbent, musikken spiller stadig, og der er fortsat ledige stole tilbage i den yderst nervepirrende stoledans, som United sammen med tre førnævnte klubber har gang i. Men vi nærmer os en afslutning på legen. Musikken stopper lige om lidt, og United skal for alt i verden sørge for at have sat sig på en af de to ledige stole, før der bliver føljtet af for 38. spillerunde.\nDerfor skal man tilbage på sejrskurs i aften og statiskken er da heldigivs også med United i forhold til at få et brugbart resultat ud af aftenens kamp. Trods en dårlig stime for United med 4 nederlag i de seneste 5 kampe er aftenens modstander nemlig, om muligt, endnu dårligere kørende. I hvert fald på udebane. The Hammers har nemlig ikke vundet på udebane i deres seneste 8 kampe og i de to seneste kampe i Premier League er det da også blevet til nederlag for arbejderklubben fra det østlige London.\nSidst de to klubber mødte hinanden i 7. spillerunde på London Stadium, vandt West Ham dog med 3-1. Men siden har West Ham haft det umanerligt svært mod de bedste hold i ligaen. Siden sejren over United 29. september 2018, er det således kun blevet til en enkelt sejr mod hold fra top-10 i Premier League. Og det var på hjemmebane mod Arsenal, som vel at mærke kun har vundet 5 ud af 15 opgør på udebane i denne sæson.\nSå der er ingen undskyldninger. Det skal blive en sejr til United i aften.\nI dag, lørdag 13. april 2019, kl. 18:30 (dansk tid) på Old Trafford.\nAshley Young og Luke Shaw er begge ude med karantæne. Antonio Valencia er stadig ikke klar, mens Darmian er blevet meldt klar til bænken. Rojo er ligeledes på vej tilbage og kan muligvis figurere i startopstillingen. Ander Herrera er skadet, mens Nemanja Matic fortsat er tvivlsom. Alexis Sanchez er blevet meldt på vej tilbage, men Solskjær var tøvende på pressemødet omkring, horvidt det stadig er for tidligt for chilleneren.\nFor West Ham er der også skadesproblemer, da Samir Nasri, Antonio, Winston Reid, Andy Carroll, Carlos Sanchez og Andriy Yarmolenko alle er ude med skader. Jack Wilshere er meldt på vej tilbage og spillede forleden for klubbens u-23 hold, men han når formentlig ikke at blive helt klar til kampen i aften.\nGraham Scott er manden med fløjten og han vil blive assisteret af linjevogterne Mick McDonough og Neil Davies. Michael Oliver, som dømte det foregående 3-1 opgør mellem United og West Ham, vil agere fjerdedommer til kampen.\nAnderson - Lanzini - Arnautovic\nHos West Ham kommer man ikke uden om den uortodokse, flamboyante østriger, Marko Arnautovic, som har fået store dele af denne sæson spoleret af skader og derfor ikke har haft den betydning, som hans evner ellers berettiger til. Men når han rammer dagen er han en pinsel for de fleste forsvarsspillere, hvilket United da også selv fik at mærke i det foregående opgør. Felipe Anderson er også altid interessant at følge og den 25-årige brasilianer har haft en yderst godkendt første sæson i Premier League, hvor han har noteret sig for 8 mål og 4 assists. Lidt længere tilbage på banen, har 20-årige Declan Rice på den defensive midtbane høstet store roser for sin gennembrudssæson, som da også er blevet anerkendt i form af en udtagelse til det engelske landshold.\n"Vi har brug for så mange point som muligt, og jeg tror, hvis vi får 15, at vi vil komme i top-3, fordi i de kampe, vil vi forhåbentlig slå Chelsea. Men nu handler det om West Ham og vi vil fokusere på at levere en god indsats for at give os tre point. Vi går efter top-3. Top-4 er også et mål, hvis vi ikke får 15 point, men vi skal gå efter 15 point." - Solskjær forud for kampen.\n"Jeg forlanger altid mere fra spillerne, fra mig selv og fra alle. Hvis du spørger mig, om det er en god sæson; ni kampe før slutningen på sæsonen, var vi ude af nedrykningskampen med et gennemsnit på 5 eller seks utilgængelige spillere - fra det perspektiv, er det ikke nogen dårlig sæson." - Pellegrini om West Hams sæson.\nJeg gentager mit bud fra podcaststudiet i vores podcast-optakt til kampen på 3-1 til United. Marcus Rashford scorer første mål tidligt i kampen. United kommer på 2-0, før Arnautovic får reduceret og så afgør Jesse Lingard det til 3-1 sent i kampen. Du kan lytte til vores podcast her.\nHvis West Ham vinder i aften, vil det være første gang siden 06/07-sæsonen, at West Ham vinder begge opgør i Premier League mod United.\nManchester United har ikke tabt på Old Trafford til West Ham i deres sidste 10 opgør.\nManchester United har tabt 2 ud af deres seneste 3 kampe i Premier League. Det er lige så mange, som man havde tabt i de foregående 22 kampe.\nWest Ham United har tabt 6 ud af deres seneste 7 udekampe i Premier League, og har ikke formået at score i nogle af disse nederlag. The Hammers var ubesejrede i de 5 foregående udekampe op til denne 'nederlags-stime'.\nRomelu Lukaku har scoret i sine seneste 5 hjemmekampe mod West Ham i Premier League (6 mål). Kun 4 andre spillere har scoret i flere sammenhængende hjemmekampe mod den samme modstander (Alan Shearer mod Everton (6), Thierry Henry mod Aston Villa (6), Jimmy Floyd Hasselbaink mod West Ham (6) og Sergio Aguero mod Liverpool (7).\nKampen vises på TV3+ og viaplay. (Og på pubs landet over).\nHvem spiller konkurrenterne imod:\nTottenham - Huddersfield, 13. april, kl. 13.30\nCrystal Palace - Manchester City, 14. april, kl. 15.05\nLiverpool - Chelsea, 14. april, kl. 17.30\nWatford - Arsenal, 15. april, kl. 21.00


»Gør som Argentina! Træd ud af euroen og devaluér,« siger amerikansk økonom til de kriseramte EU-lande.\nSvage europæiske økonomier er i krise, og efter Grækenland står både Portugal, Spanien og Irland måske for fald. Mens nogle peger på korruption eller ødselhed som årsagen, ser andre et mere strukturelt fænomen bag nedturen; lav konkurrencedygtighed kombineret med problemer ved en fælles valuta, euroen. Med euromedlemskabet kan et gammelt virkemiddel, nedskrivning af valutaen, nemlig ikke bruges. Den dør til at gøre eksportvarerne billigere og importvarer dyrere er lukket for Grækenland.\nAlligevel er det netop dét, den amerikanske økonom Mark Weisbrot fra tænketanken Centre for Economic and Policy Research, foreslår. Han fremhæver Argentina, som foretog en devaluering og kom heldigt ud af en dyb krise i 2001-2002. Og han peger på Letland, der følger en kurs som den, Grækenland nu er låst fast på, og er endt i dyb recession. På den baggrund, mener han en del af løsningen ligger ligefor; Grækenland bør forlade euroen.\nFor Weisbrot er Letland et skræmmebillede. Efter en krise meldte sit indtog for to år siden, har det lille baltiske land gennemført et program, der på alle punkter minder om de betingelser, Grækenland skal opfylde som modydelse til lån fra EU og Den Internationale Valutafond (IMF): Markante nedskæringer på det offentlige budget, sænkning af lønnen, og forringelser af sociale ydelser. Resultat: Om kort tid kan Letland noteres for verdenshistoriens efter alt at dømme største økonomiske kollaps. Med et fald i bruttonationalproduktet på 24 procent på bare to år, tangerer Letland allerede USA's rekord fra begyndelsen af 30'erne – og det tog USA fire år at nå lige så langt ned.\nDerfor har Weisbrot ikke andet end hovedrysten til overs for EU's håndtering af Grækenland, som han mener er direkte farlig. Om krisepakken på 110 milliarder euro, siger han:\n»Det virkelige problem er, at den medicin, der ordineres, svarer til middelalderens åreladninger. Indtil dét ændres, må vi forvente mange flere problemer hen ad vejen,« siger han.\nKrisen vil blive forlænget, og i øvrigt alligevel gøre Grækenlands afdrag på lån usikre, og Grækenlands gæld vil stige.\nTruslen om bankerot\nTidligere overvismand Claus Vastrup, professor på Århus Universitet, ser omvendt ingen anden udvej end en lånepakke som den, EU og IMF har givet Grækenland, og de betingelser, der følger med. Hans tilgang til krisen er, at den nu engang skyldes en gæld, som nogen enten skal tilbagebetale eller andre – långiverne – vil tabe på.\n»Hvad skulle de ellers have gjort? Man er nødt til hele tiden at specificere alternativet. Det er en forkert betragtning alene at se på, hvad pakken vil betyde. Hvis de ikke havde fået lånepakken, ville de være gået bankerot, og ville have skullet stramme endnu mere fordi de ikke kunne låne.«\nFor Weisbrot er udsigten til en græsk bankerot dog ikke nødvendigvis skræmmende. Den vej valgte Argentina nemlig også, ved at melde til kreditorerne, at lån på 100 milliarder dollars ikke ville kunne betales tilbage. Efter lange forhandlinger accepterede långiverne en nedskrivning på hele 65 procent af gælden. Skulle denne model bruges af Grækenland, ville taberne hedde især tyske og franske banker.\nBedre uden euro\nFor Weisbrot er Grækenlands medlemskab af euroen en vigtig del af problemet, og også hér mener han, eksemplet Argentina kan bruges som argument. I Argentina valgte regeringen i 2002 at droppe den argentinske peso's binding til dollaren. Det styrkede landets konkurrencedygtighed så meget, at krisen var stort set ovre i løbet af få år. Da gælden var på sit højeste, lød den på 143,5 procent af bruttonationalproduktet – langt højere end niveauet i Grækenland, som i dag opgøres til 115 procent af BNP. Allerede i 2007, var tallet faldet til omtrent 50 procent. En meget hurtig økonomisk genopretning.\n»Grækenland ville nok klare sig bedre uden for euroen under alle omstændigheder, i og med de ulemper, der ligger i ikke at have kontrol over vekselraten eller monetær politik. Den Europæiske Centralbank er endnu værre end USA's nationalbank (Federal Reserve, red.). Og hvad Grækenland angår, er euro'en overvurderet p.g.a. det lavere produktivitetsniveau i forhold f.eks. til Frankrig og Tyskland,« siger han til NOTAT.\nDet spørgsmål ser Claus Vastrup som noget, grækerne selv har svaret på:\n»For os andre er det rart, at det er op til grækerne selv, og de har ikke vist interesse for det. Tværtimod. De har jo kæmpet imod,« siger han om den græske regerings entydige støtte til euro-medlems-kabet.\n»Så er det meget nemmere at lave en intern devaluering, og det har den samme virkning på eksporten: Øget konkurrencedygtighed.«\nMed »intern devaluering» mener Claus Vastrup netop den kur, både Letland og nu Grækenland gennemgår, især nedskæringer i lønninger. Og forskellen er for ham den samme. Også med en devaluering falder reallønnen blandt andet p.g.a. højere priser på importerede varer, siger han.\nDet er en almindelig indvending mod devaluering, at i mange lande har virksomheder, borgere og stat taget store lån i euro. Sættes prisen på national valuta ned, bliver afbetalingerne på lånene højere. Også hér, mener Mark Weisbrot, har Argentina fundet en farbar vej. I Argentina lod staten borgere og virksomheder omlægge deres lån fra udenlandsk valuta, typisk amerikanske dollars, til lokal valuta (peso) inden devalueringen.\nDen model ville Claus Vastrup finde dybt betænkelig, hvis den blev brugt i Grækenland:\n»Så forsøger grækerne at snyde på vægten og melde sig ud af det gode selskab. Det kan de ikke bare gøre. Der vil være en del juridiske problemer i det. Der er jo nogen, der taber i den sidste ende,« siger den tidligere overvismand.\nMark Weisbrot erkender, at kreditorerne vil tabe på dén model, men foreslår, at staten – i dette tilfælde den græske stat – må gå ind og dække nogle af tabene. Det vil være pengene værd, mener han. Følger Grækenland den udstukne kurs, vil prisen være høj for befolkningen, og i sidste ende vil også kreditorerne tabe.


Red's Root Beer, Paw Paw - Restaurantanmeldelser - TripAdvisor\nAlle restauranter i Paw Paw Restauranter i nærheden af Red's Root Beer\nAlle aktiviteter i Paw Paw Aktiviteter i nærheden af Red's Root Beer\nUSA Michigan (MI) Van Buren County Paw Paw Restauranter i Paw Paw Red's Root Beer\nNr. 1 af 29 Restauranter i Paw Paw $\nAmerikansk, Fastfood 813 S Kalamazoo St, Paw Paw, MI 49079-9230+1 269-657-8725Website\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Oversigt 4,5 90 anmeldelserFremragende71 %Rigtig god21 %Gennemsnitlig4 %Dårlig2 %Frygtelig2 %1 uge siden“Good Ol' Rootbeer Floats”4 uger siden“50's vibe fun!”Åben nu10:30 am - 9:00 pmsø - to10:30 am - 9:00 pmfr - lø10:30 am - 10:00 pmAlle åbningstider KØKKENER Amerikansk, Fastfood PRIS $VURDERINGER ServiceMadGod prisStemningPLACERING 813 S Kalamazoo St, Paw Paw, MI 49079-9230Alle oplysninger Forbedr denne registreringEr denne restaurant god til store grupper?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til middag?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til frokost?Ja Nej Ved ikke Er dette et fastfood-sted?Ja Nej Ved ikke Er der gode vegetarretter på denne restaurant?Ja Nej Ved ikke Er der gode glutenfri retter på denne restaurant?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til morgenmad?Ja Nej Ved ikke Er der gode veganske retter på denne restaurant?Ja Nej Ved ikke Tilbyder denne restaurant gratis Wi-Fi?Ja Nej Ved ikke Tilbyder denne restaurant udbringning?Ja Nej Ved ikke Tak for din hjælp! Del en anden oplevelse, inden du smutter. Skriv en anmeldelse\nMedlemsvurdering Fremragende63Rigtig god19Gennemsnitlig4Dårlig2Frygtelig2Type rejsendeFamilierParAleneForretningVennerTidspunkt på året Mar.-majJun.-aug.Sep.-nov.Dec.-feb.Sprog Alle sprog Dansk (47)Engelsk (90)Sprog Dansk (47)Engelsk (90)\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejNetthejetScottsdale, Arizona4612Anmeldt 1 uge siden God Ol' Rootbeer korkpladerMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejKathleen MPaw Paw, Michigan7Anmeldt 4 uger siden 50 'Er stemning sjovt!MereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejTracy B204Anmeldt 23 marts 2017 fra mobile enheder Vil vende tilbageMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejJames Blawrence, United States4Anmeldt 13 marts 2017 Meget venligt og god madMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nLisaBehrPaw Paw, Michigan133Anmeldt 13 februar 2017 Taste's like Summer :)Google Oversæt MereTak, LisaBehr Denne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejKaitlin JUSA5610Anmeldt 12 februar 2017 Venlig betjeningMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejkdpsgumby222Anmeldt 9 januar 2017 fra mobile enheder Fantastisk kørsel iHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejWorld_Travels1Melbourne. Australia707Anmeldt 20 november 2016 Gennemsnitlig madHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejClaudineD87Grand Rapids82Anmeldt 4 november 2016 Red's Rocks!Hvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\ndrmilkGroveland, Illinois1812Anmeldt 15 oktober 2016 fra mobile enheder Fabulous foodGoogle Oversæt MereTak, drmilk Forrige\nOpdaterer listen... I nærheden Restauranter i nærhedenLa Cantina129 anmeldelser 0,84 km væk Brewsters77 anmeldelser 0,78 km væk Paw Paw Brewing Company48 anmeldelser 1,42 km væk Seværdigheder i nærhedenSt. Julian Winery123 anmeldelser 0,11 km væk Cody Kresta Vineyard & Winery37 anmeldelser 7,16 km væk Paw Paw Brewing Company20 anmeldelser 1,42 km væk Warner Vineyards Winery57 anmeldelser 0,28 km væk Spørgsmål og svarFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Red's Root Beer.Bemærk! Dit spørgsmål vil blive offentliggjort på siden Spørgsmål og svar.Retningslinjer for indlægSendBekræftelse: Forbedr denne registrering\n813 S Kalamazoo St, Paw Paw, MI 49079-9230 Placering:


Metaldiktator: Kreator – ‘Extreme Aggression’\nDe er ikke de allerstørste, men de er Copenhells moralske hovednavn i 2018: Kreator har gennem tre årtier stredet sig støt mod toppen. ‘Extreme Aggression’ var et tidligt vendepunkt.\n“Festivalplakater er en god målestok,” filosoferede Nick Holmes fra Paradise Lost sidste år i Close-Up Magazine om bandets langtidsholdbarhed.\n“Så længe man befinder sig i den øvre ende, hvor bandene præsenteres med deres logo, har man sit på det tørre. Bare man ikke er allerhøjest oppe, hvor man hurtigt kan komme i uføre. Anden og tredje række er magelige. Der er en tryghed der, som man savner i toppen.”\nDen forretningsfilosofi kan man med god ret overføre på Kreator, og så kan man samtidig spørge sig selv, hvorfor de på årets Copenhell-plakat lige akkurat ikke står med deres logo, selvom de godt nok er det første navn i rækken under bands med logo. Kreator er festivalens moralske hovednavn, hvad de færreste, der bevidnede bandets koncert på Copenhell i 2015, vil betvivle. For har Kreator aldrig haft den samme brede appel som de største af deres samtidige på 80’ernes thrash metal-scene, har de til gengæld vist sig at være i den grad langtidsholdbare. Det er sket med et dedikeret slid og en fortsat tæft for riff-skrivning, som de fleste andre veteraner i dag må misunde dem.\nSådan har det på sin vis altid været. Kreator eksploderede ikke på scenen, de væltede lidt klodset ind på den med debuten ‘Endless Pain’ i 1985. På de efterfølgende plader, ‘Pleasure to Kill’ i 1986 og ‘Terrible Certainty’ i 1987, udviklede de sig betragteligt som musikere og sangskrivere, uden at de ligefrem udgjorde nogen trussel mod Metallica og Slayers popularitet eller landsmændene i Sodoms folkelighed. Sodom, der i øvrigt står lige før Kreator på plakaten – med logo. Og Sodom, hvis tidligere og netop tilbagevendte guitarist Frank Blackfire i en årrække var med i Kreator. Men sammenlignet med konkurrenterne var Kreator både mere aggressive, mere tekniske avancerede og samtidig mere socialt bevidste på tekstsiden.\nDet beviste de for alvor i 1989 på deres fjerde plade, major label-debuten ‘Extreme Aggression’. Sammen med sin forgænger og den efterfølgende ‘Coma of Souls’ står den ikke alene som topmålet af prøjser-thrash, helt uden Sodoms pøllede Motörhead-fascination, Destructions speed metal-flirt og landsmændene i Tankards øllede jokes til at dække over et svagt materiale. Kreator havde ikke brug for at gemme sig bag noget, for Mille Petrozza var blevet så ferm til at skrive det ene vilde riff efter det andet med effektive breakdowns.\nDet står klart fra det øjeblik, hvor titelnummeret indleder pladen. Et midtempo-breakdown, som starter forskudt og allerede der skaber spænding i strukturen, afløses af et af Mille Petrozzas karakteristiske vræl. Det er ikke et skrig, snarere et afmægtigt råb, der munder ud i en rallen. Det er langt fra kønt, men det er den tilstand, han beskriver, heller ikke. “Extreme aggression / From an extremely insane mind,” lyder de uforsætligt kluntede åbningslinjer med tyk tysk accent. Men den blodrus, der besynges, er ikke fra Slayers splatterfilmunivers, afsløres det i den bro, der leder over i en gentagelse af åbnings-breaket: “Society, what have you done to me? / Society, bring you to your knees.” Jeps, det er samfundets skyld, og det skal hævnes, men bødlen er selv et offer.\nMeget dybere end det stikker refleksionen ikke, men det er heller ikke det vigtigste: Det virkelig vigtige er samspillet mellem musikkens aggression og teksternes samme og det ekstra lag, der modsvares af de komplekse melodilinjer, der kører under versene. Allerede på sangene ‘Storming with Menace’ og ‘As the World Burns’ på ‘Terrible Certainty’ var Mille Petrozza begyndt at arbejde med riffs, der foldede sig ud som lange, palm-mutede melodier, og den formel perfektionerede han på ‘Extreme Aggression’. Som Metallica havde gjort det på milepælen ‘Master of Puppets’ – som man i øvrigt kan ane en tydelig inspiration fra i ‘Bringer of Torture’ – er titelsangen, ‘Love Us or Hate Us’, ‘No Reason to Exist’ og ‘Fatal Energy’ bygget op med en overflod af melodiøse riffs, breaks og temposkift, der skaber dynamik og fremdrift både i de enkelte sange og på pladen som helhed.\nFremdriften er i sig selv en pointe: Det decideret melodiøse havde endnu ikke indtaget en dominerende rolle, som det ville gøre det på den efterfølgende ‘Coma of Souls’ og for alvor i comebacket fra ‘Violent Revolution’ og frem til de seneste års kommercielle succeser ‘Phantom Antichrist’ og ‘Gods of Violence’. ‘Extreme Aggression’ har sine ørehængere, men de er ikke på samme måde egnede til at få en markfuld af festivalgængere til at skråle med, som nutidens Kreator-sange er det.\nDer var dog et tydeligt skift fra de første tre plader på ‘Extreme Aggression’, som var bandets debut på Epic Records uden for Europa – hjemme udkom de fortsat på det tyske flagskib Noise Records. Både i lyden og sangskrivningen åbnede Kreator for et større publikum. Hvor kompleksiteten i riffopbygningen havde gjort ‘Terrible Certainty’ til en hermetisk oplevelse, gør den melodiøse opbygning af de enkelte riffs på ‘Extreme Aggression’ pladen langt mere tilgængelig uden at være simpel på samme måde som ‘Pleasure to Kill’ og ‘Endless Pain’. Der var heller ikke tale om, at Kreator solgte ud, fordi de var kommet på et major label: Sangene er uforsonligt rasende, og kun ‘Some Pain Will Last’ antyder den vej ud i midttempo-sange, som Kreator siden ville følge.\n‘Extreme Aggression’ var derfor en plade med klar appel til det crossover-publikum, som flere metalselskaber anede et kommercielt potentiale i mod slutningen af 80’erne – et potentiale, der kun delvist blev opfyldt med enkelte bands som Biohazard, der ville komme til at hitte, uden at det smittede af på scenen som sådan. Et af de bands var Excel, der i dag nok huskes bedst for at være dem, hvis sang ‘Tapping Into the Emotional Void’ Metallica plagierede temmelig åbenlyst i hittet ‘Enter Sandman’. Deres gennembrud var albummet ‘The Joke’s on You’, der tilfældigvis udkom dagen efter ‘Extreme Aggression’, 20. juni 1989.\nGreg Saenz og Dan Clements fra Excel medvirker på ‘Don’t Trust’ og den ætsende single ‘Betrayer’, der stadigvæk indgår som et af ekstranumrene ved Kreators koncerter, men at kalde ‘Extreme Aggression’ en decideret crossover-plade vil trods alt være at strække den. Godt nok skilte coveret sig markant ud fra såvel deres egne tidligere udgivelser som de fleste andre thrash metal-plader ved for første gang ikke at have et maleri af bandets maskot, en skaldet dæmon. I stedet prydedes det af noget for genren så uhørt som et bandfoto. Det var nu ikke et udtryk for en gennemtænkt marketingstrategi, der skulle gøre Kreator mere streetwise, men en hasteløsning, fordi tegnerens bud på en coverillustration ikke var godt nok.\nDet skulle gå stærkt dengang. Det gør det også på ‘Extreme Aggression’. Rasende stærkt. Og Kreator har både fuld kontrol over farten og substansen i de sange, der fyger om ørerne på en. I dag er ‘Pleasure to Kill’ en langt mere populær plade blandt retro-thrash-publikummet på grund af dens charmerende primitive brutalitet. Det er også titelsangen fra den plade, der i dag afslutter Kreators koncerter, lige efter ‘Betrayer’. Men vil man forstå, hvordan Kreator er blevet det band, de er i dag, er det på ‘Extreme Aggression’, vendepunktet indtræffer. Det er også her, man kan få en fornemmelse af, hvilket band Kreator kunne være i dag, hvis de havde fulgt et andet, mere uforsonligt spor. Det kan man så stå og drømme om på Copenhell, indtil ‘Betrayer’ flår en ud af døsen og tilbage til sommeren 1989.\nArtiklens hovedbillede viser forfatteren i sommeren 1989 med nyindkøbt Kreator-T-shirt. Tilsyneladende rakte dømmekraften trods alt til at købe en T-shirt med motivet fra EP'en 'Out of the Dark' i stedet for bandbilledet fra 'Extreme Aggression'. At samme dømmekraft ikke forhindrede ham i at have bundesligahår er en anden sag.


Regeringen vil udjævne forskelle mellem land og by | DenOffentlige.dk\nPressemeddelelser 30.01.20 af Den Offentlige 0\nSocial- og indenrigsminister Astrid Krag siger: ”Vores udspil handler om retfærdighed og velfærd, og at Danmark er for lille til store forskelle. Borgerne skal ikke opleve, at kvaliteten af velfærden er helt forskellig fra kommune til kommune. Jeg vil gerne appellere til solidaritet fra de mest velhavende kommuner og minde om, at denne regering i økonomiaftalen har sørget for, at der følger penge med til det stigende antal børn og ældre.”\nFungerende finansminister Morten Bødskov siger: ”I dag kommer vi med et forslag til, hvordan vi sikrer en mere retfærdig fordeling af velfærden. Det handler om meget mere end teknik og justeringer. Det handler om, at de bredeste skuldre må bære de tungeste byrder. Det drejer sig om selve indretningen af vores velfærdssamfund, hvor vi som socialdemokrater mener, at der er brug for mere retfærdighed. Der skal være råd til en ordentlig velfærd i alle dele af vores land.”\n• Kriterie for faldende indbyggertal stabiliseres\n• Beskæftigelsestilskuddet omlægges til generel udligning\n• Justering af udlændingeudligningen\n• Datagrundlaget gøres mere robust med reformen\n• Bagudrettet kompensation for skævhed i udligningen


Kolonihaverne Nokken - Lykkens Boulevard | TV 2 Lorry\nKolonihaverne Nokken - Lykkens Boulevard\nI københavns Sydhavn ligger en af de mest eftertragtede haveforeninger i regionen, Nokken.\nSammenholdet, fællesskabet og nærværet er det, som beboerne i Nokken sætter allerhøjst, når de skal beskrive livet i oasen i Københavns Sydhavn. Og så er der også lige det der med beliggenheden, som de fleste beboere i Nokken mener er lige så god som den, de har på Strandvejen nord for København. Se John Kirsmeiers portræt af kolonihaven midt i Københavns havn.\n02. jan 2018 28:04 min\nSamtaletrappen - sådan påvirker den digitale udvikling vores nærvær\nEr vores nære samvær og kommunikation med hinanden gået tabt i den digitale tidsalder? Har de sociale medier overtaget kontaktfladen mellem mennesker og gjort os afhængige af skærmen, også når vi er sammen med vores aller nærmeste?\n12. jun 2017 25:59 min\n21. feb 2017 28:00 min\nArt-rockbandet Dansk Fløde rejser mod Antarktis for at få et brændende ønske opfyldt.


Hypoplastisk Venstre Hjerte Syndrom - Congenital Heart Defekter 💊 Scientific-Praktisk Medical Journal - 2019\nSingle-chambered hjerte, enkelt ventrikel, venstre hjerte hypoplasia syndrom, HLHS\nDen hypoplastisk venstre hjerte syndrom (HLHS) er en alvorlig livstruende medfødt hjertefejl, som er kendetegnet ved deformeret hjertekamre (ventriklerne), hjerteklapper og hovedpulsåren (aorta) er tilknyttet. Nogle gange påvirkes det venstre atrium. Uden hjertekirurgi ville nyfødte med hypoplastisk venstrehjertesyndrom dø nogle dage efter fødslen. Den kirurgiske procedure til behandling af enkeltkammerets hjerte er multi-delt. De to første trin kaldes Norwood Operations I og II. Det tredje trin er den såkaldte Fontan operation.\nI hypoplastisk venstre hjerte syndrom er hjertet så stærkt misdannet, at venstre ventrikel fuldstændig fejler. Nyfødte overlever kun denne medfødte hjertefejl, fordi de har en erstatningscyklus fra tiden i livmoderen. Imidlertid vender denne kardiovaskulære cirkulation via foramen ovale og ductus arteriosus kort efter fødslen. Derfor skal det hypoplastiske venstre hjertesyndrom betjenes meget tidligt. Ellers ville børnene dø af iltmangel og acidose (hyperaciditet).\nI hypoplastisk venstrehjertesyndrom kan venstre ventrikel ikke på passende måde forsyne kroppen med ilt på grund af forskellige årsager.\nHypoplasi: Dette udtryk beskriver læger, at venstre ventrikel ikke er funktionel på grund af deres form og størrelse.\nMitralventil atresia: Mitralventilen tilhører hjerteventilerne. Det ligger mellem venstre atrium og venstre ventrikel. Via mitralventilen passerer det iltrige blod fra lungen fra venstre atrium ind i venstre ventrikel. Derfra strømmer den gennem hovedarterien (aorta) ind i kroppen. Mitralventil atresia behandles af læger, når mitralventilen ikke lukker ordentligt eller er helt fraværende. Mitralventilstenose i HLHS indsnævrer mitralventilen alvorligt.\nTil de patologiske ændringer i hypoplastisk venstre hjerte syndrom også omfatte misdannelser ved begyndelsen af aorta til aortaklappen mellem den venstre ventrikel og aorta samt underudviklet venstre atria og fortykkede hjerte vægge.\nNyfødte med hypoplastisk venstre hjerte syndrom behandles normalt i specialiserede pædiatriske hjertecentre. Det første skridt, Norwood 1-operationen, er normalt stadig i den første uge af livet. Efter et par måneder følger den anden Norwood-operation. Senest 3 år, er den kirurgiske behandling af hypoplastisk venstre hjerte syndrom afsluttet med den såkaldte Fontan operation.\nBørn med hypoplastisk venstre hjerte syndrom har kun en ventrikel selv efter kirurgisk korrektion. Som regel gør disse univentricular hjerter eller fontan hjerter en stort set normal livskvalitet. Peak belastninger, men Fontanherz er ikke lige. For eksempel er konkurrencedygtig sport eller dykning ikke mulig.\nSynonymer emfysem pulmonum, lungeemfysem, lungeemfysem, lungeemfysem Definition emfysem er en alvorlig, fremadskridende og uhelbredelig lungesygdom. Læger henviser også til det som lungeemfysem.Det sproglige sprog kender især sygdommens navne lungedeklation eller lunge hyperinflation.\nEnuresis (natlig bedwetting, enuresis nocturna) er det mest almindelige urologiske symptom hos børn og unge. I tilfælde af syvårige spiser hvert tiende barn om natten. Ofte lider forældre og børn både af situationen. For at finde en løsning til natlig befugtning hos børn, bør man ikke stole på straf eller overdreven væskebegrænsning.\nParanoid personlighedsforstyrrelse er en af de mest alvorlige personlighedsforstyrrelser. De berørte er meget mistænkelige for andre mennesker. Du er overbevist om, at du ønsker at bebrejde dem, og derfor ofte opfører sig irriteret og aggressivt. Da denne stilling er også imod terapeut, en paranoid personlighedsforstyrrelse er vanskelig at behandle.\nPinworm (Enterobius vermicularis) er årsagsmidlet til den verdensomspændende forekommende oxyuriasis. Denne intestinal parasitinfektion er også en almindelig diagnose i Tyskland. Oxyuriasis er især udbredt hos spædbørn. Det overføres fra person til person, primært på grund af dårlig hygiejne.\nMavepolypper er fremspring af maveslimhinden i maven. De kan forekomme individuelt eller ofte og varierer i størrelse og form. Store polypper kan forårsage ubehag, mens mindre prøver ofte går ubemærket. Mange mavepolypper er godartede, andre degenererede og udvikler sig til mavetarmkræft.\nOnline terapi: førstehjælp til sjælen


Museet for Religiøs Kunst i akut mangel på frivillige - var tæt på at lukke i en weekend | folkebladetlemvig.dk\nDe frivillige på Museet for Religiøs Kunst skal betjene café og billetsalg. Pressebillede: Lars Bay\nMuseet for Religiøs Kunst mangler frivillige i en sådan grad, at det er i fare for at gå ud over den daglige drift. Onsdag 13. oktober holdes et informationsmøde om at være frivillig på museet.\n06 okt. 2021 kl. 14:40\nLemvig: Forleden skrev vi, at Bio-Huset manglede frivillige til at drive biografen i Bredgade i Lemvig.\nNu kommer der en tilsvarende udmelding fra en anden af byens kultur-institutioner, Museet for Religiøs Kunst.\n- Det går godt for os på alle punkter i øjeblikket - lige på nær bemandingssituationen. Her kniber det til gengæld også meget, siger direktøren for Museet for Religiøs Kunst, Christine Løventoft.\nHun har sammen med museets anden fastansatte, Lone Løhde Rye, sat avisen stævne for at fortælle om den aktuelle situation med akut mangel på frivillige. Lone Løhde Rye, der er ansat på 25 timer i ugen, er sekretær, museumsassistent og frivilligkoordinator.\n- Mange af vores frivillige har været med i mange år, og det sætter vi naturligvis stor pris på. Men det betyder også, at flere af dem efterhånden er kommet noget op i alderen, og det betyder, at de ikke kan holde til så mange vagter længere, hvilket er helt forståeligt, siger Christine Løventoft.\nMuseet med den smukke beliggenhed på Strandvejen har omkring 45 frivillige i øjeblikket.\nWeekender og ferietid\n- Det er ikke fordi, at tallet tidligere har været så meget højere, og der kommer også nye til ind imellem. Men de frivillige tager færre vagter, og det gør de især i weekender og i ferietid, fordi de selvfølgelig også har andre ting, de skal passe, siger Lone Løhde Rye.\nFornylig var hun tæt på at måtte give op med hensyn til at få besat vagterne i en weekend.\n- Det var en weekend, hvor både Christine og jeg var forhindret i at træde hjælpende til. Jeg havde kontaktet mange af de frivillige, men de havde ikke tid, og det er jo heller ikke deres problem, at vagterne ikke kan blive besat. Til sidst lykkedes det at få en af de lønnede tilkaldevikarer til at tage vagten, og dermed undgik vi, at skulle have lukket, hvilket helst ikke må ske, siger Lone Løhde Rye.\n- Vi er nødsaget til at bruge lønnede vagter i form af tilkaldevikarer ind imellem, og hvis vi ikke havde haft den mulighed, havde det set sort ud for os sommeren igennem, siger Christine Løventoft.\nTilkaldevikarerne er fleksible og kan ofte træde til med kort varsel. Der er blot to vikarer at trække på, så derfor spiller de frivillige stadig en stor og afgørende rolle.\nOnsdag 13. oktober kl. 10.30 holder Museet for Religiøs Kunst et informationsmøde om at være frivillig på museet. Mødet er arrangeret af museets frivilligudvalg, og man vil både få en rundvisning på museet og høre om, hvad jobbet som frivillig går ud på.\n- Vi har ikke noget krav om, at man skal tage et vist antal vagter pr. måned. Men til gengæld skal man på sin vagt kunne være her i hele museets åbningstid, hvilket er fem timer i sommerhalvåret og fire timer i vinterhalvåret, siger Lone Løhde Rye.\nDe frivillige - der selv kan booke deres vagter - betjener både billetsalg og café. Der skal være mindst to på arbejde ad gangen, og i de mest travle perioder kan der være op til fem frivillige, hvis der også er omvisere i aktion.\n- Der kræves ingen erfaring for at være frivillig, og man bliver selvfølgelig lært op i tingene. Man behøver ikke at have et kendskab til kunst, men det er selvfølgelig vigtigt, at man er høflig og imødekommende over for gæsterne, siger Lone Løhde Rye.\n- Det kan måske også afskrække nogen, at vi er et museum for religiøs kunst, men man behøver ikke at have et særligt forhold til religion for at være frivillig her. Det er vigtigt at understrege, siger Christine Løventoft.\nDer er også brug for frivillige omvisere, der kan vise en gruppe rundt på museet og fortælle om de aktuelle udstillinger. En omgave, man selvfølgelig bliver klædt på til at kunne udføre.\nDer er flere fordele ved at være frivillig. Man får gratis adgang til museet og diverse arrangementer og udflugter. Der er også gratis adgang til de fleste museer i regionen.\n- Desuden ved vi fra tidligere undersøgelser, at de frivillige sætter stor pris på det sociale ved at være frivillig, og samtidig er de også glade ved at få et ekstra indblik i udstillingerne. De frivillige får særlige omvisninger med museets personale og kunstnere, siger Christine Løventoft.


PR-foto: Sund & Bælt Fold sammen\nFredag d. 26. maj 2017, kl. 13.11\nEn vifte af ny teknologi skal både gøre det meget nemmere for trafikanter at passere Øresund og Storebælt, give flere fordele til eksisterende BroBizz-kunder og spare store millionbeløb på driften af trafikanlæggene.\nSponseret af Sund & Bælt\nVed at anvende en bred vifte af ny teknologi vil statsselskabet Sund & Bælt gøre det nemmere at være kunde, altså at benytte forbindelserne over Storebælt og Øresund – og senere den kommende bro ved Frederikssund og tunnelen under Femern Bælt. Desuden skal teknologien allerede fra næste år sikre millionbesparelser på den løbende drift og vedligeholdelse.\n”Flere hundredtusinder virksomheder og husstande har en BroBizz®, og vi lancerer snart en ”BroBizz Light”. Bilister kan tilmelde deres nummerplade, og ved vores betalingsanlæg bliver pladerne skannet af kameraer. Hvis nummerpladen er tilmeldt, bliver pengene trukket automatisk, og man kan køre lige igennem ,” siger adm. direktør Mikkel Hemmingsen.\nMange kender systemet fra Sverige, hvor de største byer har betalingszoner og opkræver trængselsafgifter. Her er kameraerne i fuld sving, og de udløser en kuvert med opkrævning nogle uger efter hjemkomsten. Dén teknologi, kombineret med automatisk betaling via tilmeldte betalingskort, skal gøre det nemmere og hurtigere at passere de to danske bælter.\nOgså de eksisterende kunder med den lille BroBizz-dims i forruden vil Sund & Bælt kræse om.\n”Vi vil gerne gøre det mere attraktivt at være kunde. Derfor arbejder vi på at få flere aftaler herhjemme, hvor BroBizz allerede kan bruges ved betaling til fx lufthavnsparkering og en del færger. Samtidig arbejder vi på at få koblet flere lande end Sverige og Norge på. Lige nu forhandler vi med Frankrig, Italien og Spanien om en aftale, som gør det muligt at benytte BroBizz hos de lokale operatører.”\nDe tre sydeuropæiske lande har mange betalingsveje og mange danske køretøjer på vejene, både privatbiler og lastvogne.\nMikkel Hemmingsen, adm. direktør\n»Vi tror på, at det er muligt at blive mere effektive ved hjælp af teknologien.«\nOmkring 600.000 familier og virksomheder er aktive BroBizz-kunder, og det antal håber Sund & Bælt at forøge markant – sideløbende med at BroBizz Light-modellen med betaling via nummerplade-skanning bliver lanceret. Den hurtigere passage med BroBizz og BroBizz Light betyder nemlig, at Sund & Bælt både kan drive betalingsanlæggene mere effektivt og kan undgå at udvide anlæggene, når trafikken stiger de kommende år.\nHjælp fra droner og robotter\nMikkel Hemmingsen er også gået på jagt efter driftsbesparelser ved hjælp af moderne teknologi, blandt andet med erfaringer fra det daværende Forskningsministerium og rådgiverhuset Accenture, hvor han har arbejdet med fordele ved øget brug af it og teknologi.\n”Vi tror på, at det er muligt at blive mere effektive ved hjælp af teknologien. Også selvom anlæggene kræver flere reinvesteringer i takt med, at de bliver ældre. Her taler vi om store penge, for vi bruger i runde tal 300 mio. kroner på driften hvert år og 200 mio. kroner på reinvesteringer, der skal forlænge levetiden af anlæggene,” siger Mikkel Hemmingsen.\nFakta om Sund & Bælt\nEjer halvdelen af Øresundsforbindelsen og landanlæg på Amager\nSkal eje/drive Femernforbindelsen og Femern Landanlæg\nSund & Bælt indledte arbejdet i efteråret som led i en ny forretningsstrategi og forhandler i øjeblikket om at indgå partnerskaber med flere teknologivirksomheder.\n”Vi undersøger fx, om vi kan bruge robotter og droner til at overvåge og inspicere de store trafikanlæg, så arbejder kan udføres mere effektivt og sikkert. Vi undersøger også, hvordan vi kan udnytte vores enorme mængder af data, fx fra cirka 14.000 målepunkter på Storebælts overvågningsanlæg. Der er virkelig tale om Big Data, men det kræver komplekse modeller at håndtere dataene og omsætte dem til mere effektiv vedligeholdelse og måske til mere effektivt anlægsarbejde, næste gang vi skal have store broer og trafikinvesteringer. Bygge- og anlægsbranchen har ikke den store tradition for at omsætte de mange data til løsninger, der sikrer mere effektiv drift,” siger Mikkel Hemmingsen.\nSådan vil Sund & Bælt kræse om kunderne\nBroBizz skal dække flere færger og fx parkering herhjemme\nMuligt at bruge BroBizz på betalingsveje og broer i udlandet\n”BroBizz Light” med automatisk betaling via skanning af nummerplader\nDroner, robotter og anden teknologi skal gøre drift af broerne billigere\nHan forventer senere på året at kunne opstille mere konkrete mål for effektiviseringer allerede fra 2018, og Sund & Bælt ser også perspektiver uden for rigets grænser:\n”Vi sidder i flere arbejdsgrupper med selskaber bag en masse stor infrastruktur, og os bekendt har ingen andre taget fat på det her. Så det kan da være, at vi om tre-fem år kan tilbyde rådgivning og hjælpe fx Golden Gate-broen (i San Francisco, red.) med at udnytte teknologien til at gøre drift og vedligehold mere effektiv.”