Vejledning om syn af sprøjter - PDF\nDownload "Vejledning om syn af sprøjter"\n1 Vejledning om syn af sprøjter Marksprøjter og tågesprøjter til udbringning af pesticider Februar 2014 Vejledning fra Miljøstyrelsen Nr. 2, 2014\n2 Titel: Vejledning om syn af sprøjter Redaktion: Brian Pedersen, Erhvervsskolerne i Aars Anita Fjelsted, Miljøstyrelsen Udgiver: Miljøstyrelsen Strandgade København K År: 2014 ISBN nr Vejledningen må citeres med kildeangivelse. Vejledning om syn af sprøjter 2\n3 Indhold Forord... 5 Indledning... 6 Introduktion... 6 Generelle krav til sprøjteudstyr... 6 Krav til det lovpligtige syn... 6 Hvilke sprøjter skal være godkendt ved lovpligtigt syn... 7 Syns interval... 8 Ansvarlig for at sprøjter er synet... 9 Krav til synsvirksomheden... 9 Godkendelse som synsvirksomhed Krav til testudstyr Krav til synsstedet Planlægning af syn Klargøring af sprøjte forud for synet Dokumentation for udførelsen af synet Oplysningspligt overfor kunde Dispensation og klage Tilsyn Straf. 14 Standarder og lovgivninger Ordforklaring Kraftoverføring Kraftoverføring - slid og defekter Afskærmning Væskepumpe Pumpekapacitet Pulsering Sikkerhedsventil Pumpetæthed Omrøring Omrøring Væsketank og kemipåfyld Utætheder i tank Påfyldningssi Udluftning Væskeindikator Aftapning Kontraventil Skyllefunktion Kemipåfyldning Kemidunke Rengøringsudstyr Vejledning om syn af sprøjter 3\n4 5. Betjening, målesystem og regulering Kontakter til dyse og sektionsafblænding Trykreguleringsventil og væskeventiler Manometer - let læseligt og korrekt skala inddeling Manometer - nøjagtighed og stabil Flowmålere - nøjagtighed Rør og slanger Slid og tæthed Slangeføring og fixering Filtre Filtre Sprøjtebom Funktionstest/intakt/stabilitet/symmetri Afvigerled Transportstilling Dyseplacering Udvendig sprøjteforurening Dysebeskyttelse Bomhøjde Bomophæng og dæmpning Sektionsligetryk Dyser Dyse typer og dyse filter identiske Dysemontering Drypning Luftblæser Slid/defekter/regulering af luftmængde Rotering Justerbare guideplader Afskærmning Væskefordeling Væskefordeling Vejledning om syn af sprøjter 4\n5 Forord Miljøstyrelsens vejledning er udarbejdet med væsentlig bistand fra Erhvervsskolerne i Aars og i tæt samarbejde med en række eksperter og interessenter på området. Formålet med vejledningen er at specificere hvilke tests og undersøgelser synspersonalet skal foretage på pesticidudbringningsudstyr i forbindelse med lovpligtigt syn og for at sikre, at synene gennemføres ensartede, uanset hvem der gennemfører synene. Vejledningen er bl.a. baseret på regler om syn af sprøjter, som er nærmere beskrevet i bekendtgørelsen om syn af sprøjter og CEN standarder for syn af sprøjter. Ud over de detaljerede beskrivelser af hvordan et syn skal foretages, som indgår i vejledningens afsnit 2-11 indeholder vejledningen i afsnit 1 en introduktion til reglerne om syn af sprøjter. Vejledningen vil løbende blive revideret i takt med at der sker ændringer i lovgivningen på området, når den udvides til at indeholde vejledning i syn af andre sprøjtetyper end marksprøjter og tågesprøjter, og når der vedtages nye standarder for syn af sprøjter. Vejledningen er et vigtigt redskab til brug for uddannelsen af synspersonalet på synsvirksomhederne, og vil skulle bruges i deres daglige arbejde med syn af sprøjter. Miljøstyrelsen Januar Vejledning om syn af sprøjter 5\n6 Indledning Introduktion Denne vejledning skal fungere som kompendie til kurset Lovpligtig syn af sprøjteudstyr, og efterfølgende som et opslagsværk ved udførelse af det lovpligtige syn af pesticidudbringningsudstyr. Vejledningen omfatter følgende typer af sprøjteudstyr: Horisontale marksprøjter, dvs. påmonterede marksprøjter, bugserede marksprøjter og selvkørende marksprøjter. Disse sprøjter anvendes til udbringning af pesticider langs en bom eller i bånd, der genererer en sprøjtetåge, der generelt er rettet nedad. Tågesprøjter, dvs. vertikale bomsprøjter, luftassisterede sprøjter og lign. der anvendes til udbringning af pesticider på buske og træer så som frugttræer, hvor udbringningen hovedsagelig sker sidelæns og/eller opad. Vejledningen vil løbende blive udvidet til også at indeholde afsnit der omhandler andre typer af sprøjteudstyr. Herunder bl.a.: Fastmonterede og semimobile sprøjter, dvs. sprøjter der særligt bruges til planteproduktion i væksthuse. Det drejer sig om sprøjter hvor pumpen/tanken og/eller bom er fikseret, eller sprøjter hvor pumpen/tanken og bom er bevægelige. Generelle krav til sprøjteudstyr Ejeren af sprøjteudstyr skal foretage eller lade foretage regelmæssig kalibrering og teknisk kontrol af sprøjteudstyr. Sprøjteudstyr skal til enhver tid være i en sådan tilstand, at det kan: 5 Fyldes og tømmes sikkert, let og fuldstændigt uden udsivning af pesticider, Renses let, men grundigt, Håndteres sikkert, Sikre præcis dosering og udbringning, Kontrolleres og standses omgående fra sprøjteførerens sæde og tilpasses enkelt, nøjagtigt og reproducerbart. Krav til det lovpligtige syn Kravet om, at der skal gennemføres lovpligtige syn af sprøjteudstyr følger af EU direktiv om bæredygtig anvendelse af pesticider (direktiv 2009/128/EF) og kravet er implementeret i den danske bekendtgørelse om syn af sprøjteudstyr nr af 13. december Heri angives, at alle sprøjter som hovedregel skal være synet inden 26. november Sprøjter, der ikke er synet inden denne dato, må herefter ikke anvendes til udbringning af pesticider. bilag 1 Ved syn af en sprøjte skal sprøjteinspektøren navnlig lægge vægt på, at sprøjten i relevant omfang opfylder kravene i bekendtgørelse 1536 bilag 1. Nedenstående punkter skal altid gennemgås ved det lovpligtige syn: Vejledning om syn af sprøjter 6\n7 1. Kraftoverføringsdele 2. Pumpe 3. Omrøring 4. Tank til sprøjtevæske herunder beholdere til koncentrerede pesticider opkoblet på sprøjten 5. Målesystemer og styre- og reguleringssystemer 6. Rør og slanger 7. Filtrering 8. Sprøjtebom 9. Dyser 10. Væskefordeling 11. Luftblæser på udstyr, hvor sprøjtevæsken fordeles ved hjælp af luft NB: Hvis sprøjten er monteret med præparatfyldeudstyr, rentvandstank, indvendigt og udvendigt rengøringsudstyr, skal dette kontrolleres ved synet. I henhold til vaskepladsbekendtgørelsen (Bekendtgørelse Nr af 14/12/2012). Af denne bekendtgørelse fremgår følgende: Bekendtgørelse Følgende udstyr skal forefindes på udbringningsvirksomheder, der anvender sprøjter, hvor tanken kan rumme 200 liter væske eller derover, hvor påfyldningshullet til tanken befinder sig 130 cm eller derover over jorden, og hvor afstanden fra kanten af tanken ind til påfyldningshullet er 30 cm eller derover: 1. Præparatfyldeudstyr. 2. En tank til rent vand med en tilstrækkelig kapacitet til, at de rester, der ikke kan pumpes ud af sprøjten, kan fortyndes 50 gange. 3. Spuledyser. Hvis udvendig rengøring af sprøjter, traktorer eller andet materiel finder sted på det areal, der er blevet behandlet med plantebeskyttelsesmiddel, skal virksomheden, der varetager sprøjteopgaven, stille udstyr til rådighed, der gør det muligt at foretage udvendig rengøring af sprøjten på det behandlede areal. Bekendtgørelse Standarder: Der er udviklet specifikke CEN standarder for syn af sprøjter for de enkelte sprøjtetyper og der udvikles og vedtages løbende nye standarder. Nærværende vejledning og kommende opdateringer vil i vidt omfang følge EU standarderne vedr. syn af sprøjter. Nærværende vejledning følger således i høj grad kravene beskrevet i DS/EN og DS/EN som er standarder for syn af henholdsvis sprøjter til markafgrøder og tågesprøjter til buske og træer. Krav til sprøjter produceret efter 15. dec. 2011: Maskindirektivet (direktiv 2006/42), der bl.a. er ændret ved direktiv 2009/127/EF om pesticidudbringningsmaskiner, kræver fra den 15. december 2011, at sprøjtefabrikanterne i brugsanvisningen skal beskrive de funktioner, som skal inspiceres under synet for, at maskinen fungerer korrekt samt beskrive, hvorledes måleudstyr tilkobles. Hvilke sprøjter skal være godkendt ved lovpligtigt syn Sprøjteudstyr, der benyttes til professionel udbringning af pesticider, skal have foretaget lovpligtigt syn. 2 Dog er der følgende undtagelse: 1. Håndholdte sprøjter med tankvolumen på 25 liter eller derunder 2. Sprøjter der er beregnet til at blive båret på ryggen Vejledning om syn af sprøjter 7\n8 3. Skovningsmaskiner hvorpå der er påmonteret pesticidudstyr (der er her tale om store maskiner, der bliver anvendt i skovbruget, med det hovedformål at fælde træer og hvorpå der er monteret et pesticidudstyr der gør det muligt at påføre pesticider på træstubben i forbindelse med fældningen). Syns interval I indkøringsperioden: I en række EU lande har man haft krav om syn af sprøjter i en lang årrække og synene er sket løbende med nogle års intervaller. Men idet kravet er nyt i Danmark, er der behov for at indføre en indfasningsordning, så ikke alle sprøjter skal synes indenfor et par måneder i 2016 umiddelbart før fristens udløb. 4 Derfor er der via den danske bekendtgørelse om syn af sprøjteudstyr indført en indfasningsordning så synene bliver fordelt over tre år. I denne periode er fristen for syn bestemt ud fra CVR-nummeret på den virksomhed, der ejer udstyret. Overordnet set gælder at alle sprøjter skal være synet inden den 26. november De, der ikke er synet på dette tidspunkt, kan ikke anvendes til udbringning af pesticider efter denne dato. Der er lavet følgende indfasningsordning, som gælder for alle marksprøjter og tågesprøjter: CVR-nummer ender på 0, 1 eller 2 Sprøjteudstyr der er indkøbt eller har været anvendt på en virksomhed eller i en kommune inden den 26. november 2014, skal synes inden den 26. november 2014, medmindre sprøjten planlægges taget ud af brug inden den 26. november CVR-nummer ender på 3, 4, 5 eller 6 Sprøjteudstyr der er indkøbt eller har været anvendt på en virksomhed eller i en kommune inden den 26. november 2015, skal synes inden den 26. november 2015, medmindre sprøjten planlægges taget ud af brug inden den 26. november CVR-nummer ender på 7, 8 eller 9 Sprøjteudstyr der er indkøbt eller har været anvendt på en virksomhed eller i en kommune inden den 26. november 2016, skal synes inden den 26. november 2016, medmindre sprøjten planlægges taget ud af brug inden denne dato. For alle andre typer af sprøjter (forskellige typer af væksthussprøjter, dvs. mobile og semimobile sprøjter) er der ingen indfasningsordning og de skal være synet senest den 26. november Falder et konkret sprøjteudstyr inden for flere af ovenstående tidsrammer, skal den tidligste tidsramme følges. Hvis to landmænd således f.eks. ejer en sprøjte sammen og de to landmænd via deres sidste ciffer i CVR numrene havner i hver af ovenstående kategorier, da er det den tidligste frist der er gældende. Efter indkøringsperioden og om særlig frist for nye sprøjter: Sprøjteudstyret skal indtil 1. januar 2020 gennemgås og godkendes ved syn senest 5 år efter første syn og derefter mindst hvert 3. år, for forsat at måtte anvendes. Nyt sprøjteudstyr, indkøbt som nyt udstyr efter 31. december 2013, skal gennemgås og godkendes ved syn inden 5 år efter anskaffelsen og derefter mindst hvert tredje år, for fortsat at måtte anvendes. Udstyr der er købt og betalt før 31. december 2013 skal således synes i henhold til indfasningsordningen fastlagt på baggrund af ejerens CVR nummer som angivet ovenfor. Her anføres et par eksempler, for at tydeliggøre ovenstående. Vejledning om syn af sprøjter 8\n9 En sprøjte der synes den 5. marts 2014 skal synes igen senest efter 5 år, dvs. senest inden udgangen af marts Synes den herefter i marts 2019, skal den synes igen efter 3 år dvs. senest i marts Men, hvis en landmand derimod sælger denne sprøjte til en forhandler allerede efter første syn fx i 2015, og denne forhandler sælger den videre til en jordbruger i 2015, kan forhandleren vælge at lade sprøjten syne igen forud for dette salg dvs. før tid. Hvis denne sprøjte således både er synet i 2014 og igen i fx juni 2015 skal den synes igen efter tre år, dvs. senest i juni Vælger forhandleren ikke at syne den forud for salget i 2015 skal den synes efter den oprindelig plan, dvs. 5 år regnet fra første syn i 2014, og dermed i marts Hvis en sprøjte står ubrugt hen i en årrække, og den ikke bliver synet inden fristen 26. november 2016, kan den ikke tages i anvendelse til pesticidudbringelse efter denne dato, med mindre den gennemgår et syn. Foretages det første syn af en sådan brugt sprøjte i fx februar 2017, bliver næste synsdato efter 5 år, dvs. senest inden udgangen af februar Hvis denne sprøjte derimod blev synet første gang i februar 2020 skal den synes igen efter 3 år dvs. senest i februar Sprøjter der er synet i udlandet I Danmark anerkender vi syn udført i andre EU lande, der har indført reglerne i henhold til Rammedirektivet for bæredygtig anvendelse af pesticider, idet disse syn dermed må forventes at svare til de syn, der gennemføres i Danmark. Anerkendelse af et sådant syn forudsætter dokumentation af certifikat eller lignende. Brugt sprøjteudstyr, der er synet i et andet EU land, og som er købt efter den 31. december 2013, skal indtil 2020 synes senest 5 år fra seneste synsdato, og derefter mindst hvert tredje år. Ansvarlig for at sprøjter er synet Ejeren af sprøjteudstyret er ansvarlig for, at professionel udbringning af pesticider kun sker ved hjælp af sprøjteudstyr, der er godkendt ved syn i henhold til de ovennævnte tidsfrister. 4 Krav til synsvirksomheden Synsvirksomheden skal være godkendt af Miljøstyrelsen. Også udenlandske virksomheder kan godkendes til at syne sprøjter i Danmark. I så fald skal de følge reglerne i kapitel 3 i bekendtgørelse Hvis der er tale om udenlandske virksomheder, der kun midlertidig og lejlighedsvist gennemfører syn af sprøjter i Danmark, skal sådanne virksomheder anmelde sig skriftligt til Miljøstyrelsen. 6, 7, 8, 9 og 15 Virksomheder, der udfører lovpligtigt syn på sprøjteudstyr, skal have mindst en person ansat, som er uddannet maskiningeniør, smed, mekaniker, landbrugsmekaniker eller anden tilsvarende uddannelse, eller som kan dokumentere praktisk erfaring, som sætter den pågældende person i stand til at vurdere sprøjters tekniske tilstand og evne til at udbringe pesticider i overensstemmelse med brugsanvisningen for den pågældende sprøjte. Synsvirksomheder må ikke syne egne sprøjter. Dog gælder der her følgende undtagelser: 1. Virksomheder, som forhandler nye eller brugte sprøjter, kan udføre syn af disse sprøjter, hvis virksomhederne har en godkendelse som synsvirksomhed. 2. Virksomheder, der har et anseeligt antal sprøjter, dvs. minimum sprøjter, f.eks. gartnerier og planteskoler. 3. Forsvaret kan opnå godkendelse som synsvirksomhed for eget sprøjteudstyr. Gartnerier og planteskoler, der søger godkendelse som synsvirksomhed alene for virksomhedens eget sprøjteudstyr, skal have mindst én person ansat, som har en relevant uddannelsesmæssig bag- Vejledning om syn af sprøjter 9\n10 grund eller kan dokumentere praktisk erfaring med det sprøjteudstyr, der anvendes i virksomheden og den der udfører synet, skal være uddannet synsmedarbejder. Alle personer, der udfører syn af sprøjteudstyr, skal have gennemgået et kursus i syn af sprøjteudstyr og skal have bestået eksamen og dermed have erhvervet et uddannelsesbevis. Dermed erhverver disse personer ret til at gennemføre syn af de kategorier af sprøjter, der er anført på det relevante kursusbevis. Kurset skal være godkendt af Miljøstyrelsen. Uddannelser vedr. syn af sprøjter der er godkendt af Miljøstyrelsen fremgår af Miljøstyrelsens hjemmeside. For nærværende er kurset i syn af marksprøjter og tågesprøjter udbudt af Erhvervsskolerne i Aars. Beståelse af eksamen efter endt gennemførsel af kurset giver personen ret til at udføre syn af sprøjter på en synsvirksomhed for en periode på 5 år. Godkendelse som synsvirksomhed Miljøstyrelsen godkender synsvirksomheder efter ansøgning. Ansøgning om godkendelse som synsvirksomhed skal indgives til Miljøstyrelsen ved brug af et særligt skema der findes på styrelsens hjemmeside. 7, 8, 10, 11, 12, Ansøgningen skal bl.a. indeholde oplysning om virksomhedens navn, adresse, telefonnummer, CVR-nummer og selskabsform. Ansøgningen skal vedlægges dokumentation for, at virksomheden beskæftiger mindst en person, som er uddannet landbrugsmaskinmekaniker, eller tilsvarende (se foregående side). Ansøgningen skal yderligere vedlægges en konkret investeringsplan (dvs. en plan for anskaffelse af udstyret) omfattende relevant udstyr, som virksomheden ikke allerede besidder eller på anden måde har adgang til, til at efterprøve sprøjteudstyrs funktion. Derfor skal det i ansøgningen angives hvilket udstyr virksomheden allerede er i besiddelse af/har adgang til. Virksomheden opnår først Miljøstyrelsens endelige godkendelse, hvis den indenfor 6 måneder efter godkendelsen fremsender en erklæring til Miljøstyrelsen om, at virksomheden har foretaget de eventuelt nødvendige investeringer beskrevet i investeringsplanen. Virksomheden kan først foretage de første syn af sprøjter når: Virksomheden har modtaget den endelige godkendelse fra Miljøstyrelsen Udstyret er indkøbt/anskaffet Mindst en medarbejder har opnået uddannelsesbevis for syn af sprøjter Virksomheden har adgang til virk.dk og har fået tildelt adgang til Miljøstyrelsens IT system for syn af sprøjter Virksomheden har en gyldig ansvarsforsikring, der omfatter syn af sprøjter. Afslag og tilbagekaldelse af godkendelse: Godkendelse som synsvirksomhed kan nægtes eller tilbagekaldes, såfremt Virksomheden eller virksomhedens ejer er eller bliver dømt for et strafbart forhold, der begrunder en nærliggende fare for misbrug af adgangen til at udøve synsvirksomhed, Virksomheden eller virksomhedens ejer har udvist en sådan adfærd, at der er grund til at antage, at virksomheden ikke vil blive drevet på forsvarlig måde. Virksomheden ikke opfylder kravene til at blive godkendt som synsvirksomhed. Vejledning om syn af sprøjter 10\n11 Krav til testudstyr En virksomhed skal forud for foretagelse af syn være i besiddelse af eller på anden måde have adgang til følgende udstyr: 7 og bilag 2 En sprayscanner eller en håndholdt scanner (elektronisk dysetester), og disse skal opfylde kravene i standarden. Almindeligt håndværktøj og måleværktøj, herunder flowmåler og manometer. Både flowmåler og manometer skal opfylde kravene i standarden. IT-kommunikationsudstyr og internetforbindelse som muliggør anvendelse af funktioner på Der er derfor behov for at virksomheden skaffer sig adgang til at benytte Pumpeudstyr (når forholdene betinger det) Krav til synsstedet Hvis synet finder sted indendørs, skal synet ske i et egnet lokale uden afløb til kloak og al væske anvendt ved synet skal opsamles. Dette krav gælder både ved fast synssted og hvis der er tale om rullende syn, der finder sted indendørs. Finder synet ikke sted indendørs, skal det som udgangspunkt ske på en plads, som opfylder kravene til indretning og drift af vaskepladser til pesticidudbringningsudstyr, som er specificeret i bekendtgørelse om påfyldning og vask m.v. af sprøjter til udbringning af plantebeskyttelsesmidler (bek. nr af 14. december 2012, vaskepladsbekendtgørelsen ). Synet kan også finde sted på det areal, hvor sprøjten senest er blevet anvendt til udbringning af pesticider eller på et areal, hvor det middel, der senest er anvendt i sprøjten, må udbringes (dvs. samme afgrøde/arealtype som det anvendte middel er godkendt til). 17 og bilag 2 Af vaskepladsbekendtgørelsen fremgår det, hvordan en sprøjte skal vaskes, og hvor den må vaskes for at forhindre forurening med de benyttede sprøjtemidler. Vask må foretages på en særligt indrettet plads eller på det areal eller i det væksthus, hvor sprøjten sidst er blevet anvendt til at udbringe pesticider. Synet kan foregå på de steder, hvor sprøjten må vaskes, og det vand, som anvendes, kan da ledes bort fra den pågældende plads efter reglerne i vaskepladsbekendtgørelsen, eller det skal pumpes tilbage til sprøjten og herefter spredes på dyrkede arealer. Miljøstyrelsen vurderer, at syn af rengjorte sprøjter kan foregå på et areal, der ikke opfylder kravene i vaskepladsbekendtgørelsen, hvis der anvendes en tæt bakke eller lign. til opsamling af al væsken fra sprøjten og væsken efterfølgende pumpes tilbage til sprøjten og hjemtages af sprøjteejeren eller pumpes op i en tæt beholder. I begge tilfælde skal væsken bortskaffes efter vaskepladsbekendtgørelsens regler. En opsamlingsbakke skal have følgende dimensioner og de beskrevne betingelser skal være opfyldt: 1. Mindst 1 meter længere end sprøjtebommen, der synes (dvs. typisk mindst 25 eller 37 meter), og den skal være tilstrækkelig bred til at sikre, at sprøjtevæsken ikke rammer udenfor bakken. En bredde på 2 meter skønnes at være tilstrækkelig til at sikre dette. Bakken skal kunne rumme en væskemængde, der svarer til den halve volumen af den sprøjtetank, der sidder på den sprøjte, der bliver synet. 2. Opsamlingsbakken skal være konstrueret af et solidt materiale. 3. Den skal forud for hvert syn efterses for eventuelle utætheder. 4. Den skal placeres på et vandret underlag. 5. Hvis den er konstrueret af et materiale, der kan beskadiges af skarpe genstande, skal det sikres, at underlaget er frit for sådanne skarpe genstande, der vil kunne ødelægge bakken. Vejledning om syn af sprøjter 11\n12 Miljøstyrelsen vil ved førstkommende lejlighed tydeliggøre bestemmelser i bekendtgørelsen om syn af sprøjter, således at muligheden for syn efter ovenstående retningslinjer fremgår klart af denne bekendtgørelse. Synsvirksomheder som ikke har mulighed for at skaffe sig af med væsken fra den synede sprøjte ved umiddelbart at sende den anvendte væske tilbage til ejeren sammen med sprøjten, det gælder fx synsvirksomheder, der syner brugte sprøjter forud for videresalg, må indgå en aftale med jordbrugeren, der sælger eller køber sprøjten, om håndtering af væsken anvendt i forbindelse med synet i henhold til vaskepladsvejledningen. Væsken benyttet ved synet må under ingen omstændigheder udledes til kloaker eller overfladevand. Alternativt må væsken fra sprøjten håndteres som affald efter gældende affaldsregler. Ejere, der i vintermånederne påfylder sprøjten kemiske stoffer for at frostsikre slanger og rør, skal sørge for at denne væske er helt fjernet fra sprøjten inden den indleveres til syn. Ejeren af sprøjten skal således selv sørge for at bortskaffe denne væske i henhold til gældende affaldsregler. Planlægning af syn Syn af sprøjter kan ske, når der er on-line opkobling til Miljøstyrelsens IT system for syn af sprøjter (SYS). Når der ikke kan opnås on-line opkobling til systemet, kan der foretages syn ved brug af en særlig off-line version af IT systemet. I så fald skal der ske en synkronisering ved en on-line opkobling hurtigst muligt herefter, og senest 7 dage efter at synet er gennemført. Synsvirksomheden skal anmelde ethvert syn af en sprøjte i kalendersystemet i Miljøstyrelsens ITsystem senest dagen før synet gennemføres, optimalt set senest 24 timer før synet. Dette skal ske med henblik på at gøre det muligt at planlægge tilsyn med synsvirksomhederne på dage, hvor der foretages syn af sprøjter. Sker synet over flere dage, skal der for hver dag angives et tidsrum i IT systemet for, hvornår synet af den pågældende sprøjte finder sted. Syn af en sprøjte kan gennemføres på trods af, at synet ikke har været anmeldt 24 timer før i ITsystemet. Men i så fald får Miljøstyrelsen via IT-systemet en orientering om, at synet har været for sent anmeldt. Sker dette i et større omfang for de enkelte synsvirksomheder, vil de enkelte synsvirksomheder blive kontaktet herom med henblik på at sikre rettidig anmeldelse, da kontrollen af synsvirksomheden skal ske, mens der synes sprøjter. Hvis en synsvirksomhed gentagne gange undlader at anmelde rettidigt, før der synes, vil de blive kontaktet med henblik på at indskærpe, at der skal rettes op på forholdene og der kan blive indført skærpet kontrol med virksomheden. Klargøring af sprøjte forud for synet Testen af sprøjten må ikke begynde, før kraftoverførsels afskærmning er monteret og er intakt, se afsnit 1 punkt 1.1 i denne vejledning. Synlige og andre kendte fejl skal helst afhjælpes inden inspektionen. En forberedende "grov inspektion" kan med fordel gennemføres inden synet påbegyndes, for at undgå at spilde tid på at lave målinger på sprøjter med meget tydelige og alvorlige fejl. Ejeren / operatøren af sprøjten kan med fordel være til stede ved inspektionen. pkt. 5.1 pkt. 5.1 Inden syn af sprøjten skal denne være omhyggelig rengjort indvendig og udvendig i overensstemmelse med brugsanvisningen for sprøjten og bekendtgørelse 1355 af 14. december 2012 om påfyldning og vask m.v. af sprøjter til udbringning af plantebeskyttelsesmidler. Synsvirksomheden bør spørge ejeren af sprøjten, om den er rengjort før synet påbegyndes. Hvis sprøjten ikke er tilstrækkelig rengjort for pesticidrester kan synsmedarbejderen afvise at gennemføre syn af sprøjten. Vejledning om syn af sprøjter 12\n13 Når sprøjteudstyret bringes til syn, skal sprøjte-tanken være påfyldt vand, så tanken er halvt fyldt med vand. Foregår synet ikke på en mark hvor sprøjten er blevet anvendt, eller foregår det ikke på en vaskeplads med opsamling til fx en gyllebeholder, skal vandet opsamles, påfyldes sprøjteudstyret og hjemtages med dette. Dokumentation for udførelsen af synet Synsrapport (Certifikat): Såfremt sprøjten lever op til kravene, udsteder synsvirksomheden en synsrapport og et mærkat (klistermærke) til at sætte på sprøjten efter endt godkendelse ved syn. 18 og 20 Synsrapporten indeholder bl.a. følgende oplysninger: Identiteten på sprøjteejeren Serienummer på sprøjten Sprøjtetypen Angivelse af hvorvidt sprøjten er godkendt ved syn eller ej Tidspunktet for synet Fristen for næste syn Angivelse af hvilke reparationer der evt. er udført og/eller de fejl sprøjten evt. er behæftet med Mærkatet angiver hvornår sprøjten skal synes næste gang. Synsrapporten udfyldes og downloades via hvorefter den udleveres til sprøjteejeren. Påføring af underskrift er ikke nødvendig, idet IT systemet anfører navn på den person der har godkendt sprøjten ved syn. Udlevering til sprøjteejeren kan både ske i papir version eller digitalt ved at sende en . Sprøjteejeren skal opbevare og på forlangende forevise synsrapporten for tilsynsmyndigheden (NaturErhvervstyrelsen eller Miljøstyrelsen). Der betales et gebyr for hver mærkat synsvirksomheden køber af Miljøstyrelsen til dækning af Miljøstyrelsens omkostninger ved administration og tilsyn. Mærkater bestilles via Miljøstyrelsens IT system for syn af sprøjter. Gebyret udgør i øjeblikket 179 kr. pr. mærkat. Synsvirksomheden udfærdiger synsrapporten i overensstemmelse med nærværende vejledning, som i store træk følger standarderne DS/EN eller -2. Synsrapporten gives til ejeren umiddelbart efter synet. Synsrapporten skal beskrive fejl og mangler ved sprøjten, og skal informere om de reparationer der er foretaget/skal udføres på sprøjten. Synsrapporten skal også indeholde visse måleresultater. pkt. 7 pkt. 7 Det skal af synsrapporten fremgå, hvorvidt sprøjten er godkendt ved syn, eller ikke kan godkendes. Det skal ligeledes fremgå af synsrapporten, hvor mange dyser sprøjteudstyret var monteret med, og som dermed er testet ved synet. Såfremt sprøjten ikke lever op til kravene, skal det af synsrapporten fremgå hvilke fejl, som skal udbedres, for at sprøjten kan leve op til kravene i nærværende vejledning. Hvis reparationer udføres indenfor 4 uger fra synet er påbegyndt kan synsvirksomheden afslutte synet med udstedelse af synsrapporten og påsætning af mærkat. Hvis et påbegyndt syn ikke er afsluttet i løbet af 4 uger, skal synet påbegyndes på ny og en eventuel allerede påbegyndt synsrapport annulleres og synet skal påbegyndes forfra. Vejledning om syn af sprøjter 13\n14 Oplysningspligt overfor kunde Synsvirksomheder skal oplyse deres kunder om: At klage over synsvirksomhedens afgørelser kan indbringes for Miljøstyrelsen. Brancheorganisationer eller lignende, som vedkommende er medlem af. Hvis en kunde anmoder om det, skal synsvirksomheden oplyse om lovgivningen vedrørende synsvirksomhed og sprøjteudstyr, og om hvordan kunden kan blive bekendt med denne. 13 Oplysningerne skal gøres tilgængelige, før en aftale om syn indgås, eller, hvis der ikke indgås en skriftlig kontrakt, før leveringen af tjenesteydelsen. Synsvirksomheden bestemmer selv, hvordan og i hvilken form oplysningerne gives. Dispensation og klage Miljøstyrelsen kan i ganske særlige tilfælde dispensere fra bekendtgørelsens regler. Afgørelser truffet af synsvirksomhederne kan indbringes for Miljøstyrelsen. Klagefristen er 4 uger fra den dag, afgørelsen blev meddelt. Klage over en afgørelse fritager ikke klageren for at efterleve denne. Miljøstyrelsens og NaturErhvervstyrelsens afgørelser efter bekendtgørelsen kan ikke indbringes for anden administrativ myndighed. 22 og 23 Tilsyn Miljøstyrelsen fører tilsyn med synsvirksomhederne og uddannelsen af synspersonale. Miljøstyrelsen kan bemyndige en privat virksomhed eller institution til at varetage dele af tilsynet. Tilsynsvirksomheden vil planlægge tilsynet med synsvirksomhederne på baggrund af synsvirksomhedernes planlagte syn af sprøjter. Disse vil fremgå af IT systemet for syn af sprøjter, idet alle syn skal varsles i systemet senest dagen før synet gennemføres. Tilsynsvirksomheden vil varsle tilsyn senest dagen før tilsynet finder sted. 19 og 21 Miljøstyrelsen fører tilsyn med, at kun sprøjter, der har været underkastet lovpligtigt syn, anvendes til udbringning af pesticider, og at der foretages en regelmæssig kalibrering og teknisk kontrol af sprøjteudstyr. NaturErhvervstyrelsen fører dog tilsynet på jordbrug. Sprøjteejerne og synsvirksomhederne er forpligtet til at stille alt personale og materiale til rådighed for myndighederne, i forbindelse med myndighedernes varetagelse af deres opgaver efter bekendtgørelsen. Straf Medmindre højere straf er forskyldt efter anden lovgivning, straffes med bøde Den sprøjteejer, der anvender eller får anvendt en sprøjte, der ikke er synet, til udbringning af pesticider. Den sprøjteejer, som anvender sprøjteudstyr, som ikke lever op til reglerne med hensyn til korrekt stand (se også krav til sprøjteudstyr). Den, som udsteder et certifikat om godkendelse af et konkret sprøjteudstyr uden, at dette lever op til reglerne. 24 Der kan pålægges selskaber m.v. (juridiske personer) strafansvar efter reglerne i straffelovens 5. kapitel. Vejledning om syn af sprøjter 14\n15 Straffen kan stige til fængsel i indtil 2 år, hvis overtrædelsen er begået forsætligt eller ved grov uagtsomhed, og hvis der ved overtrædelsen er Voldt skade på menneskers eller husdyrs liv eller sundhed eller fremkaldt fare derfor, Voldt skade på miljøet eller fremkaldt fare derfor Opnået eller tilsigtet en økonomisk fordel, herunder ved besparelser, for den pågældende selv eller andre. Standarder og lovgivninger Det lovpligtige syn vedrørende pesticidudstyr udføres i henhold til lovgivning og relevante standarder. I denne mappe er der henvisning til disse lovgivninger og standarder. bilag 1 VIGTIGT: Ud over at benytte synsrapporten og denne vejledning ved det lovpligtige syn, er det nødvendigt at sprøjtens brugermanual er til rådighed. Det kan evt. også være nødvendigt, at sprøjtens værkstedhåndbog er til rådighed ved synet, for at indstillinger og kalibreringer kendes. Væsentlige standarder og lovgivninger: : 2003 Landbrugsmaskiner Marksprøjter Inspektion af marksprøjter i brug Del 1: Sprøjter til markafgrøder (trådte i kraft nov. 2003) : 2003 Landbrugsmaskiner Marksprøjter Inspektion af marksprøjter i brug Del 2: Tågesprøjter til buske og træer (trådte i kraft nov. 2003) af 13/12/2013: Bekendtgørelse om syn af sprøjteudstyr Bekendtgørelse 1355 af 14/12/2012: Bekendtgørelse om påfyldning og vask m.v. af sprøjter til udbringning af plantebeskyttelsesmidler 25 Maskindirektiv 2006/42/EF (AT-bekendtgørelse 612). Fra 29. december 2009 til 30. juni 2013 skulle maskiner opfylde kravene i ATbekendtgørelse 612/2008. Fra 1. juli 2013 skal maskiner opfylde kravene i AT-bekendtgørelse 693/2013. At-bekendtgørelse Sprøjter markedsført fra 15. december 2011 til 30. juni 2013: Direktiv 2009/127/EF om ændring af Maskindirektiv 2006/42/EF. Fra 15. december 2011 til 30. juni 2013 skal maskiner opfylde kravene i AT-bekendtgørelse 654/2011 (ændring af AT-bekendtgørelse 612/2008). Sprøjter markedsført fra 1. juli 2013: Fra 1. juli 2013 skal maskiner opfylde kravene i AT-bekendtgørelse 693/2013. Med ændringen i maskindirektivet indføres væsentlige miljøbeskyttelsesbestemmelser om konstruktionen og fremstillingen af nye pesticidudbringningsmaskiner. Direktivet beskriver de overordnede krav, som pesticidudbringningsmaskinerne skal opfylde, inden de markedsføres og/eller ibrugtages. Maskindirektivets miljøkrav omfatter maskiner, som er specielt beregnet til udbringning af plantebeskyttelsesprodukter. Pesticidudbringningsmaskiner omfatter selvkørende, bugserede, køretøjsmonterede, luftbårne samt stationære eller semi-mobile-maskiner beregnet til pesticidudbringning. Vejledning om syn af sprøjter 15\n16 Pesticidudbringningsmaskiner omfatter også mekanisk drevne eller manuelt betjente bærbare og håndholdte maskiner med trykkammer. Maskindirektivet omfatter maskiner til såvel professionel som ikke-professionel brug. Ordforklaring Brugsanvisning: Anvisning for den rette brug af sprøjten, ydelsestabeller og andet materiale, som fabrikanten af sprøjten for at sikre den rette brug af sprøjten, herunder miljømæssig optimal brug, har stillet til rådighed for sprøjtens bruger. 3 Syn: Gennemgang af en sprøjte med henblik på at sikre, at den overholder kravene i bekendtgørelse og bilag 1. Syn skal gennemføres ved at følge nærværende vejledning. Pesticid: Et plantebeskyttelsesmiddel som defineret i lov om kemikalier 33, 1. pkt. Professionel brug: Brug af sprøjteudstyr af enhver person, der anvender pesticider i forbindelse med sine erhvervsmæssige aktiviteter, herunder sprøjteførere, teknikere, arbejdsgivere og selvstændige i landbrugssektoren og andre sektorer. Sprøjteudstyr: Ethvert apparat, der specifikt er beregnet til udbringning af pesticider, med det tilbehør, som er nødvendigt for, at apparatet fungerer effektivt, f.eks. dyser, manometre, filtre og sigter samt udstyr til rengøring af tankene. Synsrapport (Certifikat): Synsrapporten dokumenterer, at en sprøjte lever op til kravene i bekendtgørelse og bilag 1. En synsrapport eller et certifikat omfatter også certifikater udstedt i andre EU-lande som dokumentation for sprøjteudstyrets overholdelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/128/EF art. 8. Synsrapporten angiver bl.a. identiteten af sprøjteejeren, identifikationsoplysninger for sprøjten i form af serienummer, sprøjtetype, tidspunktet for synet og hvorvidt sprøjten er godkendt ved syn eller ej. Mærkat: Miljøstyrelsens klistermærke med identifikationsnummer og angivelse af frist for næste lovpligtige syn. Ejer af sprøjteudstyr: Ejeren af sprøjteudstyr omfatter i bekendtgørelse 1536 også den ejer eller forpagter af en landbrugsbedrift, som anvender eller får anvendt lånt eller lejet sprøjte-udstyr i sin bedrift. Max. tryk: Det tryk sikkerhedsventilen er indstillet til. Max. opnåeligt arbejdstryk: Det tryk der kan opnås med de mindste dyser, der er monteret på sprøjten ved synet. Vejledning om syn af sprøjter 16\n17 1. Kraftoverføring 1.1 Kraftoverføring - slid og defekter Kraftoverføringsaksel og led kontrolleres for slør, slid og defekter. Eventuelle kæder, tandhjul, remme eller remskiver, der benyttes til kraftoverføring, kontrolleres. Hvis relevant kontrolleres at kraftoverføringsdele er smurte. NB.: Hvis kraftoverføringen ikke er intakt, må synet af sprøjten ikke fortsætte før kraftoverføringen er bragt i orden. bilag 1 pkt. 1 De forskellige dele af kraftoverføring, kraftoverføringsakslen, leddene og låsesystemer må ikke viser nogen tegn på overdreven slitage og skal fungere korrekt. pkt pkt Afskærmning Det kontrolleres, at afskærmning og afskærmningsrør til kraftoverføringen er intakt. Det kontrolleres, at afskærmning og afskærmningsrør til kraftoverføringen er monteret korrekt, således at sprøjteføreren bliver beskyttet mod de roterende dele, og således at kraftoverføringsakslen kan rotere uhindret. Det kontrolleres, at fastholdelsesanordninger som forhindrer rotation af afskærmningsrør er til stede og fungerer korrekt. NB.: Hvis afskærmningen til kraftoverføringen ikke er intakt, må synet af sprøjten ikke fortsætte før afskærmningen er bragt i orden. bilag 1 pkt. 1 Fastholdelsesanordninger, som forhindrer rotation af kraftoverførings-afskærmning, skal være komplet og fuldt funktionsdygtig. pkt og pkt og Vejledning om syn af sprøjter 17\n18 2. Væskepumpe 2.1 Pumpekapacitet Det kontrolleres, at pumpekapacitet ikke afviger mere end 10% fra ydelsen angivet af producenten, eller at pumpen har tilstrækkelig kapacitet til, at der kan sprøjtes ved max. arbejdstryk med de største dyser monteret på bommen, og samtidig opretholde en synlig omrøring. Pumpens kapacitet skal være tilpasset udstyret, og pumpen skal fungere korrekt til sikring af stabil og pålidelig sprøjtehastighed. bilag 1 pkt. 2 Pumpetest metoder: a. Pumpekapaciteten skal være mindst 90% af fabrikantens angivne kapacitet. Flowmeter fejlvisning må ikke være større end 2% ved måling på væskepumpe lig med eller større end 100 l/min, og 2 l/min når væskepumpens kapacitet er mindre end 100 l/min. Flowet skal måles ved max. kapacitet ved et tryk mellem 8 og 10 bar eller ved max. opnåelig tryk. eller b. Væskepumpen skal have tilstrækkelig kapacitet til, at der kan sprøjtes ved max. arbejdstryk, som anbefales af sprøjtefabrikanten eller dysefabrikanten, med de største dyser monteret på bommen. Under denne test skal der kunne opretholdes en synlig omrøring. Tilstrækkelig omrøring kan evt. kontrolleres ved hjælp af sporestof. Sprøjter som ikke har test adapter til pumpetest, eller for pumper, hvor max. arbejdstryk ikke er kendt, skal der monteres et kalibreret manometer ved en endedyse, og under testen skal der her kunne måles max. arbejdstryk anbefalet af sprøjte fabrikanten eller dysefabrikanten. pkt pkt pkt og Pulsering Det kontrolleres, at der ikke er væsentlige pulseringer fra væskepumpen. Pulseringer kan iagttages på manometer, slanger eller dyser. Pulseringer må max. bevirke at manometer visningen svinger 5% af arbejdstrykket. Pulseringer må max. bevirke at manometer visningen svinger 5% af arbejdstrykket. pkt pkt EN ISO pkt Sikkerhedsventil Hvis der er monteret overtryksventil, kontrolleres denne. Overtryksventilen skal fungere pålideligt. pkt pkt Vejledning om syn af sprøjter 18\n19 2.4 Pumpetæthed Det kontrolleres, at der ikke er lækage fra væskepumperne. Der må ikke være lækage fra væskepumper pkt pkt Vejledning om syn af sprøjter 19\n20 3. Omrøring 3.1 Omrøring Det kontrolleres, at omrøringen virker i henhold til betjeningsvejledningen. Det kontrolleres, at omrøringen har tilstrækkelig kapacitet. Det kontrolleres, at der ikke er stråle fra omrøring der rammer låget. Det kontrolleres, at der ikke er stråle fra omrøring der rammer sugerøret ved lav fyldning i tanken. Omrøringsanordninger skal sikre god recirkulation, så der opnås en jævn koncentration i al sprøjtevæsken i tanken. Der kan evt. benyttes sporstof til kontrol af omrøringen. Der skal være en synlig omrøring, når der sprøjtes ved max. arbejdstryk, som anbefales af sprøjtefabrikanten eller dysefabrikanten, med de største dyser monteret på bommen, og når tanken er fyldt til halvt kapacitet. bilag 1 pkt. 3 pkt. 4.3 pkt. 4.3 Vejledning om syn af sprøjter 20


Dansk Friskoleforening: Ikke så vigtigt for forældre, om det er friskole eller folkeskole\nIkke så vigtigt for forældre, om det er friskole eller folkeskole\nNy rapport konkluderer, at elevtrivsel ligger på førstepladsen for valg af skole.\nHvad er vigtigt, når forældre skal vælge skole for deres barn?\nI følge en ny rapport udarbejdet for Undervisningsministeriet er det hverken karakterer eller skoleformen, der er væsentligste parametre, når forældre skal vælge skole for deres barn. Følgende fire parametre er topprioritet:\n"Analysen her viser, at det ikke er omgærdet med stor mystik, hvad det er, der er vigtigst for forældre. Det er først og fremmest barnets trivsel og dygtige lærere, der betyder noget for forældrene. Det er overhovedet ikke særligt vigtigt for forældrene, om skolen er en fri grundskole eller en folkeskole", siger Peter Bendix Pedersen, som er formand i Dansk Friskoleforening.\nForældre flygter ikke fra folkeskolen - snarere omvendt\nSiden 2010 er der sket en stigning i andelen af forældre, der benytter muligheden for at vælge en anden skole end distriktsskolen til deres børn. Det gælder både valg af en anden folkeskole og en fri grundskole. Undersøgelsen viser også, at hele 79 procent af forældrene bakker op om det frie skolevalg.\n"Vi bliver også nødt til at huske på, at der er nedlagt eller sammenlagt mere end 300 folkeskoler siden 2010, og i samme periode er der opstået flere friskoler. Det viser bare, at kommunalpolitikerne mange steder har undervurderet forældrenes ønske om en lokal skole. Derfor er det ikke så underligt, at flere og flere forældre vælger en fri grundskole allerede fra børnehaveklassen. Når så mange folkeskoler bliver nedlagt kan man faktisk snarere tale om, at folkeskolerne flygter fra forældrene end omvendt", påpeger Peter Bendix Pedersen.\nEn fjerdedel af skoleskift handler om utilfredshed\nRapporten viser, at hele 62% af de elever, der skifter skole - skifter fra én folkeskole til en anden folkeskole. 24% skifter fra folkeskole til fri grundskole.\nEn fjerdedel af de elever, som spørgeskemaet omfatter, har skiftet skole i løbet af deres skolegang. Samtidig er der siden 2010 sket en stigning i andelen af forældre, der benytter muligheden for at vælge en anden skole end distriktsskolen til deres børn. Det gælder både valg af en anden folkeskole og en fri grundskole.\nLæs rapporten "Frit skolevalg"


Søg SupportBullGuard Internet Security 10BullGuard Updates\nHvad er den bedste indstilling for opdateringer ?\nVi anbefaler at du lader indstillinger for opdateringer være som standard. Dette sikrer optimal beskyttelse uden forstyrrelser.\nHvor ofte opdateres BullGuard ?\nBullGuard opdaterer som standard hver 2. Time. Du kan dog tilpasse opdaterings frekvensen til mellem 1 og 24 timer. Dette kan indstilles under Hovedside -> Systemstatus og her vælge fanen Opdateringer. Tryk her på Tjek for opdateringer og vælg hvor ofte.\nHvorfor meddeler BullGuard, at den ikke har opdateret I X antal dage ?\nHvis BullGuard ikke har modtaget de nyeste opdateringer, skal du åbne BullGuard og vælge Hovedside. Her skal du trykke på Tjek for opdateringer. Hentes og installeres opdateringerne, kan det skyldes at automatisk opdatering er slået fra.\nDet kan du slå til igen, ved at gå ind under Hovedside > Systemstatus og her vælge fanen Opdateringer. Sæt her hak ved Søg automatisk efter opdateringer.\nModtager du derimod en fejlmeddelse, når du trykker på Tjek for opdateringer, skal du skrive fejlmeddelsen ned og kontakte Support for assistance.\nHvorfor meddeler Windows, at BullGuard ikke har opdateret I X antal dage ?\nGør Windows dig opmærksom på, at BullGuard ikke er har de nyeste opdateringer, skal du åbne BullGuard og vælge Hovedside. Her skal du trykke på Tjek for opdateringer. Hentes og installeres opdateringerne, kan det skyldes at automatisk opdatering er slået fra.


20.12.10 EU og Kina i ny dialog om handel – Kina i globale fremstød\n20. Dec. 2010 | By testmanden\nEU gør nye forsøg i Kina for at fremme dialogen om handel. På møder i dag og i morgen i Beijing. Næstformand i EU-kommissionen Joaquin Almunia, handelskommissær Karel De Gucht og kommissær for økonomi og monetære spørgsmål, Olli Rehn, vil under det tredje dialog-møde med kineserne understrege, at EU og Kina spiller en stigende rolle i den globale udvikling, og at EU har bidraget til udviklingen af det kinesiske tigerspring.\n- Vi ønsker fortsat at være med i spillet og blive en del af den kinesiske udvikling. En konstruktiv dialog, som ser både på udfordringerne og mulighederne, er den måde, det skal ske på, siger Karel De Gucht i forbindelse med rejsen.\nDe seneste tal fra Eurostat viser, at samhandelen mellem Kina og EU-landene fortsat stiger. I årets første ni måneder steg importen fra Kina med hele 30 procent i forhold til den tilsvarende periode sidste år. Kina er det land, der eksporterer mest til EU. Den nåede frem til oktober op på hele 204,5 milliarder euro. USA øgede kun eksporten med fire procent, og den kom dermed op på 124.9 milliarder euro.\nKineserne køber imidlertid også mere og mere i EU-landene. Den kinesiske import fra EU steg med 39 procent, men blev kun på 82,3 milliarder euro. Det europæiske underskud er derfor stadig noget af det, som dialogen mellem EU og Kina handler om.\nGenerelt har Kina betydelige overskud i samhandelen med den øvrige verden. Ikke mindst overskuddet over for USA vækker bekymringer, da kineserne ligger inde med store summer dollar, der vokser måned for måned i forhold til det tal på 1.500 milliarder dollar, der tidligere har været fremme.\nDet kinesiske nyhedsbureau omtaler mødet med EU og bemærker i en stort opsat artikel, at den kinesiske samhandel med den øvrige verden ventes at løbe op i 2.900 milliarder dollar i år. Den kinesiske handelsminister, Chen Deming, siger til Xinhua, at Kina ventes at blive den største eksportør i verden. Men samtidig stiger importen, så Kina bliver den største importør.\nChen Deming venter, at Kina i løbet af nogle år vil få bedre balance mellem import og eksport – og dermed også på betalingsbalancen. Kineserne går især efter at øge forbruget i de store landområder, så der bliver en større samhørighed i landet.\nDet er netop de forhold, der har EU’s interesse. EU-kommissionen agter i Kina netop at tage de makroøkonomiske ubalancer i verden op, udviklingen i handelen, men også adgangen til råstoffer, hvor kineserne også gør fremstød for at sikre sig stort set i hele verden.\nEU er imidlertid også interesseret i kinesiske investeringer. Chen Deming sagde om det spørgsmål til Xinhua, at det er helt afgørende, at kinesiske firmaer investerer i andre dele af verden de kommende fem år.\n- Landet opfordrer konkurrencedygtige firmaer til at gå globalt med effektive bestemmelser for risici. Vi vil hjælpe dem med offentlig service og i den forbindelse også med retlig beskyttelse, sagde Chen Deming.\nKinas investeringer i ikke-finansielle sektorer ventes at komme op på over 50 milliarder dollar i år. Det er det halve af det, som udenlandske firmaer investerer i Kina.


CAPAC » 2017 » oktober » 8\n8. oktober 2017 arkiv\n50: Judy in disquise with glasses – John Fred and his playboys\nOg i denne måned for 50 år siden hittede John Fred and his Playboys med deres “Judy in disguise with diamonds”, hvis titel angiveligt var en barnlig misforståelse af titlen på Beatles’ sang “Lucy ind the sky with diamonds”. Sangen nåede førstepladsen i hjemlandet og andre steder – og var og er en fængende kommerciel popsang, der forsøgte at omsætte psykedeliaens lydlandskab til mainstreamkulturen – hvilket altså lykkedes med bravour.\nHer i bloggen formidler jeg musik og andet. Og som faste læsere ved, så sker på non-kommerciel, autonom basis. Sagt på en anden måde: Jeg tjener ikke en eneste øre på det formidlingsskriveri, jeg dagligt bedriver. Jeg modtager selvfølgelig en CD eller en vinyl nu og da til omtale og anbefaling. Men det er jo ikke noget, jeg kan leve af. Min blog – domænenavn og webhotel – betaler jeg selv af egen lomme. Ingen støtte af nogen art – heller ikke crowdfunding.\nNår det forholder sig sådan, så er det simpelthen, fordi jeg elsker den frihed, der ligger i at være en autonom, ikke-kommerciel blogger. Jeg kunne sikkert tjene penge på det, hvis jeg ville give plads til masser af reklamer osv., men jeg vil hellere beholde den frihed, jeg nu har haft i henved 11 år: Jeg kan – inden for lovens grænser – skrive og poste, hvad jeg vil. Jeg skal i bund og grund kun stå til ansvar over for mig selv (selv om jeg selvfølgelig gerne lytter til, hvad andre tænker og mener).\nNår jeg skriver om en plade (eller bog eller koncert…), så ved jeg, at der er nogen, der læser det. Og jeg håber i mit stille sind, at mine anbefalinger kan få en eller anden til at lytte til den omtale musik, måske endda købe et eksemplar af pladen. På den måde giver jeg mit lille bidrag til, at der fortsat udkommer musik – til glæde for alle os, der helst ikke vil leve uden musik i vores liv.\nJeg tilhører med andre ord ikke den formidlingshær, som sangskriver og sangerinde Elisabeth (Gjerluff Nielsen) forholder sig kritisk til i en skarp og læseværdig kommentar i Berlingske Tidende (her). En hær af formidlere, der skyder sig ind mellem den skabende kunstner og publikum. Og en hær af snyltere, der er med til at gøre det svært for kunstnere bare at få en rimeligt udkomme af den musik, de skaber. Elisabeth giver et sigende eksempel fra sit eget liv på, hvad det indebærer at skulle overleve i strreamingskulturens tidsalder:\nI stedet henviser man de mindste til nettet og børnemusik-arbejdere til at skabe nye værker på en diæt af 7,33 plus 2,71, i alt 10 kr. og 4 øre, som en af mine børnesange, Røde gummistøvler, netop er kvartalsafregnet med efter 34.401 DR-online-demand-afspilninger. Ja, du læste rigtigt.\nElisabeth klager ikke. Hun får “salt til sine æg”. Men hun får med sin kommentar karakteriseret musiklivets betingelser i vores nuværende formidlingskultur, hvor det er vigtigere (og bedre lønnet) at beskæftige sig med “formidling” end egentlig at beskæftige sig med, hvad der skal formidles.\nFor en del år siden var der en fremtrædende universitetsforsker, der beklagede sig over, at “formidling” var blevet det nye sort på universitetsuddannelserne. Underforstået: At det i sig selv var noget at formidle, selv om man på de samme studier ikke fik en ud-dannelse, så man havde noget at formidle.\nDer er – for mig at se – ingen tvivl om, at vi lever i sådan en snylterkultur, hvor alt for mange lever af – på første, anden, tredje og fjerdehånd – at “formidle”. Men uden uddannelsesmæssig ballast, uden dannelse, så bliver formidling overfladig recirkulation af i forvejen overfladiske nyheder og historier fra medielandskabet. Er du i tvivl, så prøv at se nogle af nyheds- og aktualitetsprogrammerne på de to store landsdækkende tv-kanaler.\nMusikkens kunstnere døjer med streamingskulturens vilkår. De store stjerner overlever ved at turnere flittigt til skyhøje billetpriser. Selv en Bob Dylan og Rolling Stones er på uendelige koncertturnéer. Med kunstnerisk intentioner, jovist, men sikkert også for at tjene ind til afdragene på fast ejendom og gæld fra fortiden. Leve af streamingtjenesterne er en umulighed – jævnfør Elisabeths eksempel.\nKunstnerne skal nok fortsætte med at lave musik, for de kan ikke andet, som Elisabeth også fint får sagt. Men hvad kan vi almindelige publikummer gøre for at hjælpe musikken? Jo, køb pladerne, gå til koncerterne – og gå uden om formidlingshæren.\n15 Guests, 1 Members online


MajasArv: august 2011\nSå nåede jeg på sidste dag i Havefestivallen lige at besøge en dejlig have. Nemlig haven Ved Hegnet i Silkeborg. Jeg har jo set mange billeder af haven på den fine blog, men det er jo dejligt ved selvsyn at konstatere at haven virkelig er et besøg værd.\nJørn viser jo selv mange af sine dejlige billeder, men her er lidt fra mit besøg i dag.\nSå var der jo også lidt plantesalg, og der hoppede lige 1 vild kørvel, 2 lungeurt, 1 mor og barn og 2 bjergløvefod op i indkøbsposen. Desuden havde jeg gjort et røverkøb i den lokale Super Best i form af en rund boxbom en pæon og en hosta til 20 kr. stk. Så vidste jeg hvad jeg skulle lave om eftermiddagen. Nåh ja, i Rema 1000 fik jeg købt en fin græs til 35 kr.\nEn dejlig dag og skønt med nye planter..\nIndsendt af Gitte kl. søndag, august 28, 2011 11 kommentarer\nIndsendt af Gitte kl. søndag, august 21, 2011 11 kommentarer\nSå fik jeg gravet kanten fri foran min ene troldhassel. Nu kan der bliver plads til at slå græs ( min mands opgave ) og så kan jeg få lagt lidt forårsløg og sætte noget bunddække. Har i nogle gode forslag?\nMine lave liatris blomstrer på livet løs. Dem har jeg flere steder.\nHer er 2 af mine floks. Den sidste er ny, kan ikke huske navnet.\nJeg har selvsåede filtet kongelys rundt omkring. Denne får lov at blive stående lidt endnu. De blomstrer nu noget uregelmæssigt og ikke særligt kønt.\nMin altid skønne Limelight\nJeg går og venter på at denne lilje springer ud. Købte den i foråret på et lille plantemarked.\nJeg har set hvordan nogle af jer har meget store og flotte tobakspibeplanter. Min er endnu en lille fyr, men den kryber fint op af mit rionet. Næste år tror jeg den bliver rigtig flot. Det tager jo nok lidt før den kan dække hele buen.\nDette tørre eksemplar af Nanhoe Blue sommerfuglebusk købte jeg for 60 kr. i går. Jeg klipper den ned og håber den kommer fint til næste år.\nJeg har jo ikke så meget held med almindelig hortensia. Dog har jeg fået en lille blomst i en af dem.\nTil sidst min perovskia. Den står flot med dejlige aromatiske blade. Den skal dog flyttes ind i bedet hvor den kan blive støttet af de andre blomster da den nemt vælter.\nIndsendt af Gitte kl. tirsdag, august 16, 2011 11 kommentarer\nEtiketter: floks, hortensia, kongelys, liatris, liljer, perovskia, sommerfuglebusk, tobakspibeplante, troldhassel\nHar lige været "hjemme" på besøg hos min søster i Ballerup i 3 dage. ( jeg har kun været jyde i 15 år )\nVejret var ikke det bedste, men jeg fik da taget lidt havebilleder i hendes have. Min søster er blevet ret god til at formklippe og har nogle flotte buksbom. På haveturen rundt fik jeg også lovning på lidt afliggere af diverse planter.\nHer er lidt billeder fra haven.\nJa, mine hortensia vil ikke blomstre andre end min Limelight. Min søster kan det med hortensia.\nJapansk løn i krukke.\nHjortetrøst som jeg får en bid af.\nOpstammet blød ene.\nHvid fredløs som jeg også har fået lovning på.\nUdsnit af køkkenhave.\nIndsendt af Gitte kl. fredag, august 12, 2011 8 kommentarer\nIndsendt af Gitte kl. fredag, august 05, 2011 10 kommentarer


Nørreport Station nomineret til Den Danske Lyspris | Gottlieb Paludan Architects\nNørreport Station nomineret til Den Danske Lyspris\nDet integrerede belysningsprojekt på Danmarks travleste station er et af fire projekter, der er med i opløbet om lysprisen, der uddeles 26. januar 2017.\nLyset spiller en central rolle i formgivningen af byrummet, og de forskellige lysinstallationer markerer stationens funktioner. I takt med at mørket falder på, forvandles byrummet til en visuel attraktion, hvor lysene gradvist tændes, og en rolig atmosfære lægger sig over pladsen. Belysningsstyrken i de store lyssøjler, der kontrollerer luftskiftet på perronerne, aftager i lysstyrke op mod nattehimlen. Solcellelamper på toppen af cykelparkeringsstativerne lægger sig som et stilfærdigt stjernetæppe over de mange parkerede cykler. Det kraftige lys på undersiden af de flade tage tiltrækker opmærksomhed og markerer stationens centrale funktioner, såsom billetsalg, toiletter, butik og nedgang til perron. Projektet er et samarbejde mellem GPA, COBE, Sweco og Bartenbach, der er lysdesignere på projektet.\nFormålet med Den Danske Lyspris er at sætte fokus på godt lys for mennesker. I bedømmelsen af de enkelte projekter indgår bl.a. anlæggets tekniske kvalitet, funktionalitet, visuelle og æstetiske aspekter og energiforbrug. Der lægges desuden vægt på nytænkning og kreativitet.\nDe øvrige nominerede er Roskilde Rockmuseum Ragnarock, Slagelse Psykiatrisygehus og den nye cykel- og fodgængertunnel ved Nordhavn Station.\nPrisen overrækkes ved en festlig sammenkomst den 26. januar 2017.


Breivik på teatret | ricardtriis\n← Den relativistiske biskop\nKaj Munk misforstået →\nBreivik på teatret\nUdgivet den januar 20, 2012 by ricardtriis\n”Man mærker hensigt, og man bli’r forstemt”, som tyskerne siger (på tysk förstås). Nu vil CaféTeatret til efteråret opstille en Breivik-forestilling, hvor man vil lade en skuespiller bruge Breiviks manifest som en tekst, der skal deklameres, se Berlingskes leder derom her.\nMen den hensigt, der gør forstemt, er ikke, at teatret måske har lyst til gennem provokation at tjene penge hjem til driften. I Deadline den 19. januar var det heller ikke det, der var omdrejningspunktet for diskussionen mellem direktøren for CaféTeatret, én fra Socialdemokratisk Ungdom, og en teaterleder, der ikke selv ville opsætte et stykke med Breivik i hovedrollen, men dog godt forstod CaféTeatret. Nej, det var spørgsmålet om hensynet til de pårørende. Er vi ikke for tæt på begivenheden? Har der været tid nok til at bearbejde massakren? Begge spørgsmål blev mødt med et modspørgsmål: Hvornår er vi så på så tilpas afstand, at teatret kan opfylde sine samfundsforpligtelser og tage et så væsentligt spørgsmål op?\nDet spørgsmål blev delvis besvaret af den unge SU’er: Hvorfor har ingen hidtil vovet at lave en film om 11. september? Hvorfor har ingen ladet Osama bin Laden komme til orde på et teater? Der er jo tilstrækkelig mange videoklip, der kan bruges. Eller med andre ord: Man skal ikke give Breivik den platform, som han har slået så mange mennesker ihjel for at opnå. Hvis man gennemfører forestillingen på teatret, går man Breiviks ærinde. Og når så dertil kommer, at man gennem hele den publicity, der opstår omkring forestillingen, ripper op i de pårørendes åbne sår, så må man da fra teatrets side kunne indse, at det er mangel på almindelig hensyntagen at lade en sådan forestilling gå over de skrå brædder.\nMen intet af det skal behandles her. Det skal derimod en anden løst henkastet bemærkning, som Berlingskes leder kom med. Man skriver: ”CaféTeatret forklarer selv, at man er nødt til at trænge ind i Breiviks tankemønstre, hvis man vil undgå en gentagelse af tragedien. Hertil må man for det første sige, at forklaringen lyder som en gentagelse af en desværre udbredt venstreorienteret tankegang, gående på, at Breivik ikke er et isoleret og ekstremt tilfælde, men del af en udbredt ideologi, der nødvendigvis må føre til terror.”\nDet har avisen ret i, og det var også, hvad der faldt i hvert fald mig ind, da jeg hørte teaterchefen i Deadline: man læser Breiviks manifest uden at opdage det spring, der er i Breiviks tankegang, springet fra almindelige, åbne, rationelle overvejelser til den irrationelle forestilling om at være en tempelridder, der forener anklagerens, dommerens og bøddelens embede i sig. Det er det spring, der har fået kloge folk – jeg tænker på de psykiatere, der har undersøgt Breivik – til at hævde, at han må være sindssyg. De har haft lejlighed til mere end os andre, de har kunnet udspørge Breivik, har kunnet høre på hans forklaringer, har kunnet sammenholde dem med det, han skriver i manuskriptet, osv., og de har altså fundet ud af, at manden må være sindssyg. Godt nok er deres diagnose blevet anfægtet fra forskellig side, men jo naturligt nok altid af nogen, der ikke har haft tilsvarende mulighed for at udspørge Breivik.\nSå når teaterchefen spørger, hvorfor teatret alene af alle medier ikke må behandle de mange spørgsmål, der rejser sig i kølvandet på ugerningen, så kan der i hvert fald gives to ret fornuftige svar på det.\nFor det første kan teatret ikke give udtryk for den tvivl, alle andre medier kan lade fremstå, i hvert fald ikke, som man har lagt sagen frem. Vil man fremstille Breivik, vil man lade ham tale i en monolog, så må man på forhånd have dannet sig et nogenlunde fast billede af ham, og dette billede står tilbage efter tæppefald. Jo, jo, man vil givetvis fremstille ham som en hykler, hvilket ikke er nogen nem opgave for en skuespiller, men man vil også fremstille ham ud fra en bestemt overbevisning om, hvad der drev ham. Og denne bestemte overbevisning, dette nogenlunde faste billede kan ikke fastholde den uvidenhed, vi har, den mangel på forståelse, som just er det, der nødvendigvis skal fastholdes om personen Breivik.\nOg for det andet er det noget nær umuligt at fremstille sindssyge på teatret. Teatret kræver genkendelighed. Publikum skal på én eller anden måde kunne se sig selv i de personer, der fremføres. Og et stykke vej kan man vel følge rejsen ind i en sindssyg hjerne. Men trænge helt ind til det inderste i den kan man ikke. Og skal rejsen ind i det syge sind og opholdet derinde fremføres på et teater, kan det derfor ikke rive med. Genkendeligheden mangler. Det bliver kedeligt.\nOg det er derfor, man får den kedelige mistanke til CaféTeatret, at det, det kommer an på med denne forestilling, er at give højrefløjen nogle nakkedrag. Det blev bekræftet af diskussionen i Deadline. Og altså: man vil ikke med forestillingen give højrefløjen modspil, komme med modargumenter til f.eks. tankerne om Eurabia. Nej, man vil give den nogle nakkedrag, dvs., man vil hævde, at dens forestillinger fører til terror, og så undgår man at komme i diskussion med den.\nOg det er da for dårligt.


RUGS AF BERBER TRIBES I MAROKKO – Boucherouite Rug\nRUGS AF BERBER TRIBES I MAROKKO\nokt. 31, 2019 by Ismail Rayan\nMarokkansk tæpperet lærred af morocco's oprindelige historie, en lang række tæpper, der er udsmykket af symboler og mønstre, der afspejler identiteten, vævet med lidenskab og den ultimative stolthed over at tilhøre.\nI denne artikel vil vi indføre et af de mest storslåede tæpper, der er kendt af dets forskellige former, farvenuancer og fleksibilitet i dekorationen. Den Ruger af berroer er en så stærk inkarnation af Berberstammernes lange og gamle historie, som adskiller sig fra region til region, historier om den meget dybe morocco i de højeste bjerge af atlas.\nDen Beni Outain-tæppe Det er et prægtigt, tungt pilletæppe, varmt naturuld med sin cremede farve, den første anvendelse af disse gulvtæppe, som stammerne bruger til at beskytte dem mod det kolde vejr og nyttige til snefald, som atlas-regionerne er kendt af. af kvinder, de tillader deres skabelse og infunderer elementer fra deres Quotidige liv, former det i mønstre og design.\nDet tæppe af Beni Outain er en kort inkarnation af de indfødte stammers historie, det taler deres livsstil, eventyr og fortæller den meget gamle historie om disse mennesker. Alle motiver på disse tæpper afspejler og forbliver den stærke forbindelse til deres identitet og oprindelse.\nNaturligt og originalt uld\nFra får af Atlas-bjergene udvindes ulden, en naturlig med høj kvalitet, renses og håndspindes fra kvinder, hvorved ulden omdannes til tråde.\nEfter denne proces binder kvinder eller håndværkere tæppet for at gøre tæppet mere holdbart og af høj kvalitet. Det næste trin består i farvning og trimning af tæpper med naturlige farvestoffer og trimmet med saks. Efter knuden bliver gulvtæppet vasket og tørret igen.\nEn hel proces til at lave et letfærdigt mesterværk, der bringer varme og Berberberstammers nomadeliv, autentisk og håndværksmæssigt kan placeres på både håndværksmæssig og moderne indretning. blødhed og elegance er de ord, der tales af disse tæpper, der bruges til at dække gulv eller væg, det vil tilføje en særlig berøring til jeres værelser og område, og bringe senss og træk af den marokkanske mangfoldighed og charmerende livsstil, og historien om berberbiske indfødte mennesker. vævet af kunstneriske og kærlige hænder fra kvinder, der tilbringer flere måneder på at frembringe denne kunstneriske historiske arv.


Forfattere og kunstnere III | Litteratursiden\nForfattere og kunstnere III\nOprettet: 29.09.2016 - 12:37\nDet er først og fremmest gennem en solidarisk indstilling og forståelsen af kunstens og kulturens betydning, at færingerne har skrevet sig ind i verdenslitteraturen og verdenskunsten.\nNår talen falder på kunstnerkolonier, tænker mange sikkert på de danske guldaldermalere i Rom, Skagensmalerne eller kolonien i Kerteminde. Det er tankevækkende at se, hvor frodigt det færøske kulturliv udviklede sig gennem hele det 20. århundrede.\nDet var først og fremmest forfattere som Jørgen Frantz Jacobsen og William Heinesen, som var drivkræfterne i denne proces. De inspirerede til et tættere samarbejde mellem færøske forfattere og kunstnere, som kom til at omfatte malere, keramikere, tekstilkunstnere og andre.\nRomanen De fortabte spillemænd står som et lysende eksempel på færingernes stræben efter et rigere liv i kunstens og musikkens verden. William Heinesen evne til at skildre personerne og den udødelige humor i bogen, er med til at gøre bogen populær.\nHeinesen var tæt knyttet til danske forfattere og det progressive miljø i 1930´ernes København. Særligt venskabet med Otto Gelsted var en stor inspiration for William Heinesen, og den attiske kulturs lys spredte sig til Færøerne.\nJørgen Frantz Jacobsen var en meget talentfuld forfatter, der skulle skrive sig ind i litteraturhistorien med bogen Barbara. Den er blevet et symbol på kvindefrigørelse og ligeberettigelse mellem kønnene.\nFørøerne har haft et nogenlunde stabilt befolkningstal på omkring 50.000 mennesker gennem det 20. århundrede. Det er først og fremmest gennem en solidarisk indstilling og forståelsen af kunstens og kulturens betydning, at færingerne har skrevet sig ind i verdenslitteraturen og verdenskunsten.\nDet er tankevækkende og inspirerende, at det ikke er et lands størrelse, men dets evne til at fremme kulturlivet som er det afgørende. Derfor hører Færøerne med når talen falder kunstnerkolonier og deres betydning.\nHer følger digtet Sol og sne fra Fra ”Sange mod Vårdybet” af William Heinesen:\nI dag er der Lys i Overflod,\net Luftsyn er Verden, hvid og blå!\nDet er en Dag for det svimle Mod,\nselv Skyggen er overmodigt blå!\nEt Luftsyn er Verden: de kendte Ting\nset i et flimrende Spejl af Drøm.\nHvor luer fortroligt de nære Ting\ni deres Dragt af ufavnelig Drøm!\nBlogindlæg: Kunstnerkolonier i Norden\nAnalyse: Heinesen, William\nAnalyse: Heinesen, William- Den sorte gryde\nBlogindlæg: Sproglige hermafroditter\nAnalyse: Heinesen, William- Det gode håb\nBlogindlæg: At opleve gennem pennen\nAnmeldelse: Med snudehulkende hilsen fra William Heinesen: et forelsket portræt: breve og erindringer af Else Lidegaard


Preview Week 10: Rams vs. Texans – LA Rams DK\nPreview Week 10: Rams vs. Texans\n12. november 2017 LARamsDK\nLos Angeles Rams (6-2) vs. Houston Texans (3-5) d. 12.11.17, kl. 22.05\nRams er endelig tilbage i The Coliseum, når de i aften tager imod Houston Texans i deres første kamp på hjemmebanen i Los Angeles siden 8. oktober.\nDet har været en lang og hård periode på landevejen for Rams, men den har også været akkurat lige så succesfuld som man kunne håbe på. De har spillet godt football og vundet alle tre kampe, været rimelig forskånet på skadesfronten, og går dermed ind til uge 10 på førstepladsen af NFC West. Lad os håbe at det kræsne L.A. publikum belønner Rams’ succes ved at møde talstærkt op på lægterne i aften.\nRams er uigenkendeligt forbedret her i det første år af Sean McVay æraen. Han har transformeret holdet og kulturen med ét, og Rams er lige nu et af ligaens mest spændende og hypede hold. Nogle af årsagerne til McVays og Rams’ tidlige succes er, at han har sammensat en virkelig imponerende trænerstab; har tilføjet nødvendigt talent på o-line og receiverpositionerne; været heldige på skadesfronten; og så har McVay ikke mindst tilført holdet et legitimt og kreativt angrebssystem, som i den grad har givet resultater på banen fra dag ét.\n— NFL Research (@NFLResearch) 8. november 2017\nIngen spiller er mere forbedret i år end QB Jared Goff, som her i den forgangne uge blev udnævnt til NFC Offensive Player of the Week. Goff fik prisen efter en fantastisk præstation i sejren på 51-17 over New York Giants i søndags. Med en passer rating på 146.8 completede han 14 ud af 22 kast for 311 yards og hele 4 touchdowns på blot lidt over tre quarters.\nEfter at have tabt sine 7 første kampe sidste sæson har Goff indtil videre i år spillet rigtig godt, og han har vist sig at være førstevalget værdigt. Fortsætter han de gode takter, vil fremtiden være lys for Los Angeles Rams. Her halvvejs i sæsonen har han en rating på 97.9 med 60.2% completions for 2030 yards, 13 TDs og 4 INTs. Han fører tilmed ligaen med 8.3 yards pr. kast og 13.2 pr. completion. (Kilde).\nGoff har fået hjælp af LT Andrew Whitworth, som spiller helt fantastisk. Ham og C John Sullivan har været instrumentale for udviklingen af den voldsomt forbedrede offensive linje, som eksempelvis i sidste uge gav Goff masser af tid i lommen, og ikke tillod et eneste QB-hit!\nTilføjelsen af eksplosive og sikre våben som Robert Woods (31rec/451yds, 2TDs), rookie Cooper Kupp (26rec/370yds, 3TDs) og Sammy Watkins (19rec/331yds, 3TDs) på receiverpositionen har givet Rams’ offense et helt andet look og identitet i år.\nDet har givet plads til HB Todd Gurley (161att/686yds, 4.3avg, 7TDs, 29rec/338yds, 3TDs), som efter en dårlig sæson i fjord igen er tilbage på sporet som en af ligaens bedste runningbacks.\nHB Todd Gurley (30) (image credit: K.C. Alfred / San Diego Union-Tribune)\nSelvom forsvaret stadig er ved at spille sig ind i Wade Phillips’ nye scheme, og nok lukker lidt flere yards ind, end vi er vant til, er det et forsvar, der lægger et massivt pres på modtandernes quarterbacks og får fremtvunget mange turnovers. Det bliver en spændende kamp for Wade Phillips, der i aften møder et af sine gamle hold i sin hjemby, Houston.\nRams er altså godt kørende lige nu, og NFC West ser her midtvejs i sæsonen ud til at blive et showdown mellem Seahawks og Rams.\nTexans er modsat Rams virkelig hårdt ramt med skader til vigtige stjernespillere på både offense og defense.\nMed ligaens bedste defense vandt de overraskende divisionen sidste år på trods af store problemer på quarterbackpositionen. Og da rookie QB Deshaun Watson hurtigt slog igennem som en af de mest eksplosive og spændende talenter fra dette års draft, så denne sæson pludselig overordentlig lys ud for Texans. Det lys blev dog slukket for et par uger siden, da Watson led en alvorlig knæskade under træning, der med ét ødelagde hans (og måske også Texans’) sæson.\nAFC South kan blive en spændende division, når vi nærmer os playoffs, men Houston kan få svært ved at hænge på med alle de skader.\nDet er QB Tom Savage, der skal forsøge at lede Texans ud af kniben. Han har været i klubben de sidste fire år, så han besidder bestemt det nødvendige kendskab til systemet. Men talentmæssigt er loftet ikke så højt. Får Rams held med at presse Savage, kan angrebet få det svært.\nTexans’ QBs Tom Savage (3) og Deshaun Watson (4) (image credit: Bob Levey / Getty Images)\nTexans har dog stadig talent på rosteren, der vil udfordre Rams i aften. Receiverpositionen er eksempelvis rigtig godt besat med elitespilleren DeAndre Hopkins (51rec/692yds, 8TDs) og den eksplosive Will Fuller (15rec/311yds, 7TDs) på den anden side. Får Savage tid til at finde de to nede ad banen, kommer Rams’ DBs virkelig til at står overfor en svær opgave.\nTexans’ 3-4 forsvar er stærkt, men også her er man udfordret på skadesfronten. Den dygtige passrusher Jadeveon Clowney (27tt, 5sacks, 2def, 2ff, 2fr, 1TD) er dog klar til kamp.\nRams’ aktuelle skadessituation kan som sædvanlig følges her.\nBackup HB Malcolm Brown er ude i nogle uger med en knæskade. Derfor er HB Lance Dunbar i ugens løb blevet aktiveret til den aktive roster. Dunbar led en knæskade relativt hurtigt efter sin ankomst i årets offseason, blev placeret på PUP-listen, og har således endnu ikke fået en eneste kamp i hornene. Det står til at ændre sig nu, hvor han i denne weekend kan få muligheden som backup og change-of-pace back.\nTE Johnny Mundt er blevet aktiveret fra practice squad. Han blev hentet til efter draften som undrafted free agent og havde et par gode aktioner i preseason. Mundt er hentet op, da tredje TE Derek Carrier døjer med en hammy og er doubtful til søndagens kamp mod Texans.\nFor at gøre plads til de to på den aktive roster blev S Isaiah Johnson rykket tilbage på practice squad tidligere på ugen, og så er OL Andrew Donnal blevet waived.\nOLB Robert Quinn har været syg hele ugen og er også doubtful. Kommer han ikke på banen, vil Matt Longacre få en større rolle, og vi kan få rookie LBs Samson Ebukam og Ejuan Price mere at se.\nSelvom Houstons skadesliste op til kampen er lang, er det reelt kun ILB Dylan Cole og DE Joel Heath der i aften må se til fra sidelinjen. Men på injured reserve finder vi udover Deshaun Watson også stjernespillere som DE J.J. Watt og OLB Whitney Mercilus.\nFordelen må ligge hos et velspillende Rams-mandskab på hjemmebane. Uden rookie-sensationen Deshaun Watson på quarterbackpositionen ser denne kamp pludselig noget mere overkommelig ud for Rams, og udsigten til at komme på 7-2 med en sejr i aften er bestemt realistisk.\n(Image credit: Al Bello / Getty Images)\n(Featured image: WR Sammy Watkins (12) – credit: @RamsNFL via Twitter)\n2017 Season, Injury Update, Opinion & Analysis, Previews, Regular Season, Roster Moves\nDunbar aktiveret og Mundt forfremmet\nKontraktforlængelse til CB Troy Hill 2. juni 2019\nTrøjenumre til rookierne og tre UDFA’s mere 14. maj 2019\nILB Bryce Hager tilbage på en ét-årig aftale 6. maj 2019\nS Blake Countess fritstillet og OLB Josh Carraway signed 2. maj 2019\nUndrafted Rookie Free Agents 2019 28. april 2019\nFree Agents (78)\nInjury Update (111)\nOpinion & Analysis (123)\nRegular Season (136)\nRoster Moves (193)\nTraining Camp (38)\n2019 Season (21)\nDon V til Preview NFC Championship: Rams @ Saints\nUlrik Gorm Jensen til Preview NFC Championship: Rams @ Saints


Over 60.000 ferieglade danskere til Ferie for Alle | Dfly\nDen 21. udgave af Ferie for Alle sluttede søndag i MCH Messecenter Herning. Messen bød både på rekordmange udstillere og besøgsfremgang.\n60.665 rejselystne besøgende lagde vejen forbi Ferie for Alle 23.-25. februar 2018. (Foto: MCH/Lars Møller)\nFeriedrømmene lever i bedste velgående hos danskerne, og derfor var der både trængsel og travlhed i de 13 haller i MCH Messecenter Herning, da Ferie for Alle 23.-25. februar inviterede rejselystne danskere indenfor til Skandinaviens største feriemesse.\nMessen, der bød på 1.215 udstillere med alt fra camping og golf til storbyferier og charterrejser, blev besøgt af 60.665 personer – en besøgsfremgang på 1.522 sammenlignet med 2017.\nFerie for Alle 2018 befestet stillingen som Skandinaviens største rejse og feriemesse (Foto: MCH/Lars Møller)\nBesøgsfremgangen samt den store travlhed hos udstillerne og den åbenlyse interesse fra publikum vækker glæde hos administrerende direktør i MCH A/S, Georg Sørensen.\n– Udstillernes store indsats er blevet belønnet med en flot besøgsfremgang, og dermed manifesterer Ferie for Alle sig som Skandinaviens største feriemesse for både fagfolk og forbrugere, siger Georg Sørensen.\nTravlhed og masser af handel\nHos rejsebureauet Albatros Travel, der var tilbage på Ferie for Alle efter 15 års pause, er der masser af optimisme og begejstring efter tre travle messedage:\n– Det har været en stor succes at være tilbage på Ferie for Alle. Interessen har været rigtig stor, og det har været rart at høre, at folk har savnet os. Vores foredrag har været fyldte hver gang, vi har fået masser af bookinger, og generelt har vi bare haft dejligt travlt, så vi har allerede booket en stand til næste år, fortæller Jens H. Rasmussen, salgsdirektør hos Albatros Travel A/S.\nSvenske Kabe Royal Tower er med sine 4.47 meter verdens højeste campingvogn (Foto: MCH/Lars Møller)\nØget interesse for camping\nOgså i campinghallerne, der fyldte hele otte haller på messen, har interessen i år været stor, og Torben Frydenlund Rasmussen, der er landsformand for DK-Camp, beretter om stor optimisme i branchen:\n– Vi kan dårligt få armene ned. Interessen har i år været større, end hvad vi er vant til. Der har været flere gæster i campinghallerne, og de besøgende, der har været forbi, har vist stor interesse.\n– Det er afgørende for os, at vi som branche har et samlingspunkt som Ferie for Alle. Vi kan mærke, at branchen er rykket et step op i måden, de udstiller på, og det er rigtig fedt at se, at alle er med til at løfte niveauet og vise nærheden, samværet og hyggen, som camping netop handler om, siger Torben Frydenlund Rasmussen.\nFerie for Alle havde rekordmange besøgende i 2018 (Foto: MCH/Lars Møller)\nDet var ikke kun Ferie for Alle, der i år kunne fejre 20 års jubilæum. Årets officielle partner, Spanien, har nemlig været med lige fra start, og der var både stor tilfredshed og stolthed at spore hos Den Spanske Stats Turistbureau, der i år var med for 21. gang:\n– Som partnerland har vi i år haft endnu større mulighed for at give de mange besøgende en smagsprøve på, hvad Spanien har at byde på, og vi har fået stor ros af vores gæster for vores to stande og de mange aktiviteter, vi har lavet på messen, siger RaÃºl Castro Cano, Turistchef hos Den Spanske Stats Turistbureau, og fortsætter:\n– Ferie for Alle er branchens største event, og her er et meget stort publikum, så det er en god måde at vise sig frem på.\nCaribien bliver den officielle partner på Ferie for Alle der arrangeres 22.-24. februar 2019.\n(Foto: MCH/Lars Møller)\nB2BCharterarrangørerDanmarkDanske nyheterDestinasjonsselskaperFerieMat & drikkeNaturopplevelserNettportalerPrisutdelingerReisebyråerReisekonsepterReiselivReisemagasinerReisemesserReisenettstederReisetipsSpaniaTurismeTuroperatørerUSA\nMat- og vinfestival i Coral Gables\nB2BCampingutstillingDanmarkDanske nyhederFerie for AlleFolkefestGolfmesseJyllandMCH Messecenter HerningReisemesser