Irland 26. Polen 27. Sverige 28. Australien 29. Rapid 30. Spirit 30. Carrier Drill 31. Seed Hawk 31. NZ Aggressive 32. TopDown PDF\nIrland 26. Polen 27. Sverige 28. Australien 29. Rapid 30. Spirit 30. Carrier Drill 31. Seed Hawk 31. NZ Aggressive 32. TopDown 32.\nDownload "Irland 26. Polen 27. Sverige 28. Australien 29. Rapid 30. Spirit 30. Carrier Drill 31. Seed Hawk 31. NZ Aggressive 32. TopDown 32."\n2 VÆLG DEN RIGTIGE ETABLERINGSMETODE Indhold Introduktion 3 Jordbearbejdning med plov 4 Jordbearbejdning uden plov 8 Øverlig jordbearbejdning 12 Såning direkte i stub 16 Valg af dyrkningsmetode 20 Valg af dyrkningsmetode på gården 22 Valg af dyrkningsmetode i hver mark 24 Erfaringer Irland 26 Polen 27 Sverige 28 Australien 29 Väderstads etableringsteknologi Rapid 30 Spirit 30 Carrier Drill 31 Seed Hawk 31 NZ Aggressive 32 TopDown 32 Cultus 32 Rexius 33 Carrier 33 Maskiner kapacitet og brændstof omkostninger 34 2\n3 VÆLG DEN RIGTIGE ETABLERINGSMETODE Din bedrifts udbytte vores drivkraft Vores mål er at skabe alsidige redskaber til jordbehandling og såning, og som udfører et fortrinligt stykke arbejde uanset hvilket bearbejdningssystem, der anvendes. De fleste af vores redskaber udfører flere opgaver i en enkelt overkørsel, samtidig med at de har en høj fremkørselshastighed alt sammen noget der er med til at spare tid, energi og penge. På de følgende sider vil vi præsentere kendt viden og erfaringer vedrørende de forskellige dyrkningsmetoder. Vi har valgt typiske eksempler på redskaber, som passer bedst ind i de forskellige situationer. Kemikalier og kunstgødning er ofte tilføjet flere gange i løbet af sæsonen, men ved etableringen er der kun én chance for succes. Vores mål er at skabe etableringsløsninger til enhver situation. Vi håber, at du finder et system, der passer til dine forhold. Vi vil gerne benytte lejligheden til at takke de, der har hjulpet med at producere denne brochure. Især vil vi takke agronom Sverker Bertilsson, Sverige for hans bidrag med viden og tekster, samt Dr. Dietmar Schmidt, Tyskland for hans bidrag. Väderstad-Verken AB Definitioner Pløjesystemer. Ved disse systemer skaber ploven grundlaget og udfører den største del af jordbearbejdningen. De efterfølgende harvninger er beregnet til at oprømme / sønderdele, pakke og skabe et såbed, hvor såsæden kan spire og udvikle sig med succes. Afhængigt af jordens struktur, vejrforhold og såmaskine skal der findes den rigtige løsning for at opnå det bedste resultat. Pløjefri dyrkning er ganske enkelt defineret ved at ploven mangler i dyrkningsprogrammet. Pløjefri dyrkning består i harvning, dybdeløsning og direkte såning. Reduceret jordbearbejdning dækker alle systemer hvor der er en bevidst ide med at reducere jordbehandlingen. Det kan f.eks. være systemer, med øverlig pløjning eller systemer, hvor såningen foregår efter en enkelt harvning. Men begrebet reduceret jordbearbejdning er bedst kendt ved pløjefri dyrkning. Såning med forudgående stubbearbejdning såning direkte i stub med total findeling af det øverste jordlag i ca. 10 cm dybde. Direkte såning såning direkte i stubben med meget lidt findeling af det øverste jordlag. ECO bearbejdning / Min-bearbejdning osv. Er alle mere eller mindre kendte systemer beregnet til pløjefri dyrkning. 3\n4 ETABLERINGSLØSNINGER TIL DINE FORHOLD Pløjning er en af de ældste og mest efterforskede processer indenfor landbrug. Fordelene er blandt andet minimale problemer med stråbårne sygdomme og relativ lav følsomhed for regnfulde forhold under bearbejdningen. Ulemperne er hovedsagligt høje omkostninger og tidsforbruget samt den øgede risiko for erosion og tab af fugt. Ved pløjning er målet at begrave forrige års såbed og afgrøderester og det i en dybde på ca cm, og at skabe et nyt såbed i den vendte jord. Vel udført pløjning skaber praktisk talt en stråfri overflade og såbed, hvilket giver relativt få problemer med sygdomme, der stammer fra halm- og afgrøderester. Den større jordbearbejdningsdybde giver samtidig god kontrol med spirende spildkorn, hvilket især er vigtigt i kornprodukter. 4 Dybdebearbejdning med plov Sædskifte Pløjning passer bedre ind, der hvor der er få sædskifte end reduceret jordbearbejdning gør. Dette skyldes hovedsagligt bedre kontrol med spiresæd, og det giver et mindre svampeangreb, når afgrøderester er pløjet ned. Derfor kan pløjning være en måde at øge en bestemt afgrøde på i sædskiftet. Dog kan bestemte sygdomme, f.eks. i hvede, ikke undgås. Så i de fleste tilfælde kan et godt sædskifte også betale sig ved pløjning. I de fleste tilfælde betaler et godt sædskifte sig også ved pløjning Metoder Ved pløjning varierer pløjedybden ofte meget lidt fra år til år. Dette medfører et hårdt jordlag, lige under den jord, der er bearbejdet. I ekstreme tilfælde, hvor der er masser af halm, kan store mængder af halm samle sig lige over dette hårde jordlag. Disse lag er svære for såkornene at trænge igennem, og det giver ringe udvikling af rødder. For at undgå dette, bør pløjedybden varieres fra år til år. Er der store mænger af halm, kan det også være en ide med en overkørsel med f.eks. en Carrier før pløjning for at få blandet halmen i jorden. Maskiner Moderne plove findes i mange forskellige udformninger, med forskellige typer skær, muldplader osv. Jordbehandling efter pløjning har traditionen tro været domineret af tandharver, rotorharver, tromler og lamelplanker. Disc udstyr så som Carrier er ofte brugt. Såning har traditionelt været domineret af ældre skærtyper, som stiller store krav til såbedet. Såmaskiner såsom Rapid og Sprit med tallerkenskær er blevet meget populære. Disse redskaber udfører en grad af harvning i forbindelse med såning, og derfor spares adskillige\n5 DYBDEHARVNING MED PLOV Efter pløjning jævner NZA såbedsharven marken, og forbereder jorden så der kan etableres et godt såbed. Facts ved pløjning Problemer tab af fugt tab af CO2 (i forbindelse med afbrænding) reduktion af regnorme risiko for hårdt jordlag risiko ved våde forhold: slemmet jordknolde risiko ved tørre forhold: knolde flere overkørsler efter pløjning for at opnå et godt såbed ødelæggelse af jordens struktur Fordele Tillader nedbør at trænge igennem Begraver halm, afgrøderester, gødning Kontrol med ukrudt Kan anvendes selv om jorden er lidt våd Jordløsning i dybden Velkendt tillid og tro til pløjning overkørsler for harvning. De har ligeledes en god evne til at bevare deres arbejdsdybde selv under grove forhold. Begge forhold der begrænser kravene til strukturen på et såbed. Kravene til et såbed og placeringen af såkorn er i grunden et spørgsmål om jordens fugtighed. På arealer, hvor såning ofte er efterfulgt af tørt vejr, er Rapid og Spirit med deres præcise placering af såkorn absolut at foretrække. Økonomi Ploven er ikke det absolut dyreste redskab i maskinparken, men dens begrænsede anvendelsesmuligheder gør, at omkostningerne pr. hektar er høje. Desuden er det begrænset, hvor mange hektar, der kan klares med én persons arbejde. Afhængigt af jordens beskaffenhed er der stor forskel på omkomstningerne ved pløjning. I let jord er det muligt at pløje med en større furebredde, og det er også let nok at etablere et acceptabelt såbed efter pløjning. I tung lerjord derimod skal furebredden sandsynligvis reduceres og 2-4 overkørsler skal der måske til for at forberede såbedet efter pløjning. Generelt er de forskelllige pløjesystemer ganske konkurrencedygtige i let jord på grund af de få overkørsler, som er nødvendige. Ydermere kræver denne jordtype ofte en dybere undergrundsløsning end ved reduceret jordbearbejdningssystemer, hvilket reducerer forskellen på disse systemer. 5\n6 ETABLERINGSLØSNINGER TIL DINE FORHOLD Efter pløjning bearbejder Carrier jordknoldene. Vælger man en Carrier udstyret med Crossboard får man endnu flere kræfter til harvning. Crossboard fås i modeller med arbejdsbredderpå op til 6,5m. Både Spirit og Rapid har en formidabel harvningsevne og præsterer et fint såbed før den placerer såkornet. Såmaskinen pakker også jorden efter at have placeret såkornet, hvilket betyder, at der spares Väderstad anbefaler I tung jord og i arealer med mange jordknolde Dette harvnings koncept anbefales på arealer, hvor der forekommer mange jordknolde og når markerne skal harves omhyggeligt inden såning. Rexius tromlen knuser knoldene, og med en eller to overkørsler med NZA vil jordaggregaterne være findelt. adskillige overkørsler. Det sparer både tid, brændstof og holder på fugten. En sidste harvning inden såning udføres af Rapiden selv. Den pakker samtidig jorden efter at have placeret såkornet. (x2) Total Model 7 furet plov Rexius 1020 NZA 1000 Rapid RDA 600S Tid (t/ha) 0,71 0, 13 0,11 0,23 1,18 Brændstof (l/ha) 19,3 5,1 4,9 7,9 37,2 6\n7 For større kapacitet Dette harveoncept anbefales, når der skal spares tid. Efter pløjning skabes der efter en eller to overkørsler med Carrier med Crossboard et lag muld. Den sidste harvning inden såning sørger DYBDE HARVNING MED PLOV Rapiden selv for. Samtidig pakker den jorden efter at have placeret såkornene. (x2) Total Model 7 furet plov Carrier 650 CB Rapid RDA 600S Tid (t/ha) 0,71 0,17 0,23 1,11 Brændstof (l/ha) 19,3 7,7 7,9 34,9 I let jord Dette harvningsystem anbefales i let jord. Er det nødvendigt kan en Carrier (eller Spirit brugt som en Carrier) bruges i første overkørsel for at harve og jævne arealet. En sidste harvning foretages af Spirit en under såningen. Den pakker også jorden efter at have placeret såkornene. Total Model 7 furet plov Carrier 650 CB Spirit 600 Tid (t/ha) 0,71 0,17 0,23 1,11 Brændstof (l/ha) 19,3 7,7 7,9 34,9 Lave omkostninger i fugtigt klima I let til middelsvær jord og under favorable forhold passer Carrier med gummivalse og Crossbord rigtig fint ind. Første overkørsel med Carrier udstyret med Crossboard skaber et fint lag muld. En sidste harvning inden såning foretages alene med Carrieren og det i samme overkørsel som såning. Total Model 4 furet plov Carrier Drill 300 Carrier Drill 300 Tid (t/ha) 1,23 0,46 0,46 2,15 Brændstof (l/ha) 19,2 7,6 7,6 34,4 Vi har valgt traktor ud fra såmaskinen og dermed arbejdsbredde ud fra harvningsredskabet. Flere tal på side 34. 7\n8 ETABLERINGSLØSNINGER TIL DINE FORHOLD Pløjefri dyrkning kan bestå af harvning i 3 25 cm dybde. Valg af harvningsdybde fastlægges i stor udstrækning ud fra jordens struktur. Lettere jord har ofte bedst af en dybere harvning, hvorimod det modsatte er tilfældet i tung jord. Ved reduceret jordbearbejdning med dybdeharvning bliver kultivatorerne brugt til at løsne jorden dybere nede (10 25 cm). De primære grunde til dybdeharvning uden pløjning er den nedsatte risiko for skorpedannelse og slæmning, mindre risiko for erosion og udsigten til at bearbejde flere hektar i timen. Sædskifte På trods af en harvedybde på cm, efterlades der relativt 8 Dybdeharvning uden plov meget halm i overfladen efter dybdeharvning med en stubharve sammenlignet med pløjning. En positiv effekt af dette organiske lag er både en formindsket risiko for erosion og fordampning og samtidig fører det til mindre risiko for svampeangreb, og det skaber god mulighed for et godt sædskifte. To år i træk med den samme afgrøde skal helst undgås, korn bør ikke følge efter korn. Er dette alligevel tilfældet anbefales det at fjerne halmen. Dybdeharvningen giver større mængde korn i sædskiftet sammenlignet med øverlig harvning eller såning direkte i stub. Dog er dette problem ikke så stort, når der sås vårsæd, da der dermed er masser af tid mellem høst og såning som gør, at halmen kan nå at kompostere. Dybdeharvning uden plov Vigtige faktorer som er medvirkende til succes Afgrøderester skal fordeles godt og grundigt Et varieret sædskifte mindsker risikoen for overførsel af plantesygdomme Sygdomsfri afgrøderester med stort set ingen svampeangreb Fordele Forbedrer jordens struktur Mindsker risikoen for erosion, skorpedannelse og slæmning på grund af det organiske lag i overfladen Planerer arealer Mindre tidskrævende i forhold til pløjning\n9 DYBDEHARVNING UDEN PLOV Metoder Dybdeharvning kan indledes med en øverlig harvning for at etablere et falsk såbed (spildkorn og ukrudt spirer). I den næste og dybere overkørsel bliver disse planter ødelagt. Afhængigt af kultivator og resultatet af jordbearbejdningen kan det være nødvendigt med en eller flere efterfølgende harvninger for at planere arealet og få skabt et godt såbed. Cultus har forskellige udstyrsmuligheder afhængig af om den skal køre i let eller tung jord. Kraftige harvetænder kombineret med en stålvalse giver mange kræfter i tung jord. I lettere jord passer gummivalsen i kombination med lettere harvetænder. Ved dybdeharvning uden plov har håndteringen af halmen stor betydning. Med en halmharve på Carrieren, bliver halmen fordelt en gang mere inden harvning. TopDown er en multiharve med stor kapacitet. Arbejdsdybden kan varieres fra 1 til 25 cm. Som en tommelfingerregel kan man sige, at ved dybdeharvning skal der bruges 2 cm arbejdsdybde pr. tons halm. Behandling af halm Ved al pløjefri dyrkning er behandling af halmen vigtig. Godt snittet og jævnt fordelt halm er elementært for et godt resultat. Dog kan der ved dybdeharvning bedre accepteres et større lag halm og knap så god fordeling af denne end ved øverlig harvning, da harvetænderne formår at blande jord og halm godt og grundigt. En tommelfingerregel siger, at ved dybdeharvning skal der bruges 2 cm arbejdsdybde pr. tons halm. Det vil sige, at hvis hveden giver 6 ton/h, skal man harve i en dybde på omkring 12 cm for at få iblandet al halmen. Jordens struktur Jord med ringe eller kun lidt indhold af ler mangler ofte den naturlige opbygning af strukturen og holdbarhed i jordaggregaterne, som ses i lerjord. Uden at blive løsnet, bliver disse aggregater med tiden kompakte og uigennemtrængelige. I sådan jord er dybdeharvning en af måderne at udnytte fordelene ved pløjefri jordbearbejdning uden reduceret udbytte. I lerjord kan dybdeharvning være nødven-dig for at udbedre skaderne i jord, som er komprimeret efter at gyllevogne eller mejetærskere har kørt under våde forhold. 9\n10 ETABLERINGSLØSNINGER TIL DINE FORHOLD TopDown TopDown Cultus Cultus Cultus Både TopDown og Cultus kan udstyres med en række forskellige harvespidser (der findes flere end de her viste). Og muligheden for at få vingeskær gør disse redskaber meget alsidige. På Cultus er der også mulighed for at vælge mellem harvetænder til let jord og til tung jord. Maskinerne De mest almindelige maskiner ved pløjefri dybdeharvning er harver som Cultus i kombination med et tallerkenredskab som Carrier. Et alternativ især til større gårde er den alsidige TopDown. Med dette redskab kan dybde- og øverlig harvning, planering og efterpakning ske i én overkørsel. Vil man nøjes med én enkelt overkørsel, skal man være sikker på effektiv kemisk bekæmpelse eller såmaskiner, som harver jorden såsom Rapid eller Spirit, for at bekæmpe spirende spildkorn og ukrudt. Dybdeharvning skaber et grovere jordlag end øverlig harvning, og det stiller større krav til såmaskinen for at holde sådybden og finishen på såbedet. Rapid og Spirit har en stor harvningsevne og sammen med deres evne til at holde en konstant sådybde, gør det dem yderst velegnede til formålet. Økonomi En kultivator behøver større trækkraftbehov end en plov for at flytte den samme mængde jord. Ofte behøver vi dog ikke at flytte den samme mængde jord. I stedet for vil man løsne og skabe passage i en bestemt dybde. Til det er en kultivator bedre egnet. En TopDown kan klare større areal end en plov på den samme tid. Det betyder stor besparelse af tid. I praksis skifter de fleste landmænd mellem dybde- og øverlig harvning, hvilket også giver en samlet besparelse. Undergrundsløsning Dybdeharvning kan til tider være under pløjedybde (35 50 cm) og kaldes populært for undergrundsløsning. Hyppigheden af undergrundsløsning kan variere fra hvert 3. eller 4. år til endnu sjældnere. Undergrundsløsning giver hovedsagligt en fordel når jorden har en hård. Väderstad anbefaler Stubharvning og falsk såbed Ved at foretage 2 overkørsler får man skabt et falsk såbed og får håndteret ukrudtet. Den første overkørsel med Carrier arbejder halmen ned i jorden og får spildsæd og ukrudt til at spire. Cultus (eller TopDown) arbejder jorden i bund og ødelægger det spirende ukrudt. En sidste harvning før såning udføres af Rapiden selv. Den pakker ligeledes jorden efter såning. Total Model Carrier 650 Cultus 420 Rapid RDA 600S Tid (t/ha) 0,17 0,34 0,23 0,74 Brændstof (l/ha) 7,7 12,5 7,9 28,1 10\n11 Størst besparelse af tid Dette harvningskoncept anbefales, når du ønsker at spare mest muligt. Overkørslen med TopDown bearbejder jorden både øverligt og i dybden. Om nødvendigt kan der sprøjtes for at komme spirende ukrudt og spildsæd til livs. En sidste harvning før såning udføres DYBDEHARVNING UDEN PLOV af Rapiden selv. Den pakker ligeledes jorden efter såning. Total Model Top Down 400 Sprøjte 24 m Rapid RDA 600S Tid (t/ha) 0, 36 0,05 0,23 0,64 Brændstof (l/ha) 13,1 1,2 7,9 22,2 Mekanisk ukrudtskontrol få maskiner Dette harvningskoncept anbefales, når du vil udføre alt arbejde med en TopDown og en Rapid, men også når du ønsker at bekæmpe ukrudtet mekanisk. Den første, øverlige overkørsel med TopDown blander halmen i jorden og derved spirer spildkorn og ukrudt. Senere i den næste overkørsel arbejder TopDown i dybden, og ødelægger samtidig de spirende planter. En sidste harvning før såning udføres af Rapiden selv, og den pakker også jorden efter såning. Total Model TopDown 400 TopDown 400 Rapid RDA 600S Tid (t/ha) 0, 36 0, 36 0,23 0,95 Brændstof (l/ha) 13,1 13,1 7,9 34,1 I let jord I første øverlige overkørsel med Cultus (eller Carrier) blandes halmen med jorden. I anden og dybere overkørsel med Cultus løsnes jorden, og spiret spildkorn og ukrudt bliver samtidig ødelagt. En sidste harvning før såning udføres af Rapiden selv, og den pakker også jorden efter såning. Total Model Cultus 420 Cultus 420 Spirit 600 Tid (t/ha) 0,34 0,34 0,23 0,91 Brændstof (l/ha) 12,5 12,5 7,9 32,9 Vi har ladet såmaskinerne bestemme størrelse på traktor og dermed arbejdsbredden ved harvning. Tallene vedrørende brændstofforbrug er for gennemsnitlig arbejdsdybde. I praksis er den første overkørsel mere øverlig, mens den anden ofte er dybere. Flere tal på side 34 11\n12 ETABLERINGSLØSNINGER TIL DINE FORHOLD Så dybt som nødvendigt, men ikke dybere. Med Carrier til at lægge grunden i et øverligt harvningssystem kan udbyttet holdes med et lavt timeforbrug. Ved reduceret jordbearbejdning med øverlig harvning er formålet at iblande det øverste jordlags afgrøderester og således etablere et godt såbed. Og samtidig undgå at ændre på strukturen i det dybere jordlag. En forudsætning for at dette lykkes er, at der ikke er noget komprimeret jordlag i marken. Sædskifte Ved øverlig harvning er risikoen for sygdomsoverførsel fra afgrøderester stor, og derfor er der øget behov for sædskifte. Det ideelle er et sædskifte, hvor kornafgrøder efterfølges af andre afgrødetyper. Den samme afgrøde bør ikke 12 Øverlig harvning dyrkes to år i træk, korn bør kun efterfølge korn, hvis risikoen for Fusarium er lav, og hvis landmanden er indstillet på at anvende bekæmpelsesmidler mod svampe. De økonomiske fordele ved et godt sædskifte er attraktive uanset jordbearbejdningsmetode. I dag betales en lang række efterafgrøder relativt godt, især raps. Metoder Harvedybden ved øverlig harvning er ca. 1 cm pr. ton halm /ha. Efter strårige afgrøder såsom rug og vinterhvede og ved stort udbytte kan harvedybden være dybere pr ton halm pr ha. I praksis er den normale bearbejdningsdybde 2 10 cm. Øverlig harvning er en relativ ny metode. Det samme er Er der et komprimeret jordlag i marken så undgå øverlig harvning Carrier, som er et redskab designet til denne form for jordbearbejdning. Selv ved øverlig harvning er der en mulig risiko for, at der opstår komprimerede jordlag hvis harvedybden ikke varieres tilstrækkeligt. For at variere bearbejdningsdybden, er et godt råd at harve noget dybere ved afgrøder, som har fordel af det for eksempel ærter, sukkerroer og raps. Halmhåndtering. Fundamentet for et godt resultat med øverlig harvning ligger hos mejetærskeren. God snitning og fordeling af afgrøderester er nødvendigt. Kort snittet halm er lettere at blande i jorden, og det giver et bedre slutresultat. Da alle spildkorn og ukrudtsfrø forbliver i såbedet ved øverlig harvning er kontrol med ukrudt især nødvendigt. Ukrudtsbekæmpelse kan foretages enten ved at sprøjte med ukrudtsmidler eller ved at skabe et falsk såbed. Ved\n13 ØVERLIG HARVNING Ved falsk såbed mener vi, at vi lader det spire efter en første overkørsel med Carrier. Derefter ødelægges de spirede frø og kerner i en anden overkørsel et stykke tid senere. Da alt spildkorn og ukrudtsfrø forbliver i såbedet ved øverlig harvning er ukrudtsbekæmpelse især vigtig. Bekæmpelsen kan være ved at sprøjte med ukrudtsmiddel eller ved mekanisk bekæmpelse. For succes med øverlig harvning er halmhåndtering især vigtig. Godt snittet og jævn fordeling af halmen er grundlæggende, for at få det arbejdet ned i jorden. Ved øverlig bearbejdning er det især vigtigt at undgå at skabe spor i marken. En måde at undgå dette på er at anvende tvillinghjul på traktoren, således at jordtrykket reduceres. falsk såbed mener vi, at vi lader det spire efter en første overkørsel med Carrier. Derefter ødelægges de spirede frø og kerner i en anden overkørsel et stykke tid senere. For at et falsk såbed skal lykkes, skal en første harvning udføres i en dybde af 2 4 cm straks efter høst. Harvningen bør efterfølges af en pakning af jorden. Når ukrudtsfrø og spildkorn er spiret, kan de ødelægges enten ved hjælp af kemikalier eller ved en yderligere gang harvning. Maskinerne Carrier er den førende maskine, når det gælder øverlig harvning. En eller to overkørsler med Carrier burde være nok, når det efterfølges af en harvesåmaskine som Rapid eller Spirit. Afhængig af ukrudtsmængden kan sprøjtning være nødvendig. Moderne harver med efterpakningsfunktion så som Cultus arbejder også godt ved øverlig bearbejdning, selvom det kan være vanskeligt at opnå fuld sønderdeling ved meget øverlig bearbejdning. I sådanne systemer arbejder harven best som et alternativt redskab for dybere bearbejdning inden såning af raps og ærter, og til at fjerne spor, kørespor og til pakning af forland. Carrier er også det primære valg til forårsbearbejdning. Men om foråret kan en traditionel harve som NZ- Aggressive også udføre et rigtig fint stykke arbejde i situationer med moderat mængde halm. Til såning er Rapid og Spirit blandt de bedste alternativer ved øverlig bearbejdning, især når såningen normalt efterfølges af tørt vejr. Hvis man kan regne med nedbør, og markerne er jævne vil Carrier 13\n14 ETABLERINGSLØSNINGER TIL DINE FORHOLD Drill gør et godt stykke arbejde og reducere omkostningerne. Økonomi Øverlig harvning er en økonomisk attraktiv mulighed, da bearbejdning af et mindre volumen af jord mindsker omkostningerne ved jordbearbejdning. I tillæg kræver denne metode færre redskaber og mindre trækkraftbehov. Imidlertid synes afgrøder som ærter og sukkerroer at have behov for en dybere jordbearbejdning for at give et rigtig godt udbytte. Den udgift, der stiger mest, er udgifterne til sprøjtemidler. Selv med et godt sædskifte er der et generelt behov for stadig større doser af sprøjtemidler og sandsynligvis en yderligere tidlig sprøjtning. Carrier er sammen med Rapid, Spirit eller Carrier Drill fundamentet i systemet. Det minimale behov for harven (TopDown eller Cultus) gør, at den enten kan være i maskinfællesskab eller den kan lejes, og derved reduceres kapitalbehovet. Forudsat der er en god forafgrøde, er niveauet af udbyttet ved øverlig harvning det samme som ved pløjede systemer. Gråplet i byg overføres let via afgrøderester. Ved øverlig harvning er risikoen for overførte sygdomme fra afgrøderester stor og derfor er behovet for et godt sædskifte stort. Det ideelle er et sædskifte hvor korn er afløst af en anden type afgrøde. Hold øje med svampesygdomme for at sikre højt udbytte Sygdom Sorter som angribes Risiko ved forfrugt Sneskimmel Vintersæd Kornsort Knækkefodsyge Vintersæd Vintersæd, vårbyg Hvedegråplet Hvede, triticale Hvede Hvedebladplet Hvede, triticale Hvede Fusarium Hvede, byg Korn, majs Bygbladplet Byg Byg Skjoldplet Byg, rug, triticale Byg, rug, triticale Yellow stripe Vinterafgrøder Vinterafgrøder, nogle græssorter Hvedens stinkbrand Vinterhvede Vinterhvede Stinkbrand Vinterhvede Vinterhvede Meldrøjer Korn, især rug Korn, nogle græsarter Kilde: Göran Gustafsson & Peder Waern, SJV Crop Protection Centre, Sweden Väderstad anbefaler Få redskaber falsk såbed En overkørsel med Carrier til at begynde med blander halmen i jorden og bevirker at spildkorn og ukrudt begynder at spire. I næste overkørsel et stykke tid efter ødelægges de spirede planter og den tiloversblevne halm blandes i jorden. En sidste harvning af jorden før såning udføres af Rapiden selv. Ligeledes pakker den jorden efter såning. Total Model Carrier 650 Carrier 650 Rapid RDA 600S Tid (t/ha) 0,17 0,17 0,23 0,57 Brændstof (l/ha) 7,7 7,7 7,9 23,3 14\n15 Arealer med kun lidt halm i overfladen Denne metode er mulig, når der kun er lidt halm i overfladen. Carrieren blander halm i jorden og får derved spildkorn og ukrudt til at spire. Senere kan det fremspirede sprøjtes væk. En sidste harvning ØVERLIG HARVNING før såning udføres af Rapiden selv. Den pakker også jorden efter såning. Total Model Carrier 650 Sprøjte 24 m Rapid RDA 600S Tid (t/ha) 0,17 0,05 0,23 0,45 Brændstof (l/ha) 7,7 1,2 7,9 16,8 Let jord Dette harveprincip anbefales i let jord. Først en overkørsel med Carrier (eller Spirit brugt som en Carrier) som vil blande halmen i jorden, og fremme spiringen af ukrudt og spildkorn. Om nødvendigt foretages en dybere overkørsel med Cultus (eller med Carrier) lidt senere. De fremspirede planter vil blive ødelagt og tiloversbleven halm vil blive blandet i jorden. En sidste harvning af jorden før såning udføres af Spiriten selv. Ligeledes pakker den jorden efter såning. Total Model Carrier 650 Carrier 650 Spirit 600 Tid (t/ha) 0,17 0,34 0,23 0,74 Brændstof (l(ha) 7,7 12,5 7,9 28,1 Mindre omkostninger i fugtigt klima Dette harvekoncept anbefales i let til middelsvær jord i et klima, hvor der er gode muligheder for nedbør. Først en overkørsel med Carrier Drill som vil blande halmen i jorden, og fremme spiringen af ukrudt og spildkorn. Om nødvendigt foretages en overkørsel mere et stykke tid senere. Ukrudtet er ødelagt, og halmen er blandet yderligere i jorden. En sidste harvning foretages i samme overkørsel som såningen. Tromlen pakker jorden over det såede. Total Model Carrier Drill 300 Carrier Drill 300 Carrier Drill 300 Tid (t/ha) 0,46 0,46 0,46 1,38 Brændstof (l(ha) 7,6 7,6 7,6 22,8 Vi har ladet såmaskinerne bestemme størrelse på traktor og dermed arbejdsbredden ved harvning. Tallene vedrørende brændstofforbrug er for gennemsnitlig arbejdsdybde. I praksis er den første overkørsel øverlig, mens den anden ofte er dybere. Flere tal på side\n16 ETABLERINGSLØSNINGER TIL DINE FORHOLD Kampen for at reducere omkostningerne i landbruget forsætter. For at øge indtjeningen har nogle landmænd droppet al jordbearbejdning og erstattet det med såning direkte i stub. Besparelserne kan være store, men for at det skal lykkes har man både brug for store evner og en vis portion af held. Når der sås direkte i stub er formålet at placere den nye afgrøde direkte i det forrige års såbed med så få gener som muligt. Halm og afgrøderester fra den forrige høst ligger uforstyrret på jordoverfladen. Det giver god beskyttelse mod erosion og fordampning. Men det giver samtidig stor chance for planteoverførte sygdomme. 16 Såning direkte i stub Når udbyttet er begrænset af andre faktorer I dag er såning direkte i stub især udbredt i områder i verden, hvor adgang til vand sætter definitive grænser for udbyttet. Canada, dele af USA og Rusland, Ukraine og så videre har relativt mange bedrifter, som anvender systemet. Når det højeste høstudbytte er 2 5 tons pr. ha, er der meget lidt interesse i at investere i etablering. Såning direkte i stub, har vist sig at være ganske konkurrencedygtigt med hensyn til dette. De anvendte typer såmaskiner er hovedsagligt baseret på tallerkenharvning, harvetænder eller grubbere. Sædskifte Da afgrøderester fra året før forbliver på jordoverfladen under hele sæsonen, må valget af afgrøde overvejes nøje. For at opnå stort udbytte ved direkte såning kræver det et godt sædskifte. Et mere monotont sædskifte er muligt ved direkte såning i tørt klima, hvor udbyttet er begrænset pga nedbørsmængden og svampeangreb er begrænset pga tørke. Metoder For at etableringen skal lykkes, må marken være jævn og fri for spor, da der ikke harves, så disse jævnes ud. Jorden må ligeledes være fri for komprimerede jordlag. Halmhåndtering. Afhængig af såmaskine stilles der forskellige krav til graden af snitning af halmen. Men uafhængigt af såmaskinen skal halmen altid fordeles jævnt. Kontrol med ukrudt og spirekorn stiller især krav ved direkte såning. Under gunstige vejrforhold med regn efter høst, kan spildkorn og\n17 DIREKTE SÅNING ukrudtsfrø spire og og giver dermed mulighed for kontrol inden såning. Men såmaskinen bevirker at yderligere kerner spirer. Det er derfor vigtigt at have mulighed for at styre spirekorn fra den forrige afgrøde i den nye afgrøde, der sås. Her er det bedste våben et varieret sædskifte. En mere intensiv harvning med såmaskinen fremmer sandsynligvis spiringen. Dette er noget, der skal tages med i overvejelserne ved direkte såning med Rapid eller Spirit skal frontredskabet anvendes eller ej? Hvis frontredskabet anvendes vil det løsne jord som vil dække såsæden, men vil samtidig frigive jordfugtighed og gøre at ukrudtsfrø vil spire. Maskinerne Seed Hawk er en ikke-jord-bearbejdende såmaskine med en række unikke fordele. De tætsiddende skær bevirker, at jorden generes minimalt. Skærets form er designet, så det fjerner halm fra sårillen, så der opstår optimale forhold for planterne til at udvikle sig i halmfrie forhold. Dette minimerer risikoen for svampesygdomme. Skærenes design sammen med pakkehjulene bevirker at såkornet placeres i fugtig jord med lille afstand til jordoverfladen. Dette giver en hurtig fremspiring og dermed en fordel overfor ukrudt. Rapid og Spirit er begge velegnede til direkte såning, men de har ikke alle Seed Hawk s fordele. Derfor kræver det større opmærksomhed især med hensyn til halmrester, spirekorn og ukrudt. Men for landmænd, som kun anvender direkte såning, når vejrforholdene er optimale, er Rapid og Spirit et udmærket valg. Økonomi Ved at udelukke forudgående jordbearbejdning har man selvfølgelig den ultimative besparelse på omkostningerne ved etableringen. I tillæg til såmaskine, skal kalkulationerne også indeholde omkostningerne ved et øget forbrug af sprøjtemidler. Ydelsesgraden ved direkte såning afhænger for en stor del af udfaldet af etableringen. Ved et perfekt anlagt såbed er der stor sandsynlighed for at opnå samme grad af udbytte som ved andre etableringsløsninger. Dog er risi- 17\n18 ETABLERINGSLØSNINGER TIL DINE FORHOLD koen for at det mislykkes større, og i de indledende beregninger bør der kalkuleres med dette. Kommentarer til 25 cm rækkeafstand Seed Hawk arbejder med en rækkeafstand på 25 cm, hvilket er normal afstand i ikke-bearbejdet jord. Fordelen ved en arbejdsdybde på 25 cm rækkeafstand eller mere er, at det øger såmaskinens evne til at håndtere halm- og afgrøderester. Trækkraftbehovet og slidtage reduceres også. I klimaer med begrænset nedbør er det ofte vand, der sætter grænsen for udbytteniveauet, og såning med mindre rækkeafstand resulterer ikke i større udbytte i sådanne tilfælde. Evnen til at brede sig ved en større rækkeafstand varierer fra afgrøde til afgrøde. Raps og oliefrø har gode evner til at brede sig, så en rækkeafstand på 25 cm er faktisk en fordel i etableringen, selv i områder med bedre nedbørsmængde. Generelt har vinterafgrøder bedre evne til at brede sig, hvorimod vårafgrøder er en smule svagere med hensyn til dette. Dog kan byg og havre breder sig bedre end vårhvede og ærter. Et varieret sædskifte er den bedste måde at sikre sig et højt udbytte. Kornafgrøder bør afløses af f.eks. raps. Afgrøder sået med Seed Hawk er på en måde bedre beskyttet af stubben, og fremspiringen er hurtig og jævn. Skadedyr, som man skal være opmærksom på Insekter og andre skadedyr er ofte mindre berørt af jordbearbejdningen end de er af sprøjtning, da de kan søge væk fra markerne. Dog er der visse undtagelser. Snegle kan forårsage stor skade i afgrøder sået om efteråret, især efter en regnfuld sommer. For at udvikle sig skal sneglen beskytte sig mod sol og varme. Så hvis der er huller i jorden trives sneglen godt. Hvis fordelingen af halm er dårlig, kan sneglene ligeledes gemme sig og blive beskyttet mod solen. Opdages sneglene i tide, er en mild behandling ofte nok til at afgrøden når at passere sit ømme punkt. Vinterraps er ofte mere angrebet, men ødelæggelser i korn kan også forekomme. Bestemte arter af græshopper er bærere af hvedens stinkbrand, og kan kan forårsage stor skade i vinterhvede. Spirekorn af vinterhvede tiltrækker græshopperne, og de kan sprede virus til den fremspirede hvede. Bekæmpelse af spirekorn mindsker risikoen for at dette sker senere. Mider og gallemyg overvintrer i det øverlige jordlag og er også begunstiget ved reduceret jordbehandling. 18\n19 Väderstad anbefaler DIREKTE SÅNING Minimal forstyrrelse Seed Hawk designet specielt til såning med mindst mulig forstyrrelse Seed Hawk designet specielt til såning uden jordbearbejdning har en fortræffelig evne til placering af såkornene. Den skaber minimal forstyrrelse i jorden, følger markens kurver og klarer også fint ujævne arealer. Ved at forstyrre jorden mindst muligt, bevares fugten i jorden, hvilket især er vigtigt i tørt klima. Samtidig betyder det lavt kraftbehov. Total Model Sprøjte 24 m Seed Hawk 600 Tid (t/ha) 0,05 0,26 0,31 Brændstof (l/ha) 1,2 6,6 7,8 Stor forstyrrelse Rapid mulig under gode forhold Rapid kan bruges til direkte såning under gode forhold. Det betyder jævne arealer og kun lidt halm er efterladt i marken. Efter høst bør halmen fjernes inden såning. Total Model Sprøjte 24 m Rapid RDA 600S Tid (t/ha) 0,05 0,23 0,28 Brændstof (l/ha) 1,2 7,9 9,1 Vi har ladet såmaskinerne afgøre traktorstørrelsen og dermed arbejdsbredden på harverne. Flere maskintal på side\n20 ETABLERINGSLØSNINGER TIL DINE FORHOLD Alt er hverken sort eller hvidt, når det kommer til valget af jordbearbejdningssystem. De fleste landmænd, der anvender reduceret jordbehandling anvender en række forskellige måder afhængigt af de aktuelle forhold i den enkelte mark. Imidlertid er der en række faktorer, der mere eller mindre kræver bestemte jordbearbejdningssystemer. 20 Valg af harvesystem Pløjning I sædskifte, hvor korn er efterfulgt af korn og i værste fald af samme sort, er pløjning både den mest driftsikre og billigste mulighed. De besparelser, der kan opnås ved reduceret jordbearbejdning er ofte i de tilfælde elimineret af omkostningerne ved kemikalier eller usikkerheden vedrørende størrelse af udbytte. I meget let jord, hvor et såbed kan etableres ved hjælp af kun en eller to overkørsler, er pløjning ligeledes et relativt billigt system. De største ulemper er den øgede risiko for erosion, tab af fugt og det store timeforbrug pr. hektar. Reduceret jordbearbejdning i dybden Dybdeharvning uden ploven har den fordel, at det kræver mindre tids- og brændstofforbrug. Det giver også et højere indhold af organisk materiale i jordoverfladen, hvilket modvirker slæmning, erosion og fordampning. Dyb reduceret jordbearbejdning er især relevant i jord med dårlig struktur, som kræver en regulær jordløsning. Det kan også være nyttigt i andre typer jord, inden bestemte afgrøder, som er følsomme overfor jordpakning f.eks. ærter og raps. Øverlig reduceret jordbehandling Formålet med øverlig reduceret jordbehandling er at styre ukrudt og spirekorn men med så lille forstyrelse af jorden som muligt, og at blande afgrøderester i det øvre jordlag for at fremme nedbrydningen. Øverlig jordbearbejdning giver stor besparelse i omkostningerne og tid sammenlignet med dybdeharvning. Som følge af øverlig jordbehandlingsdybde har dette system begrænsninger med hensyn til at få styr på komprimering og hjulspor. I tillæg stiller den øverlige iblanding større krav til et godt sædskifte for at opnå en acceptabel grad af driftsikkerhed.\n21 PLØJET ELLER PLØJEFRI Et af de største argumenter for pløjefri dyrkning er jordens egnethed til år efter år at bære tunge maskiner uden at blive ødelagt eller trykket sammen. Hver enkelt overkørsel med maskiner efter pløjning fører til dybe spor og nye sammenpresninger. Såning i ikke bearbejdet jord I ikke bearbejdede systemer foregår såningen direkte i stubben. Det stiller store krav til sædskiftet, håndtering af afgrøderester og jordens struktur. Samtidig er såning direkte i stub den absolut billigste etableringsmetode. På arealer, hvor udbyttet er begrænset af klimatiske forhold så som nedbør og vækstperiodens længde, er såning direkte i stubben måske den eneste måde at opnå et rentabelt udbytte på især når disse faktorer begrænser udbyttet mere end kontrolbare faktorer så som sygdomme, næringsstoffer og ukrudt. Direkte såning med harvesåmaskiner så som Rapid, er mere lig øverlig jordbearbejdning end helt direkte såning, da hele jordoverfladen harves. Den gyldne middelvej De bedste resultater opnås som oftest ved at tilpasse det jordbearbejdningssystem som passer bedst til de aktuelle forhold i stedet for et enkelt system. Der er ikke noget til hindring for at pløjning og direkte såning ikke skulle kunne bruges i samme mark indenfor et sædskifte. Den store ulempe ved ikke at anvende ét bearbejdningssystem er det store antal maskiner, der så skal anvendes. Hvis det areal, der skal bearbejdes er meget stort, kunne den bedste løsning være at have et hovedsystem og så lease eller leje de maskiner, som ikke skal anvendes så ofte. 21\n22 ETABLERINGSLØSNINGER TIL DINE FORHOLD Valg af harvesystem på gården Besvar de 10 spørgsmål på modsatte side og se hvor dine forhold placerer dig med hensyn til hvilket system, du bør vælge. Spørgsmålene er af vidt forskellig værdi og resultaterne giver ikke et éntydigt svar. Begrænsninger Spørgsmål hvor du har svaret 1 2 viser de faktorer, som mest begrænser dit valg af bearbejdningssystem og det kan skabe problemer hvis du forsøger at indføre pløjefri dyrkning eller direkte såning. Ting som kan forbedres? Når du har besvaret alle spørgsmål, så prøv at betragte spørgsmålene med laveste point og stil dig selv spørgsmålet: Kan jeg forbedre dette? Husk at selv i pløjede systemer kan der opnås fordele ved at have gode forhold. Hvor frit kan du vælge? De bearbejdningsforslag, som der gives er kun en vejledning. Hvis dine svar er mellem 4 5 indikerer dette blot, at du kan vælge frit mellem de forskellige bearbejdningsmetoder, hvorimod hvis dine svar ligger mellem 1 2 skulle du måske være mere forsigtig med at anvende fuldstændig reduceret jordbearbejdning, før de eksisterende problemer er afhjulpet. Effektiv tid Til sidst en lille kommentar til spørgsmål 10. Hvordan kan en masse tid i overskud blive en ulempe? Selvfølgelig kan den ikke det, men redskaberne, der anvendes til reducereret jordbearbejdning, har en høj kapacitet og skal anvendes fuldt ud for at fordele omkostningerne. Tid i overskud betyder for lidt brug. Hvis tid ikke er en begrænsende faktor er interessen for at anvende tidsbesparende faktorer såsom reduceret jordbearbejdning og direkte såning sikkert mindre. 22\n23 VÆLG DEN DYRKNINGSFORM DER ANVENDES Hvilket sædskifte anvender du? 1=Ensidigt sædskifte primært med korn 3=Mellemafgrøder efterfulgt af 2 til 3 år med korn 5=Varieret sædskifte - ikke korn efter korn 2 Overvejende jordtype? 1=Let 3=Blandet jordstruktur 5=Tung 3 Hvorledes er jordstrukturen? 1=Relativt ofte hårdt komprimeret 3=Begrænset komprimering af jorden 5=Ingen komprimering af jorden 4 Er der problemer med hjulspor i jordoverfladen 1=Ja en hel del, både fra sprøjte, mejetærsker og jordbehandlingsredskaber 3=Hovedsagligt i sprøjtespor 5=Nej 5 Hvor godt er halmen fordelt 1=Store mængder, ujævnt fordelt/dårligt snittet 3=Moderat mængde, jævnt fordelt 5=Lille mængde, jævnt fordelt eller presset/afbrændt 6 Hvor stort er ukrudtstrykket? 1=Stort, med konkurrende sorter 3=Normalt 5=Lille, ikke konkurrende sorter 7 Hvor ofte anvender du svampemidler 1=Ofte (2 3 gange om året) 3=Normalt (1 2 gange om året) 5=Sjældent (0 1 gang om året) 8 Hvor ofte tjekker du afgrøden i løbet af sæsonen? 1=Sjældent, fra bilen 3=Et par gange om måneden 5=Mindst en gang om ugen, til fods 9 Hvor store chancer tør du tage som landmand? 1=Livrem og seler, tak 3=Jeg tør tage en chance 5= Hvo intet vover, intet vinder er mit motto 10 Er tiden en begrænsende faktor for dig? 1=Nej, jeg har tid nok til etablering 3=I en vis udstrækning 5=Ja, jeg er nødt til at begrænse tidsforbruget i forbindelse med etablering Anbefalet valg af bearbejdningssystem Plov Plov (Plov) Blandet Blandet Blandet Pløjefri dyrkning Pløjefri dyrkning Direkte såning 23\n24 ETABLERINGSLØSNINGER TIL DINE FORHOLD Valg af harvesystem i hver mark Dette skema er tænkt som en hjælp til at finde ud af, hvilken harvemetode, der passer bedst i den enkelte mark. Ved at overveje forfrugt, jordtype, jordstruktur, ukrudtstryk, planterester osv. Kan der Lettere jord findes et råd for det enkelte areal. Overvejende jordtype? Sværere jord Hvordan er jordstrukturen? God Ikke så god Hvordan er fordelingen af planterester? Harv jorden dybere eller pløj Er hovedårsagen spor i marken? Værre/store mængder God/lille mængde Ja Nej Ikke så god God Hvordan er jordstrukturen? God START Er forfrugten god eller dårlig i forhold til den afgrøde, der skal sås? Hvordan er fordelingen af planterester? Værre/store mængder God/lille mængde (Generelt er en afgrøde af anden art bedre forfrugt end en af samme art) Ikke så god Lettere jord Hvordan er jordstrukturen? God Ikke så god Er der meget ukrudt eller ukrudt, som er svært at få kontrol med? Dybdeharvning eller pløjning Er der mange afgrøderester? Nej Overvejende jordtype? Tungere jord Ikke så god Dybdeharvning eller pløjning. Udlæg eller afgrøder med pælerodnet kan måske forbedre jordstrukturen. 1. Forafgrøde Ja Dybdeharvning eller pløjning 2. Jordtype Hvordan er jordstrukturen? God Er der meget ukrudt eller ukrudt, som er svært at få kontrol med? 3. Jordstruktur 4. Ukrudtstryk / planterester 24\n25 CHOICE FIELD LEVEL Kan afgrøderester fordeles ved hjælp af en halmharve? Hvis ja: Gå til god/lille mængde. Modsat bør du bearbejde jorden i stor dybde. Ja Anvend øverlig harvning i et falsk såbed. Er der meget ukrudt eller ukrudt, som er svært at få kontrol med? Bearbejd jorden i større dybde, specielt i hjulsporene. Nej Hvilket niveau af udbytte forventer du? Normalt eller højt Lavt Anvend direkte såning eller øverlig harvning. Anvend direkte såning. Bearbejd jorden dybt eller pløj. Udlæg eller afgrøder med pælerodsnet kan måske forbedre jordstrukturen. Anvend øverlig harvning i et falsk såbed. Kan afgrøderester fordeles ved hjælp af en halmharve? Hvis ja: Gå til god/lille mængde. Modsat bør du bearbejde jorden i stor dybde. Ja Anvend direkte såning eller øverlig harvning. Normalt eller højt Er der meget ukrudt eller ukrudt, som er svært at få kontrol med? Nej Hvilket niveau af udbytte forventer du? Lavt Anvend direkte såning. Ja Nej Ja Nej Harv jorden dybere eller pløj. Hvilket niveau af udbytte forventer du? Hvis ukrudtet ikke kan kontrolleres bør marken pløjes eller dybdeharves. Hvis det er muligt så sprøjt ukrudet med glyphosat / harvning Ja Normalt eller højt Lavt Normalt eller højt Hvor stor chance tør du tage? Anvend direkte såning eller øverlig harvning. Overvej sprøjtning ved fremspiring om efteråret. Hvor stor chance tør du tage? Større risiko Mindre risiko Større risiko Mindre risiko Øverlig harvning. Overvej tidlig svampebekæmpelse. Dybdeharvning eller pløjning. Overvej tidlig svampebekæmpelse. Øverlig harvning. Overvej tidlig svampebekæmpelse. Dybdeharvning eller pløjning. Overvej tidlig svampebekæmpelse. Hvilket niveau af udbytte forventer du? Lavt 5. Forventet arealudbytte, risiko Anvend direkte såning eller øverlig harvning. Overvej tidlig svampebekæmpelse. 25\n26 ETABLERINGSLØSNINGER TIL DINE FORHOLD System med enkelt overkørsel sparer tid og penge - Väderstad TopDown er en alsidig enkeltkørselsharve, som vil præstere det rigtige ligegyldigt hvad du vil have den til, udtaler Philip Reck, forvalter på Walter Furlong s gård i Irland. - Ved at gå over til systemet med en enkelt overkørsel med en 6m TopDown har vi nedsat timeforbruget med en tredjedel fra 500 timer til 350 timer og sparer derved tid og brændstof. Grubberen er blevet overflødig Nu klarer TopDown al harvning på 1000 ha, som består af egen, forpagtet og fælles jord. Sædskiftet består af alle afgrøder, såsom vinterhvede, byg, vinterhavre og vinterraps, og alt er etablereret med et minimum af jordbearbejdning. - Vi havde brug for at det rette jordlag fremkom, samt at få elimineret hårdt jordlag og det i én og samme overkørsel. Det var vigtigt ikke at skulle have flere overkørsler, og det har nu unødvendiggjort brug af grubber i etableringen. 26 Efterlader marken jævn og plan - TopDown er en meget alsidig maskine, som let kan ændres fra øverlig bearbejdning, hvor den bruger tallerkenerne til at blande halmen i jorden til at arbejde dybere ved hjælp af harvetænderne, der fjerner hårdt jordlag og opkørte hjulspor, tilføjer Mr. Reck: Maskinen indblander al halmen og efterlader et meget jævn og glat resultat. Med individuel indstilling af hver enkelt sektion er det nemt at opnå det resultat i marken, som vi ønsker, forklarer Mr. Reck. Kombinationen af mini-bearbejdningssystemet med Väderstads TopDown og Rapid såmaskine resulterer i en meget jævn overflade i marken. Forbedret jordstruktur mindre trækkraftbehov - Gennem de sidste 6 år har vi anvendt minimal jordbearbejdning og, med humusen fra den snittede halm, er jorden synligt mere letsmuldrende. Dette er klart med til at gøre det lettere at trække vores TopDown, tilføjer Mr. Reck. Arbejder vi i sandet lerjord, har TopDown ingen problemer med at klare omkring 4 ha/t med en hastighed på km/t. Gennemsnitligt brændstofforbrug er omkring 12 l/t. FAKTA: Gård: Philip Reck, Walter Furlong s Dranagh Farm, Wexford, Irland Jordtilliggende: 1000 ha Jordtype: Medium til tung, fugtig mineralholdig jord Sædskifte: Vintersæd inklusiv hvede, byg, havre og raps\n27 ERFARINGER Med Cultus sparer jeg både jordens fugtighed og tid Den største fordel ved minimal jordbearbejdning er tiden man sparer. Brændstofomkostningerne reduceres også, men det hænger tydeligt sammen med den valgte sådybde. En anden vigtig fordel ved reduceret jordbearbejdning er, at jorden bevarer fugten. Jerzy Świerczek, ejer Barlewiczki Farm i Polen, er enig. Minimal jordbehandling har været anvendt på vores gård i 2 år nu. Efterårsbearbejdningen består i en overkørsel med en Carrier 420, en overkørsel med en Cultus 420 og til sidst sås der med en Rapid 300S. Om foråret pløjes jorden inden såning. Vigtigt at bevare jordfugtigheden Selvom det nogle gange kan være nødvendigt at pløje, er resultatet i vid udstrækning, at jorden tørrer ud, hvilket ikke er ønskeligt, da vi ved, hvor vigtigt en faktor vand er for planternes vækst. - Er høsten forsinket, og halmen derfor ikke har tid nok til at ligge og være iblandet jorden efter en overkørsel med Carrier, så pløjer vi, harver og derefter harver og sår vi med Rapid. Men hvis høsten er sket relativt tidligt, som dette år, anvender vi reduceret jordbearbejdning. - Efter min mening er ilt den vigtigste faktor med hensyn til halmnedbrydningen. Selvfølgelig skal der også tilføres kvælstof, men resultaterne er bedst, når jorden indeholder en passende mængde ilt. Det var ingen merudgifter for Jerzy, da han besluttede at gå over til reduceret jordbearbejdning på sin gård. - Passende redskaber og en traktor med passende hestekræfter er nok. Eftersom vores Cultus var den første i Polen, havde jeg ikke mulighed for at se den i arbejde inden jeg købte den. Men mine tidligere gode erfaringer med Väderstads produkter og min tillid til dette fabrikat gjorde, at jeg have lyst til at investere i Cultus, forklarer Jerzy Świerczek. Vi har aldrig haft problemer med fejl i produktet. De anvendte materialer er ekstremt holdbare, hvilket er nødvendigt for at undgå haveri under jordbearbejdningen FAKTA: Landmand: Jerzy Ścierczki, The Barlewiczki farm, northern Poland Jordtilliggende: 500 ha mark, 100 ha eng Jordtype: Medium jord Sædskifte: Ærter, raps og hvede 27\n28 ETABLERINGSLØSNINGER TIL DINE FORHOLD Øverlig bearbejdning frigør værdifuld tid For Per Dolk er tiden en flaskehals. Øverlig jordbearbejdning er løsningen. Carrier passer ind her som hånd i handske. Øverlig bearbejdning frigør tid til Per Dolk udenfor Sparreholm i Sörmland i Sverige. Han driver 500 ha, har en voksende bestand af 220 stk. malkekvæg, 500 stk. ungkvæg samt en entreprenørvirksomhed med 5 ansatte. Tiden udnyttes fuldt ud, men ved at anvende øverlig bearbejdning kan der spares nogle flere timer. - Målet er at bearbejde så øverligt som muligt for at kunne spare tid til andet arbejde; således forklarer han sin strategi. 28 Variation i arbejdsdybde - Carrier er utrolig velegnet til øverlig jordbearbejdning i omkring 5 7 cm dybde. Den blander høstrester godt i jorden, bearbejdningen foregår hurtigt, arbejdshastigheden er stor og det kræver lidt brændstof pr. ha. Dog er Per Dolk forsigtig med at variere sin bearbejdningsdybde. Omkring hvert fjerde år pløjes jorden for at variere arbejdsdybden og derved undgå at skabe et hårdt jordlag. Reddet fremspiring Imidlertid er målet stadig øverlig harvning i første omgang. I dette års forårsbearbejdning fik metoden og Carrieren vist deres sande værdi. Tørke satte ind og to øverlige overkørsler med Carrier efterfulgt af såning med Rapid var taktikken, der blev anvendt for at spare på fugtigheden og få etableret vårbyg som kom perfekt op. Hvis vi havde bearbejdet dybere med harven, ville jorden være blevet for tør, og havde vi pløjet i foråret, kan jeg garantere at der overhovedet intet var kommet op Fordelen ved øverlig Når Per Dolk opsummerer sine synspunkter vedrørende øverlig jordbehandling med Carrier vejer ord som vækst og udbytte tungt. Men afgrødeøkonomi er i centrum. Med pløjning kan de klare 1 ha/t og det er stadig nødvendigt at harve bagefter, men med Carrier klarer de 4 5 ha/t. Vi sparer tid og brændstof. Det er fordelen ved øverlig bearbejdning, siger Per Dolk. FACTS Landmand: Per Dolk, Sparreholm, Sverige Jordtilliggende: 500 ha Jordtype: Siltholdig sandet lerjord Sædskifte: Udlæg, vinterhvede, triticale, hestebønner, ærter, havre/ærter, vårbyg


To verdensnyheder præsenteret ved indvielse af Skjoldhøjkilen - Gellerup.nu\nTo verdensnyheder præsenteret ved indvielse af Skjoldhøjkilen\naf Ole Nørgaard Madsen | 25. maj 2009 | Gellerup.nu, Samvirket\nRådmændene, Louise Gade, Peter Thyssen og Jacob Bundsgaard Johansen foretager den officielle indvielse af Skjoldhøjkilen\nTag en dukkert i Gellerupbadet, gå på indkøb i Bazar Vest og fortsæt med picnic i Skjoldhøjkilen. Det er rådmand Jacob Bundsgaard Johansens opskrift på en rigtigt god familiedag,\nOpskriften indgår i Jacob Bundsgaard Johansens tale ved indvielsen af Skjoldhøjkilen mandag den 25.maj.\nStørre end Marselisborgskoven\nRådmand Peter Thyssen gør i sin indvielsestale opmærksom på, at Skjoldhøjkilen er større i areal end Marselisborgsskoven.\nOgså rådmand Louise Gade er til indvielse. Hun deler rundhåndet ud af sin begejstring for det nye område for leg, læring og bevægelse. En begejstring, som hun tror, hele Århus vil tage del i.\nSidste officielle taler er Bent Hviid, der er formand for den selvejende institution Hasle Bakker, som står for driften af it-systemer og træhuse, mens kommunem står for resten. Bent Hviid erindrer om, at der har været arbejdet med projekt Skjoldhøjkilen i 4½ år. Han indrømmer med tydeligt jysk tonefald, at han er ’ret stolt’ af resultatet.\nBent Hviid fremhæver, at der er to verdensnyheder i Skjoldhøjkilen. Den første er et it-baseret undervisningssystem i det fri. Det punkterer myten om, at brugen af it er for nørder, indendørs for nedrullede gardiner. Systemet flytter undervisning ud i naturen. Instruktion af elever om opgaveløsning foregår gennem mobiltelefon, påpeger Louise Gade.\nDen anden verdensnyhed er løbecoaching via gps. Dette system giver bogstaveligt talt løbende vejledning om, hvordan man bedst klarer det terræn, der ligger umiddelbart foran en.\nLokal beboer glad for anlægget\nEndnu en taler melder sig. Det er Ragnhild Jensen, der sammen med sin hund Filur også gerne vil give udtryk for sin glæde over anlægget. Ragnhild Jensen har boet i Holmstrup i 26 år. Når hun tidligere gik tur med hunden, mødte hun sjældent nogen. "Nu kommer der så mange, at her næsten ikke er til at være med sin hund!" siger hun med et stort smil, som byder de mange andre velkommen.\n– men er der ikke penge til oprensning af den lille sø?\nRagnhild Jensen benytter lejligheden med hele tre rådmænd på stedet til at spørge, om ikke en af dem har lidt penge til overs, så den mindste af søerne også kan blive renset pænt op.\nMen bortset fra den detalje, som måske også bliver klaret, er der enighed mellem rådmænd og deltagere i indvielsen, at samarbejdet mellem de tre magistratsafdelinger, Idrætssamvirket, og den selvejende institution Hasle Bakker har været et projekt, der er lykkedes.\nSkjoldhøjkilen er sammen med Hasle Bakker klar til brug.


Byggeledelse og bygningsinformatik | UddannelsesGuiden\nForside / Uddannelser / Bachelor- og kandidatuddannelser / Kandidatuddannelser / Teknisk videnskabelige kandidatuddannelser / Øvrige teknisk videnskabelige uddannelser / Byggeledelse og bygningsinformatik\nDu får indsigt i såvel den tekniske side af sagen som den mere administrative. Du lærer at benytte it-redskaber til fx tidsstyring, ressourcestyring og kvalitetsstyring, ligesom du får ledelsesværktøjer til bl.a. styring og samarbejde.\nSom færdiguddannet kan du finde jobmuligheder i entreprenørfirmaer, inden for bygherrerådgivning eller i den industri, der fremstiller bygningselementer.\nUddannelsen byggeledelse og bygningsinformatik foregår i et internationalt miljø og henvender sig til dig, der har en anden faglig baggrund end en ingeniøruddannelse, fx som bygningskonstruktør.\nPå uddannelsen får du indsigt i et byggeris faser, fra ideen opstår, og til det står færdigt. Efter første semester vælger du specialisering i enten byggeledelse eller bygningsinformatik.\nPå specialiseringen i byggeledelse arbejder du med samspillet mellem projektering og udførelse af bygge- og anlægskonstruktioner og med analyse og udvikling af systemer til styring og kvalitetssikring af produktion i relation til byggesektoren. Du undervises i emner som:\nPå specialiseringen i bygningsinformatik arbejder du med specifikation, design, implementering og evaluering af IKT-løsninger i byggebranchen. Du lærer om byggebranchens forretningsprocesser, informationsbehov og kommunikationsanalyse, og du får viden om ledelse og tværfagligt samarbejde.\nDer er i løbet af uddannelsen mulighed for at tage et virksomhedsophold i enten Danmark eller udlandet.\nUndervisningen veksler mellem holdundervisning, forelæsninger og projektarbejde, der ofte er gruppebaseret.\nAAU udbyder byggeledelse og bygningsinformatik som en 2-årig kandidatuddannelse.\nByggeri og anlæg (bachelor)\nDu skal desuden opfylde følgende specifikke adgangskrav:\nMatematik C (eller tilsvarende kvalifikationer)\nAndre bachelor- eller professionsbacheloruddannelser kan evt. give adgang til uddannelsen. Læs mere om adgangskrav, ansøgningsfrist og optagelse på www.aau.dk.\nMed kandidatuddannelsen har du mulighed for job i entreprenørvirksomheder, der er leverandører til bygge- og anlægssektoren. Du kan også finde jobmuligheder inden for bygherrerådgivning eller i virksomheder, der fremstiller præfabrikerede elementer til byggerier.\nLæs om arbejdsområder og typer af job inden for ingeniørarbejde og administrativt arbejde.\nMød en ekspert i samarbejde\nAnne Cecilie Lysbo på 36 år er bygningskonstruktør. Hendes opgave er at få samarbejdet mellem...


Saturday 21. May, 2011\nDe seneste par dages drama hos amarorama, fik mig til at tænke på, hvor irriterende det er, at jeg er sådan en kujon. Jeg ville aldrig turde gå på udforskning i gammelt hus med mystiske navneskilte.\nJeg har godt nok aldrig direkte været i en sådan situation, men alligevel ved jeg det. På grund af min narkolepsi drømmer jeg nemlig abnormt meget, mine drømme er meget lange og jeg kan som regel huske det hele bagefter, og en af mine tilbagevendende drømme går ud på, at alle mennesker er døde eller har barrikaderet sig i deres huse. Jeg er alene.\nI hvert fald hvis man ser bort fra de spøgelser og vampyrer der lusker rundt, på jagt efter overlevende. De mennesker, der endnu ikke er blevet spist, gemmer sig i deres huse, og jeg kan regne ud, at de ikke har mange dage tilbage, før deres madlager slipper op. Jeg er blevet udstyret med evnen til at flyve, og nu er det op til mig at redde hele verden!\nDesværre er jeg pissebange, og bruger udelukkende mine superkræfter på at flygte væk fra alt det uhyggelige. Hele natten. Hop, hop, flyv, hop med genfærd lige i hælene.\nDet er sørgeligt. Jeg ville så gerne være bare lidt superhelteagtig, bare en lille smule modig, men selv i mine drømme og udstyret med superhelteevner kan jeg altså ikke gøre noget nyttigt.\nDisse tanker sad jeg og blev lidt bitter over, indtil min lillesøster ringede og reddede dagen:\nDet gælder altså bare om, at vælge sine superhelteevner og sin modstander med omtanke. Jeg føler i hvert fald, jeg har ret godt tjek på denne situation.\nKategorier: Drømme, Eksamen, Familie, Lektiecafé, Mikala, Nørderi, Superhelte, Tanker.\n9 kommentarer til At være en superhelt\nSaturday 21. May, 2011 klokken 09:16\nKloge ord du har på agendaen, og jeg tænkte så meget på dig i går, da jeg sad med en minigravhund på skødet.\nSaturday 21. May, 2011 klokken 10:02\nHa! Ej hvor sjovt! Den var sød ikke? Åh gravhunde er så dejlige og nuttede! Jeg har helt gravhundeabstinenser lige nu.\nSaturday 21. May, 2011 klokken 10:19\nDu er en superheltesøster! *love*\nSaturday 21. May, 2011 klokken 10:37\nÅrhh du er godt nok en rigtig en super-hund.Min 3 årige knægt sad lige nu på skødet af mig da jeg læste dette indlæg og han næsten klatrede helt op på tastaturet og råbte SUPER HUND, MERE SUPER HUND.\nSaturday 21. May, 2011 klokken 10:49\nVirkelig klam tilbagevendende drøm du har der! Mit mareridt lyder jo nærmest hyggeligt nu. At kameraet går i stykker eller taget af tyveknægte.\nSaturday 21. May, 2011 klokken 11:08\nMalou: … i hvert fald når det gælder matematik ;)Karina: Din dreng har god smag ;) Hvor er det sødt!amarOrama: Dit mareridt lyder ubehageligt realistisk. Men ja, det ville jeg nok også foretrække… Jeg er lidt træt af, jeg flere gange om ugen i de sidste MANGE år har skulle vågne op med dårlig samvittighed, over jeg lader jer allesammen blive spist eller dø af sult, på trods af mine superkræfter.\nSaturday 21. May, 2011 klokken 18:10\nJa så hellere dø uden at have flere lektier for ;-)Du kan få mig til at grine! DET er stort!\nSaturday 21. May, 2011 klokken 18:45\nVise ord fra en ægte helt.\nSaturday 21. May, 2011 klokken 23:05\nStine: Det vil jeg så betragte som endnu en superhelteevne ;)Mille: Jo tak – hverdagshelten hverdagsnadia. Det lyder ikke så godt som SuperNadia, men man må jo tage hvad man kan få.


Unge kan få hjælp til at tackle angst og depression - sn.dk - Køge\nKøge Kommune tilbyder nu ?Lær at tackle angst og depression? til unge mellem 15-25 år for syvende gang.\nArtiklen: Unge kan få hjælp til at tackle angst og depression\nUnge kan få hjælp til at tackle angst og depression\nKøge - 07. august 2020 kl. 13:29\nFormålet med kurset er at styrke de 15-25-åriges psykiske helbred og styrke deres motivation for uddannelse og arbejde. Herudover forebygge frafald på ungdomsuddannelserne og fastholdelse af arbejde. Kurset henvender sig til unge med diagnosen angst og/eller depression, eller selvvurderet symptomer på angst og/eller depression.\nPå kurset får de unge muligheden for at møde andre jævnaldrende, der har det på samme måde og afprøve redskaber, som kan give større kontrol over forstyrrende tanker og hverdagen. Kurset har fokus på hjælp til selvhjælp og er ikke psykiatrisk eller psykologisk behandling. Det handler lige så meget om at møde ligesindede, som det gør at få de rette værktøjer til at håndtere sygdommen.\nPå kurset lærer man blandt andet at tackle symptomer på angst og depression, og at klare situationer, der er svære. Det kan bl.a. være gode råd til hvordan de unge får mere energi og overskud i hverdagen.\nGode resultater fra tidligere kurser\nDen nationale effektevaluering fra 2019 viser bl.a. følgende positive effekter hos de unge: Reduktion af symptomer på angst, reduktion af symptomer på depression, øget trivsel, øget mestring, bedre søvnkvalitet samt øget tro på egne evner.\nDer afholdes informationsmøde den 24. august 2020 kl. 17-18 på "Sundhed, Træning og Rehabilitering" i Rådhusstræde 10C, 4600 Køge og der kræves ingen tilmelding. Det er helt uforpligtende at møde op for at høre mere om kurset og finde ud af om det er noget, der kunne være relevant. Det er også en god idé at tage en forælder, ven eller vejleder med.\nTilmelding til selve kurset foregår på informationsmødet. Både kursus og informationsmøde er gratis.\nKurset forløber over 8 mandage á 2,5 time og foregår på "Sundhed, Træning og Rehabilitering" Rådhusstræde 10C, 4600 Køge, fra 7. september til 2. november 2020 i tidsrummet 17.00-19.30\nKurset udbydes også online\nInteresserede i onlinekurset er velkomne til at kontakte Sundhedskonsulent Jette Juul Damkjer, T:40 33 20 62 eller mail til tackle@koege.dk og oplys navn, telefonnummer og alder, så vil du blive kontaktet.\nLæs mere om kurserne på https://laerattackle.dk/ eller på www.koege.dk/patient


Den affære solgte bedre end Michael Jacksons død | Information\nSort-hvidt. Afsløringerne af den sorte supergolfspiller Tiger Woods' forbrug af kvinder har bragt stjernen til fald. Og at alle kvinderne var hvide har renset yderligere ud i støtterne.\n»I de seneste seks år har Accenture og Tiger Woods haft et meget succesrigt samarbejde i form af et sponsorarrangement, hvor hans resultater på golfbanen har fungeret som en stærk metafor for den forretningsmæssige succes, som Accenture ønsker at være kendt for. Imidlertid har vi som virksomhed besluttet - i lyset af de seneste to ugers omstændigheder og efter nøje overvejelse og analyse - at han ikke længere er den rette figur, når virksomheden skal repræsenteres. Accenture vil lancere en ny kampagne i 2010.«\nDet var ordene i den pressemeddelelse, som et af verdens største konsulentfirmaer, Accenture, sendte ud søndag. Sådan ser det med andre ord ud, når reklamer på en enkelt dag forsvinder i 27 landes lufthavne og internetsider samtidig, og sådan lyder det, når en sponsor trækker et ellers tommetykt økonomisk tæppe væk under fødderne på en global sportsstjerne, der i den grad er røget på røven, efter hvad der dybest set er en personlig tragedie om ægteskabeligt bedrag, affærer på stribe med unge kvinder - alle hvide, og nogle af dem tilsyneladende prostituerede, hvilket vi kommer tilbage til; og en ung mand, der efter alt at dømme har været ude af stand til at sætte personlige grænser for det hold af tilbedere, der dag og nat har omgivet ham i de seneste 10 år.\nDet er værd at bemærke, at Tiger Woods har været kendt, ikke bare som verdens bedste golfspiller - og måske den mest kendte sportsstjerne af alle inden for de seneste fem år - men også har været fremhævet til ulidelighed som en sort rollemodel, en rolig familiefar og en venlig og velovervejet repræsentant for en bestemt maskulinitet, nemlig den determinerede superstar, der aldrig mistede hverken besindelsen eller overblikket og altid udstrålede en ro og en cool rationalitet.\nEn måned er lang tid\nI det seneste nummer af det amerikanske magasin Golf Digest (der udkom efter, skandalen om Woods eskapader var eksploderet, og hele verdens medier - ikke bare sladderbladene - havde travlt med at udforske præcist, hvordan den bedragne hustru, den smukke svenske Elin Nordegren, havde smadret Woods' bil med en golfkølle og angiveligt kradset og slået ham i ansigtet) kan man se et eksempel på, hvordan Woods blev brugt før skandalen.\nForsiden viser golfspilleren sammen med USA's præsident, Barack Obama. Tiger, som de fleste medier kælent insisterer på at kalde sportsmanden, står bag ved en knælende præsident i forgrunden, og teksten, der hører til, siger: 10 tips Obama kan lære af Tiger.\n»Vi er et månedsmagasin med en månedlig deadline,« lød det tamt fra en talsmand, efter alverdens kommentatorer havde gjort sig lystige over forsiden, og sandt er det, at en måned kan være lang både i politik og i sportens verden. Men særligt er den lang for de globale celebrities, som medier over hele verden lever af. Publikum har en umættelig appetit på stjernernes privatliv, og selv public service-medier og seriøse nyhedsbureauer er bukket under inden for de seneste år, og ansætter journalister på stribe, hvis eneste kvalifikation er, at de kender stjernernes privatliv ud og ind - og naturligvis gerne med et personligt netværk, der gør at de kan komme 'rigtigt' ind på livet af de mennesker, hvis liv det hele drejer sig om.\nSolgte bedre end Obama\nTil Associated Press siger Yahoos topchef Carol Bartz, at netmediet allerede nu har tjent flere penge på Tiger Woods-historien end på Michael Jacksons død, og i øvrigt også mere end på indsættelsen af præsident Obama. Sexskandalen er »bedre end Michael Jacksons død«, fordi det er »nemmere at sælge annoncer ved siden af historier om intime sager end ved siden af en begravelse,« konstaterer hun. At Tiger Woods-sagaen med andre ord også drives af begæret efter de penge, der kan tjenes mange af og hurtigt på mediebrugernes kolossale nyfigenhed, når det gælder kendtes sexskandaler, er således en triviel og åbenlys konstatering. Det er mere interessant at fundere over, hvad der ellers ligger bag.\nEn tolkning er, at det ikke drejer sig om berømte menneskers liv, men om os selv. De globale mediebrugere ønsker figurer, vi kan projicere vores egen almindelighed væk fra - fra sportsstjerner til kongelige over skuespillere til rockmusikere - så vi et øjeblik kan forestille os, at det er os, der lever et drømmeliv langt væk fra bleer, mikrobølgeovnmad og daginstitutioner med faste lukketider og i stedet svæver rundt på dybe, bløde tæpper, hvor lokkende natklubværtinder står til vores rådighed på den ene eller den anden måde. Samtidig med at vi får nogle ekstreme eksempler på, hvordan straffen ser ud, når disse rollemodeller fejler eller træder ved siden af manuskriptet. Og vi gyser, mens vi luner os lidt ved, at vi muligvis nok har vores fejl, men de er godt nok ikke af en størrelsesorden, som dem det faldne idol har demonstreret.\nAt sladder netop har en sådan psykosocial funktion, mener Nicholas DiFinzo som er professor i psykologi ved Rochester Institute of Technology. Han har studeret sladderens funktion i hverdagslivet siden 1992 og har lige udgivet bogen The Watercooler Effect.\n»Det beroliger os i virkeligheden at finde ud af, at uanset om man er en af verdens rigeste mænd, så er der tilsyneladende alligevel spilleregler, man ikke ustraffet bryder. Såsom at være systematisk utro med den ene kvinde efter den anden, mens man giver den som engleagtig familiefar,« skrev DiFinzo i Wall Street Journal i weekenden.\nSå langt så godt. Der er fortsat sponsorer, der satser på, at den faldne golfengel vil få orden i sit privatliv, og som foreløbig holder hestene. Hovedsponsor Nike ligger lavt, mens Gillette fredag udtalte, at »Tiger har sagt, at han holder en timeout, og det gør vi så også,« uden at barber-giganten dermed har slået hånden af Woods.\nImens træder den ene unge, blonde kvinde frem efter den anden. Tjenere, natklubværtinder, undertøjsmodeller, tv-værter og - viser det sig nu - en stribe prostituerede eller escortpiger, som Tiger Woods - måske, måske ikke - vidste, bedrev netop denne virksomhed, da han valgte at have sex med dem. Hvis Michelle Brown, en kendt Las Vegas og Hollywood-'Madam,' som påstår, at hun leverede nogle af pigerne, er troværdig - hvilket på nuværende tidspunkt er umuligt at vurdere - betalte Woods op til 15.000 dollars for dates med visse af de unge kvinder. Nogle af dem har imidlertid haft årelange forhold til ham, og beskriver sig selv som soul mates og »kærester der var forelskede«, andre taler om one night stand, mens en tredje gruppe har været bestilt eller fremskaffet til den sorte golfspiller. Det er netop, som den britiske avis The Independent bemærker i en artikel, hvad Tiger Woods havde en bemærkelsesværdig evne til - trods sin status som måske verdens mest kendte og let genkendelige sportsmand - at bedrive sine mange affærer i det stenrige jetsetmiljø i Syndens By, Las Vegas, uden en sjæl tilsyneladende bemærkede det. »I England samler fodboldspillere og soapstjerner deres affærer op i barer og betaler en dyr pris, når tabloidpressen opdager historien. I USA er de smarte nok til at hyre diskrete topprofessionelle mennesker til at håndtere fremskaffelsen af kærester eller elskerinder, og netop fordi der bliver betalt kontant og godt ved kasse 1, har det været muligt for en gift mand som Tiger Woods at leve et veritabelt dobbeltliv komplet i det skjulte,« skriver avisen i en reportage fra det lukkede miljø i Las Vegas, som Woods frekventerede.\nDet sort-hvide spor\nEn ting diskuteres imidlertid glødende intenst i det sorte blogmiljø i USA: Alle elskerinderne og affærerne har indtil videre været hvide, lige som Tiger Woods hustru, Elin Nordegren. Det er ikke noget, mainstream pressen har viet megen opmærksomhed, men i det sorte miljø har det højeste prioritet. På det sorte nationalt syndikerede radioshow the Tom Joyner Morning Show bemærkede værten Tom Joyner, der er en veteran i den sorte, amerikanske underholdningsindustri, i denne uge, at »det sørme var et held, at Tiger ikke giftede sig med en sort kvinde. For hvis en søster fangede dig på fersk gerning, mens du fjollede rundt med en bunke White Hootchie Mamas, så ville hun have skåret bollerne af ham.« På en anden sort radiostation, Magic 100.3 FM, der har hjemme i Washington DC, har lytterne i dagevis harceleret over Woods' tilsyneladende afsky over for kvinder af egen race.\nDen nærmeste blondine\nHistorisk hersker der en enorm mistro i USA's sorte miljø over sorte mænd, der gifter sig med hvide kvinder. Der bliver lynhurtigt dømt selvhad og fornægtelse af egen race, og flere af USA's mest anerkendte politiske kommentatorer har udtalt, at Barack Obama aldrig ville have kunnet vinde præsidentvalget sidste år med en hvid kvinde ved sin side.\nDen legendariske tidligere chefredaktør ved Washington Post Len Downie sagde f.eks. i et interview med Information tidligere i år, at det var Michelle Obamas »klare profil som en sort kvinde, der gjorde Obama (som har en hvid mor og en sort far, red.) spiselig for de sorte vælgere.«\nTiger Woods, der via sine sportslige bedrifter har brudt racebarriererne i en »traditionelt hvid sport« som golf ned, har tidligere nægtet at forholde sig til race og til, hvorvidt han har været set som en sort rollemodel. Woods mor er Thai og hans far sort amerikaner. Og det gav genlyd, da han for nogle år siden selv kaldte sig Cablinasian, som svar på et spørgsmål om hans racetilhørsforhold. Den hjemmelavede term er en sammentrækning af Caucasian, black, Indian og Asian.\nTil Associated Press siger Denene Miller, forfatter til flere bøger om parforhold i det sorte USA, at »det er en diskussion, som har kørt i årevis blandt sorte kvinder. Hvorfor det egentlig er sådan, at så snart de (sorte mænd, red.) når et vist niveau, så tenderer de mod at gå direkte efter den nærmeste blondine.«\nDet respekterede analyseinstitut Pew Research Center i Washington DC har for nylig undersøgt blandede ægteskaber og har vist, at selvom 94 procent af alle sorte i teorien synes, at det er helt fint at gifte sig på tværs af racer, så er sorte den gruppe, der i praksis holder sig mest til sine egne. I undersøgelsen, der har været offentliggjort i tidsskriftet Sociological Quarterly, siger manden bag undersøgelsen, George Yancy, der er professor i sociologi ved University of North Texas og som har skrevet bogen Just Don't Marry One, at »spørgsmålet om, hvor 'sort' en sort er, længe har haft valget af partner som et af de helt afgørende træk, når en sort mand skulle definere sin racemæssige tilhørsforhold.«\nStolthed og herkomst\nCarmen Van Kerckhove, som er grundlæggeren af bloggen Racialicious, hvis omdrejningspunkt netop er race, kultur og sex fortæller til AP, at der har været en stor diskussion på hendes blog i anledning af Woods-skandalen om, hvor grænsen går mellem »præference og fetich«.\nVan Kreckhove har selv en kinesisk mor og en belgisk far og hendes mand er afroamerikaner. »Er der nogen forskel på en hvid fyr, der foretrækker blondiner og en ikke-hvid fyr med samme præference ?« spørger hun. Og giver selv svaret, at »der er mange, som har set skævt til Tiger i et stykke tid, fordi han synes at demonstrere selvhad gennem sit valg af partnere.«\nDen sorte komiker Sheryl Underwood siger i the Tom Joyner Morning Show, at »der ikke er noget som helst i vejen for at en sort foretrækker at gifte sig med en sort. Synes vi måske det er mærkeligt, når jøder foretrækker jøder, eller hvide gifter sig med hvide? Det er et spørgsmål om kulturel stolthed over egen herkomst. Og hvis du som sort mand af princip aldrig dater sorte kvinder, fordi du synes de er ringere end andre kvinder, så har du et problem.«\nWoods står med andre ord alene i verden efter at have forsyndet sig mod alle regler for socialt acceptabel opførsel, og kan ikke regne med hverken sin familie, der har vendt ham ryggen, sine racefæller, der foragter ham, sine kolleger, der udviser en bemærkelsesværdig tavshed, eller de sponsorer, der enten har fyret ham eller afventer udfaldet af mediedomstolens votering. Imens turnerer elskerinderne i den amerikanske presse med saftige historier, hvilket de nok vil gøre i et godt stykke tid endnu. Verden har næppe hørt det sidste til Tiger Woods. Om han nogen sinde vil spille professionel golf igen, står dog helt hen i det uvisse.\nBarack ObamaMichael JacksonMichelle ObamaTiger Woods\nThe IndependentWall Street JournalWashington Post


Verdensbanken advarer: 60 millioner kan ende i ekstrem fattigdom – Ekstra Bladet\n20. maj. 2020 kl. 08:59\nVerdensbanken advarer: 60 millioner kan ende i ekstrem fattigdom\nChef for Verdensbanken, David Malpass, forventer, at den globale økonomiske vækst vil krympe med fem procent som en direkte konsekvens af coronakrisen\n60 millioner mennesker kan blive skubbet ud i ekstrem fattigdom, forudser Verdensbanken. Arkivfoto: Anders Rye Skjoldjensen/Ritzau Scanpix.\nVerdensbanken advarer om, at coronakrisen kan presse omkring 60 millioner mennesker ud i ekstrem fattigdom.\nDen globale coronakrise har allerede betydet, at millioner af mennesker har mistet deres job, har set deres forretning smuldre eller sågar måttet gå fra hus og hjem. Og her er verdens fattigste ikke gået fri. Tværtimod.\n- Millioners levebrød er ødelagt og sundhedssystemer er under stort pres verden over, siger David Malpass, der er chef i Verdensbanken, hvis opgave det er at bekæmpe fattigdom.\n- Verdensbanken finansierer allerede hjælpeprogrammer i 100 af verdens lande. Den har forpligtet sig til at bruge 160 milliarder dollar (omkring 1100 milliarder kroner) over de næste 15 måneder, siger Verdensbankens formand, David Malpass.\nHan påpeger ligeledes, at der forventes en tilbagegang i verdensøkonimien på fem procent.\n- Vi anslår, at op til 60 millioner mennesker vil blive presset ud i ekstrem fattigdom, hvilket vil gøre det af med alle de fremskridt, som er sket for at mindske fattigdom i de seneste tre år. Vores prognoser tyder på dyb recession, siger Malpass, siger han ifølge BBC.\nIfølge Rittzau har Verdensbanken under coronakrisen anvendt 5,5 milliarder dollar (37,5 milliarder kroner) på at støtte trængte sundhedssystemer og afhjælpe manglen på offentlig støtte i fattige lande.\nMen Malpass understreger, at Verdensbankens indsats alene er utilstrækkelig, og han opfordrer indtrængende donorlande til at optrappe bilateral hjælp til fattigere lande.


Sporløs strider mod DRs egen etik | Kultur | DR\nSporløs strider mod DRs egen etik\nI programmet Sporløs forsøger DR at hjælpe en dansker med at få kontakt med et forsvundet familiemedlem. Men det hele er aftalt på forhånd.\nEn million seere følger med, når en dansker med DR1's hjælp forsøger at finde et forsvundet familiemedlem. Jagten på den forsvundne person er nøglen i programmet Sporløs. Men det hele er aftalt på forhånd.\nDet skriver fagbladet Journalisten på sin hjemmeside. Bladet har talt med en række tidligere og nuværende medarbejdere på STV, der producerer Sporløs. De bekræfter alle, at STV aldrig sender en medarbejder af sted, før den eftersøgte er fundet og har sagt ja til at deltage.\n- Når vi tager af sted, er der manuskript på det hele. Alle medvirkende ved, at vi kommer. De er instrueret i, hvad de skal sige. Og de er klar over, at den søgende ikke ved noget, siger en tidligere researcher på Sporløs til Journalisten.\nStrider mod etikken\nSporløs sælger ellers sig selv som et reportageprogram, men reelt er rejsen iscenesat og tilrettelagt hjemme fra Danmark, inden filmholdet tager af sted. Det får seerne ikke at vide, og det strider mod DRs etiske retningslinjer:\n- Det er vigtigt, at både tilrettelægger og redaktør altid gør sig grundige overvejelser om anvendelse af iscenesættelse, rekonstruktion og anvendelse af musik i faktaproduktioner. Resultatet skal give et fair og retvisende billede af virkeligheden. Ved rekonstruktion eller modelbilleder skal dette fremgå tydeligt for seerne.\nEt brud på kontrakten\nIfølge lytternes- og seernes redaktør Jacob Mollerup giver det programmet et klart etisk problem. For virkeligheden er langt fra, som Sporløs fremstiller den.\nUdover seerne aner heller ikke programmets hovedperson, at det hele er aftalt spil. Hos DR er Birdie Bjerregaard ansvarlig for programmet. Og hun har svært ved at se, at Sporløs bedrager seerne. De ved nemlig bedre, siger hun.


Holger Rune sætter stort mål - TV 2\n24. mar. 2021, 06:23\nHolger Rune. Foto: Keld Navntoft / Ritzau Scanpix\nEfter debuten på ATP Touren håber Holger Rune nu, at han kan spille sig ind i kvalifikationen til Grand Slam-turneringen French Open.\nEn karriere med fart på er blevet sat et gear op efter denne måneds debut i det fineste tennisselskab, ATP Touren.\nOm en måneds tid skal han nemlig gerne ligge omkring 100 pladser længere fremme på verdensranglisten, således at han kan komme med i kvalifikationen til French Open, årets anden Grand Slam.\n- Det kræver en del, men jeg tror på det. Jeg har en lille måned til det, så det er det, jeg arbejder hårdt på, siger Holger Rune til TV 2 SPORT.\nHovedturneringen i French Open begynder den 23. maj, mens kvalifikationsturneringen åbner seks dage inden.\nOnsdag rejser han til Monaco for at træne med blandt andre Novak Djokovic, der er nummer et på verdensranglisten.\nEt led i at forberede sig på to til fire - alt efter hvor godt det går - Challenger-turneringer på grus. Det starter i næste uge i spanske Marbella. Jagter bliver sat ind på sejre og dermed point til verdensranglisten.\nATP-eventyret, der startede med exit i første runde i Argentina og siden en imponerende kvartfinale i Chile, har dog allerede givet den 17-årige danske tenniskomet ekstremt stor ballast til den kommende tid.\nHan fik nemlig følelsen af, at han hører til blandt de bedste på ATP Touren.\n- Folk behandlede mig med respekt. Jeg får også bygget noget respekt op, når jeg får lavet nogle gode resultater og trænet en masse med dem, så de kan se, hvordan jeg spiller. Jeg følte, jeg hørte til, siger Rune.\n- Det hele er meget mere professionelt end en future (mindre turnering, red.). Man bliver behandlet godt, man bor bedre, banerne er bedre. Alting er bare lækrere.\nHolger Rune vandt juniorernes sæsonfinale i 2019, ligesom han var nummer et i verden.\nPå den måde er der automatisk blevet åbnet øjne for danskeren, men nu har med egne øjne fundet ud af, at han slet ikke er så langt fra eliten.\nMen der er småting, hvor han godt kan mærke, han ikke har været en del af det fineste selskab mere end to gange.\n- Jeg mangler stadig lidt på fysikken, men hvis jeg mentalt er der, tror jeg på, jeg måske kan vinde en turnering, for det var alligevel fem kampe, jeg vandt, før jeg tabte en, siger Holger Rune.\n- Jeg skal spille disciplineret, for de tager ikke særligt mange dumme valg. Jeg føler, at mit tennis er bedre end af del af spillerne, så jeg skal spille lidt mere disciplineret, tage de rigtige valg hele tiden og måske være lidt mere aggressiv på mine chancer. Det er meget små finesser, der skal være lidt bedre, så tror jeg, den er der.


TrygFonden udvider Familiehus i Aarhus for 21,5 mio. kr. - Region Midtjylland\nDu er her: Om os Aktuelt Nyheder News 2014 02 Februar TrygFonden udvider Familiehus i Aarhus for 21,5 mio. kr.\nTrygFonden udvider Familiehus i Aarhus for 21,5 mio. kr.\nKnap to år efter indvielsen af TrygFondens Familiehus har huset bevist sit værd i en grad, som gør, at TrygFonden nu giver 21,5 mio. kroner til en udvidelse af huset. Regionsrådet i Midtjylland har netop godkendt udvidelsen, og dermed står huset over for en lille fordobling i antallet af værelser, som kan blive hjemlig base for forældre og søskende til alvorligt syge og langtidsindlagte børn.\n- Vi ved, at huset gør en forskel for de familier, der måske ellers er tvunget til at leve adskilt i lange perioder. Når vi samtidig ved, at Aarhus Universitetshospital inden for de næste fem år både samler alle hospitalets børneafsnit i Skejby og samtidig bliver centrum for helt nye funktioner, der vil trække små patienter fra hele landet, er jeg ikke i tvivl om, at der er behov for en udvidelse, siger Gurli Martinussen, direktør i TrygFonden.\nDet er bl.a. udsigten til, at Aarhus Universitetshospital i 2017 etablerer Det Nationale Center for Partikelterapi, som får behovet til at vokse. Her kommer man eksempelvis til at behandle børn fra hele Danmark med kræft i hjernen.\nFremmer lysten til at spise og lege\nI praksis fungerer huset som en fredelig oase for familierne, hvor også bedsteforældre kan være og hjælpe til med at passe raske søskende, vaske tøj og lave mad. De indlagte børn kan komme på besøg i husets hyggelige omgivelser og være sammen med forældre og søskende næsten som derhjemme. Der er i dag plads til 12 familier ad gangen – med udvidelsen bliver der plads til 22. Vinni Stenholt, leder af TrygFondens Familiehus, oplever mange positive tilbagemeldinger.\n- Mange af familierne bor her over længere tid og vender tilbage, så vi kommer til at kende dem godt. Og det er min oplevelse, at huset og mulighederne for samvær – også med de andre familier – er en stor støtte. Det er svært at være det barn, der er sygt, det er svært at være mor og far, og det er svært at være søskende. Huset giver plads til at holde sammen og giver alle en pause fra det kliniske hospitalsmiljø, som hele tiden minder alle om sygdommen. Jeg har set konkrete tilfælde på, at det rent faktisk fremmer børnenes lyst til at spise og lege, siger Vinni Stenholt.\nDet er primært familier til kræftramte børn, for tidligt fødte samt børn med nyre- og urinvejssygdomme og hjertesygdomme, der bor i huset. Ud over tre fastansatte er der over 50 frivillige tilknyttet huset. De passer børnene, laver aktiviteter for dem, bager og arrangerer fællesspisning og står bag tilbud om bl.a. manicure, frisør, massage og mindfulness.\n- De frivillige har en kæmpe betydning for familierne. De hygger om alle og har tid til at lytte til både børn, forældre og bedsteforældre. Vores drift og aktiviteter er baseret på de frivilliges store indsats samt sponsorater, legater og fonde, og vi har fortsat brug for midler for at få hverdagen til at hænge sammen. Derfor håber jeg, at TrygFondens bidrag kan inspirere andre, siger Vinni Stenholt.\nProjekteringen af byggeriet er klar til at gå i gang, og de nye værelser skal stå klar, inden Det Nationale Center for Partikelterapi tages i brug i 2017. Imens byggeriet står på, vil TrygFondens Familiehus fortsat kunne huse 12 familier.\nTrygFondens Familiehus blev indviet i maj 2012 som et samarbejde mellem Regionsrådet i Midtjylland, Aarhus Universitetshospital og TrygFonden. TrygFonden har finansieret etablering af huset og den kommende udvidelse med i alt 48,5 mio. kroner. Fonden ”De Små Glæders Legat” er hovedsponsor på inventar, mens Kræftens Bekæmpelse er underskudsgarant for driften i 10 år.\nKaren Bøgedal, pressechef i TrygFonden: 3056 3432, kb@trygfonden.dk\nVinni Stenholt, daglig leder af TrygFondens Familiehus: 3092 2304, vinnsten@rm.dk\nVibeke Krøll, sygeplejefaglig direktør, Aarhus Universitetshospital: 2095 7259, vibekroe@rm.dk\nFamilier til langtidsindlagte børn på Aarhus Universitetshospital kan flytte midlertidig ind i TrygFondens Familiehus, så de er tæt på det indlagte barn.\n500 familier fra hele landet har boet i huset siden etableringen i 2012.\nTrygFondens Familiehus har en gennemsnitlig belægningsprocent på 85 – i fem af årets måneder i 2013 var den over 90.\nFamilierne bor i huset i gennemsnitligt 14 dage, men enkelte familier bliver boende i flere måneder.\nI dag er der plads til 12 familier i huset, og med udvidelsen vil huset kunne rumme 22 familier.\nFamilien skal selv betale et mindre beløb (100 kr.) for værelset pr. nat. Nogle familier vil kunne få dette beløb godtgjort ved deres hjemkommune.\nHver familie har eget værelse med bad. Derudover er der store fællesarealer med køkken, lege- og aktivitetsrum, opholdsstuer, musikrum, vaskerum, motionsrum, spa og hjemmebiograf.\nFamiliehuset er en selvejende institution, hvis drift og aktiviteter er funderet på sponsorater, legater og fonde.\nFamiliehuset er fuldt ud afhængig af udefra kommende penge og midler for at kunne hjælpe de mange familier i huset.\nMan kan som fond eller virksomhed fx adoptere et af de 12 værelser i huset.\nPrivatpersoner kan også donere til huset.\nSe mere på www.trygfondensfamiliehus.dk\nBørnefamilier fra hele landet bor i TrygFondens Familiehus\nI 2013 så fordelingen af familierne således ud:\n43 pct. fra Region Midtjylland\n32 pct. fra Region Syddanmark\n11 pct. fra Region Nordjylland\n8 pct. fra Region Sjælland\n5 pct. fra Region Hovedstaden\n1 pct. fra Færøerne, Norge, Sverige


Arcada engagerer alt personale, studerende og nøgleinteressenter i rapportering af hændelser\nI de senere år er vigtigheden af sikkerhed og sikkerhedsstyring på arbejdspladsen stærkt voksende på universiteter for anvendt videnskab. Arcada har været i spidsen for sikkerhedsstyring i lang tid: Siden 2017 har Arcada involveret alle mennesker, inklusive studerende, personale og besøgende, til sikkerhedsarbejde og rapportering af hændelser.\n"Vi vil være pionerer inden for forebyggende sikkerhed og sikkerhedsstyring og -udvikling. Vi fandt det vigtigt at vælge et så brugervenligt og fleksibelt værktøj som muligt for at støtte os i dette arbejde, og incy.io matchede perfekt vores behov,” forklarer David Sjöberg, sikkerhedschef i Arcada, som begrundelse bag at vælge Plan Brothers incy.io-system.\nArcada University of Applied Sciences er et svensk-sprogligt universitet for anvendte videnskaber, der blev grundlagt i 1995. Det blev dannet, da uddannelsesinstitutioner, der tidligere har tilbudt andenuddannelse, blev fusioneret til University of Applied Sciences.\nArcada-campusset og dets tjenester er beliggende i Arabianranta, Helsinki, et smukt og udviklende område tæt på centrum og lige ved havet. Der beskæftiger mere end 165 ansatte sig med undervisning og administrative opgaver hver dag. Cirka 3000 studerende undervises i områderne Erhverv og analyse, sundhed og velvære, sygepleje, energi og materialeteknologi og kultur og medier.\nUdfordringer inden implementeringen\nFør implementeringen af Plan Brothers incy.io brugte Arcada traditionelle papirformularer, som måtte suppleres med oplysninger om hændelsen eller den konstaterede afvigelse. Når oplysningerne var blevet udfyldt i papirformularen, skulle de indsendes til manageren på campusfaciliteten.\n”Tidligere var der måske en eller to hændelser om året, fordi de var meget vanskelige at rapportere. Et andet problem var, at sikkerhedsstyring var fuldstændig reaktiv, så de samme hændelser og ulykker kunne godt gentages mange gange, før deres grundlæggende årsager blev adresseret,” siger Sjöberg.\nIncy.io blev lanceret i Arcada i løbet af sommeren og efteråret 2017. Som en del af implementeringen blev Single-Sign-On (SSO) integrationen også implementeret for at tillade login til systemet ved hjælp af Arcadas egne legitimationsoplysninger. Ved at få adgang til systemet ved hjælp af velkendte legitimationsoplysninger var hele organisationen, inklusive studerende, effektivt engageret i rapportering af hændelser uden at glemme vigtigheden af it-sikkerhed.\n”Indførelsen af Incy.io blev straks velkommen, hvilket resulterede i, at der blev rapporteret betydeligt flere hændelser. Den store brugergrænseflade hjalp også til effektivt at håndtere og bearbejde alle hændelser,” siger Sjöberg og tilføjer: ”Jeg kan ikke huske, at jeg modtog nogen rapporter af dårlig kvalitet gennem systemet. Det er dejligt at se alle våge at rapportere alle hændelser, de ser, uden frygt for at få skylden. "\nArcada har dannet sin egen Rektor-ledede Safety Steering Group, der gennemgår hændelser og lærer mere om deres årsager. Systemets succes måles ved antallet af rapporterede observationer: "Selvfølgelig er det vigtigste ikke den absolutte stigning i antallet af observationer, men det faktum, at vores folk ikke er bange for at rapportere dem," forklarer Sjöberg.\nI Incy.io er hændelser kategoriseret efter forskellige opgaver, så meddelelser automatisk sendes til det rigtige personale. Ud over rapportering om hændelser på arbejdsmiljø og sikkerhed tillader systemet også rapportering af it-sikkerhedshændelser, bekymringer, feedback fra studerende, problemer med studerendes service og udvekslingsrelaterede hændelser. Arcada planlægger også at tilføje nye kategorier, når de lærer om eksisterende hændelsestyper.\nSom en sidste større ændring sætter Sikkerhedschef Sjöberg udviklingen af en sikkerhedskultur og fusionen af sikkerhed som en del af den daglige drift: ”Nu rapporteres endda mindre bekymringer hvor de tidligere blev fejet under tæppet. Vi ønsker at tackle problemerne, inden de bliver dyre ulykker eller skader. ”\n“Nu rapporteres endda mindre bekymringer hvor de tidligere blev fejet under tæppet. Vi ønsker at tackle problemerne, inden de bliver dyre ulykker eller skader. ”\nDavid Sjöberg, Sikkerhedschef


Overlæge/afdelingslæge søges til Team for lindrende behandling, RHN (Opslag hos Region Nordjylland)\nOverlæge/afdelingslæge søges til Team for lindrende behandling, RHN\nStilling som overlæge eller afdelingslæge ved Team for lindrende behandling, RHN er ledig til besættelse 1.9.2020 eller efter aftale.\nTeam for lindrende behandling varetager den specialiserede palliative indsats på RHN og i hospitalets optageområde og varetager det lægefaglige ansvar på Hospice Vendsyssel\nPatienterne tilknyttet Team for lindrende behandling har livstruende sygdom og/eller deraf afledte komplekse palliative problemstillinger.\nPatienterne tilses under indlæggelse på hospitalet eller på hjemmebesøg, men der planlægges udvidelse af funktionen med et palliativt ambulatorium, ligesom der også arbejdes på udbredelse af virtuelle konsultationsformer.\nI Team for lindrende behandling arbejdes tværfagligt og foruden læger er der ansat sygeplejersker, fysioterapeuter, sekretær og socialrådgiver.\nTværfagligt varetager Team for lindrende behandling undervisnings- og udviklingsopgaver i primær og sekundærsektor for at styrke og udvikle den basale palliative indsats.\nTeam for lindrende behandling hører organisatorisk og ledelsesmæssigt under Medicinsk afdeling på RHN, hvor den Specialeansvarlige overlæge i Team for lindrende behandling refererer til den Ledende overlæge\nDer tilbydes supervisionsforløb ved psykolog for læger i Team for lindrende behandling.\nSåfremt du finder ovenstående interessant og har lyst til at være med til at udvikle Team for lindrende behandling og den palliative indsats ved RHN, vil vi opfordre dig til at søge stillingen.\nOvenstående kvalifikationer vægtes højt og mange års klinisk erfaring som speciallæge er ikke en forudsætning for at komme i betragtning til stillingen.\nDer er som udgangspunkt tale om en fuldtidsstilling, men deltidsansættelse kan komme på tale efter nærmere aftale.\nDet må påregnes at skulle indgå i den fælles regionale telefoniske palliative beredskabsvagt\nLøn og overenskomst efter gældende overenskomst\nRegionshospital Nordjylland er at Regionshospital med akutfunktion.\nHospitalet står for behandling og pleje af høj faglig kvalitet til borgere i den nordlige del af region Nordjylland.\nHospitalet vægter udover høj faglig kvalitet også et godt samarbejds- og arbejdsmiljø, og så er vi kendt for at der er højt til loftet.\nUddannelse og et aktivt forskningsmiljø vægtes højt.\nYderligere information om hospitalet kan fås på www.regionshospitalnordjylland.dk\nKontakt Kontaktperson Marianne Metz Mørch\nMail: m.moerch@rn.dk Tlf: 97641643\nOprettet d. 24.06.2020, sidst opdateret d. 24.06.2020 2020-06-24 19:04:17.937


Nårh… det er også fordi, du ikke bliver ammet | Ikke et ord om baby\nNårh… det er også fordi, du ikke bliver ammet\nJeg har hørt rygter om, at ammeguerillaen hverver nye medlemmer for tiden. Får flere folk i uniformen. WHO’s babyvenlige initiativ, der i første omgang vist var tiltænkt underernærede afrikanske børn uden adgang til rent drikkevand og mad, har efterhånden printet sig så flot og fint ind på nethinden af det danske folk, at selv ældre mænd nu kan finde på at ytre: Nårh…. er du blevet forkølet. Det er også bare fordi, din mor ikke vil amme dig, så du ikke kan få dine antistoffer. Og fremmede mennesker kan åbenbart finde på at prikke ømsindede nybagte mødre på skulderen i Føtex foran hylden med MME og med hovedet på skrå spørge: Tror du ikke lige, du skal tage en snak med din sundhedsplejerske om det der?\nKære mennsker, er I blevet fuldstændig rablende vanvittige? I skulle sgu’ ha’en olfert, skulle I. Og bagefter skulle I tvinges til beskrive den situation, I er allermest kede af i jeres sølle lorte-liv. På et papskilt. Som skulle hænge om halsen på jer selv, mens jeg sørger for at skubbe jer ind en spørgelysten andenklasse, der lige har lært at læse. Jeps, sådan er jeg.\nMin fødselshistorie gjorde, at jeg ikke kunne amme Ellen. Jeg var i tre uger lænket til en såkaldt malkemaskine, og det er der slet, slet ikke noget mærkeligt i, at den hedder. Men – mælk kom der aldrig noget af. Derfor blev Ellen flaskebarn. Eller det falske barn. For i guder, hvor havde folk travlt med at fortælle om, hvor lyksagliggørende amning er. Jow, tak, røvhul – jeg sidder her med tårerne piblende ned af kinderne, HELT tomme gifler og et hammersultent barn -synes du selv, du hjælper?\nJeg har sjældendt grædt så meget over så lidt. Det er som at troppe op I BabySam og give den dyreste delux-Odder en testur rundt i forretningen for herefter at få øje på prisskiltet. Få noget på tværs i spiserøret. Og langsomt glide over i afdelingen for tabervogne, mens de andre mødre og ekspedienten giver én elevatorblikket. Og lige der er man helt sikker på, at de hvisker til hinanden: Hun er ude på at slå sit barn ihjel. Ring efter Tove fra forvaltningen. Derfor løber man ud på gaden, snubler over et stykke livsvigtigt udfordrende trælegetøj på vejen, mens alle griner højlydt - og ude på Roskildevej er det sgu’ ikke til at sparke sig vej frem for Odder-modeller.\nJa, sådan er det. Ca! Så kære dig. Hvis du ikke ved, hvad du skal sige, er det altså helt i orden at lukke røven.\n6 kommentarer to “Nårh… det er også fordi, du ikke bliver ammet”\nAKC 02. jul, 2011 at 07:02 #\nAndre folk skal da bare lukke munden, med hvad der er godt og skidt. Jeg blander mig da heller ikke i hvad de spiser eller handler ind. Nogengange er der bare ikke nok, ikke næring nok, eller alt alt for pinefuldt. Sagt/skrevet af en mor til: Et flaskebarn (antibiotika 1 gang i sit 21 årige liv, så lidt sund trods alt:o)), 3 langtids (sådan ca 8 år) amme børn, hvoraf øglen på 4 har fået anti.. 4 gange allerede. Det må bunde i ignorante mennekser\nSundhedspersonale og pædagog (Hvad skal der dog ikke blive af mine børn)\nLene 29. jun, 2011 at 14:46 #\nSom du ved, Tine, er jeg jo indehaver af den tvivlsomme ære, det er at være i familie med omtalte fjols:-)\nDet tog mig næsten seks mdr. at tage den lede, jeg følte over mig selv og min krop, som i den grad havde svigtet mig under både graviditet, fødsel og efterfølgende amning (el. mangel på samme) og vende den til noget, der nok bedst kan beskrives som harme. I første grad harme over de forb…. malkekøer, man stødte på overalt, i næste hug på sundhedspersonalet, som ikke lavede andet end at fortælle at “alle mødre kan amme deres børn” (hvad er man forresten så, hvis man ikke kan??) og nu er det efterhånden blevet reduceret til en harme over de totalt uvidende fjolser, der går rundt og strør om sig med de ovennævnte bemærkninger! Og du har så evigt ret, Tine; de skal lukke r…!!! Når næste oplag af din bog bliver trykt, håber jeg, at det bliver i en coffee table udgave, så den kan ligge slået op på en udvalgt side på sofabordet – så kunne det være, at den næste stakkels mor blev skånet bare en lille bitte smule:-)\n@Stine Elise: jeg føler din smerte helt helt inde under huden – der hvor de uvidende fjolser for eftertiden vil møde et “adgang forbudt”-skilt!\nstine elise 27. jun, 2011 at 07:20 #\nVed slet ikke hvor jeg skal begynde. Damen i magasin der spurgte hvorfor jeg kunnne finde på at give flaske? Sygeplejersken da jeg var indlagt med brystbetændelse, der ikke kunne forstå at jeg psykisk ikke kunne amme længere.\nHeller ikke selvom, det er baby der bedst kan få betændelsen ud (jeg så det jeg malkede ud der var helt grønt, det kan fandme ikke være god næring..). Eller børnelægen der uden at lave yderligere undersøgelser kunne konkludere at min søns problem var mælkeallergi -fordi han havde fået flaske..\nAmme-mafiaen skal tænke sig om, de forstår vist ikke hvor hårde de er ved folk i en sårbar situation. Vi forsøger alle at gøre det bedste for vores børn. Det er bare ikke altid at det bedste er den gængse vej..\ntinetholander 27. jun, 2011 at 11:25 #\nDet er nemlig, det de burde. Det lyder også som om, du har været hårdt ramt. Det er jeg ked af at høre. Jeg ved, hvor ondt det gør:O(\nLavendel 25. jun, 2011 at 15:35 #\nMedfølende tanker….du har jo nok opfpstret et dejligt barn …på trods\nMaja 24. jun, 2011 at 14:32 #\nTotalt Nora Malkeko, man bliver forvandlet til. Og det hjælper ikke at kalde maskinen for en brystpumpe. Jeg er ikke specielt blufærdig, men lige præcis med en malkemaskine monteret på frontpartiet var der ikke inviteret tilskuere. Og der kunne ikke blive taget billeder af det.\nOg selvom jeg også godt kunne se det fornuftige i at stoppe amningen (når nu barnet ingenlunde blev mæt af det, men måtte efter-fodres med masser af modermælkserstatning), så var det da ikke sjovt at sige farvel til det. Så den der ammemafia skal bare tage og lukke r….; det er jo ikke fordi, vi tager et bevidst valg om at skade vores børn, vi ikke ammer dem. Vel!