Helse-2019-03 by Mediegruppen as - Issuu\nUdgave 03 / marts 2019\nAF DEN VOKSNE BEFOLKNING I DANMARK ER MODERAT ELLER SVÆRT OVERVÆGTIG\nLivet stopper jo ikke ved de 70\nFå det bedre med musik og dans\nDen onde spiral Mobning og stigmatisering fastholder overvægt\nMBT AFLASTER OG HJÆLPER Uanset om du går eller står vil MBT: • give mere oprejst holdning • aflaste ryg og led • træne muskler MBT 1997 Navy Dame og Herre\nPROBLEMER I FODEN? Den unikke sålkonstruktion aflaster og hjælper ved hælspore og nedsunken forfod. • Sensoren under hælen trykfordeler, så problemer i hælen får ro til at heles. • Den stive gænge aflaster foden, så smerter i forfoden mindskes. • MBT walking har dokumenteret effekt og er klassificeret som medicinsk produkt klasse 1. MBT Colorado Light Blue Dame\nFind din nærmeste forhandler og læs mere om MBT i vores webshop: www.mbtshop.dk | Tlf. 8625 2799 Aksglæde i Svendborg. Bjergkæden i Køge. Boisen i Århus, Randers, Ålborg. Din Fysioterapeut i Esbjerg. Eva sko i Ballerup, Søborg. Givskov Løb i Skive. Horsens Apotek i Horsens. Himmelbjerg Apotek i Silkeborg. Multiatleten i Odense. Nørrevænget Apotek i Silkeborg. MBT Shop i Frederiksberg. MBT Shop i Skjern. 2 Nyholmstrand sko i Frederikshavn. Ortopædi Skomageren i Odense. Skanse sko i Hals. Skoringen i Thisted. Torben Hansen Sport i Frederiksund. Tønder sko i Tønder. Vejle Fysioterapi og Træning i Vejle. Villek sko i Næstved.\nmarts DET FINDER DU I HELSE I\n06 Lisbet Dahl: Livet stopper jo ikke ved de 70\nHelse / Udgave 03 / marts 2019\n16 Når livet er alt for fedt 20 Psykologen: Det er ikke spor fedt at være fed\nVi opdrages til, at når vi kommer op i 60’erne, skal vi pensioneres. Det er også fint, men vi bliver jo ældre og ældre, og hvis man så lever i 10, 20, 30 år mere, så er det lang tid. Derfor bliver man nødt til at tage sig sammen, komme op på dupperne og se på sit liv med friske øjne.\n24 Overvægt skal forebygges med sociale tiltag\n28 Få styr på din mæthed og forbrænding\n32 Skuespil om depression. Menneskebyrden.\n52 En sygdom med mange ansigter\n54 Parkinson blev bænkevarmer 56 Mr. Swing King 58 Magnesium - er nødvendigt\nfor en stærk og stabil krop\n62 Grin, sved og viden på ny diabetesskole\n64 Diabetes og tandsundhed\nNår livet er alt for fedt Over halvdelen af alle voksne i Danmark er moderat eller svært overvægtige.\n42 Skønhed: De flygtige olier 46 Spis dig uden om type 2-diabetes\nHver gang i helse Bøger  Nyt fra Danske Regioner Psykologen  Konsultation  Kryds'en  Syn  Synspunkt  Nyt fra Apotekerforeningen  Skønhed  Konkurrence  Opskrifter  Tænder  Næste nummer \n13 14 20 30 34 36 38 40 42 44 46 64 66\nParkinson: En sygdom med mange ansigter helse / marts 2019\nRet selv, hvis du gider. Det er der vist ikke mange, der efterhånden gør. Og dem, der gør, taler for døve sprogører.\nTaler du også nydansk? Manden lægger på sofaen, og hønen ligger æg. Og han tog hans hat og gik hans vej, fordi han manglede selvskab med hans venner. Ret selv, hvis du gider. Det er der vist ikke mange, der efterhånden gør. Og dem, der gør, taler for døve sprogører. Engang for ikke længe siden gav det røde ører at lave så massive grammatiske fejl. I dag er de blevet mainstream, og mit bedste bud er, at der ikke går lang tid før, det sproglige ukrudt springer ud som rigtige sprogblomster. Og hvad så? Er det ikke komplet ligegyldigt, så længe vi kan forstå hinanden? Altså sproget det udvikler sig da. Vi taler jo ikke længere som vores oldeforældre, vel? Nej, men grammatikken er faktisk det mest stabile ved ethvert sprog, for det ændrer sig kun meget lidt gennem århundrederne, og at kunne sin grammatik har altid været forudsætningerne for at lære andre sprog. Noget, som vi danskere med vores lilleputsprog altid har været nødt til for at kunne begå os i udlandet. Så det kunne gå hen og blive en ægte bjørnetjeneste ikke at kunne de mest simple grammatiske regler. Skulle vi ikke hver især sætte gang i en ligge-lægge quiz i vores omgangskreds? Det kunne blive helt sjovt. Så kan det også være, at hønen gider lægge sine påskeæg i næste måned.\nGod læselyst med Helse i marts.\nhelse Nr. 03/2019 (1271) 65. årgang ISSN 0018-0149 Forsidefoto: Scanpix/Iris Tryk: Aller\nØjenforeningen arbejder for at forebygge synstab gennem støtte til forskning og oplysning helse / marts 2019\nLivet stopper jo de\nDer er ingen undskyldning for at gå i stå, blot fordi man bliver gammel. Man skal forny sig, ellers bliver livets sidste kapitler alt for kedelige for både en selv og ens omgivelser. Det mener Lisbet Dahl, der stadig har fuld fart frem. I disse uger har hun hænderne fulde med sin 33. Cirkusrevy, som har premiere 23. maj. Af: Malene Hedegaard / Foto: Henrik Petit, Ritzau/Scanpix - Stine Bidstrup, Ritzau/Scanpix - Uffe Weng\ni bliver nødt til at tænke os om. Både som enkeltpersoner og som samfund bliver vi nødt til at ændre vores syn på det at blive gammel. Sådan siger Lisbet Dahl, der fylder 73 til april. Hun mener, at udviklingen hen imod stadig højere levealder må få os til at revidere vores syn på alderdommen: – Vi opdrages til, at når vi kommer op i 60’erne, skal vi pensioneres. Det er også fint, men vi bliver jo ældre og ældre, og hvis man så lever i 10, 20, 30 år mere, så er det lang tid. Derfor bliver man nødt til at tage sig sammen, komme op på dupperne og se på sit liv med friske øjne.\nYes mand, vi går da videre Lisbet Dahl har altid været en kvinde med både kontante meninger og en humoristisk facon at fremføre dem på. Det at blive gammel beskriver hun som ‘en mærkelig fornemmelse, for jeg har jo aldrig prøvet\ndet før’. Hun taler engageret om emnet, som også har det med at dukke op, når hun er rundt i landet og holde foredrag: – Det er jo stort set folk på min egen alder, som sidder dér i salen, og til dem siger jeg: "I skal sgu se at komme op på hesten igen. Tænk om, lær jeres børn at tænke sig om, og gør de ting, I har lyst til". For det stopper jo ikke, fordi vi er fyldt 67. Livet bliver ved altså. Og det kan ikke nytte noget, at man sætter sig hen og mimrer "Åhhh, jeg kan ikke noget", for i de fleste tilfælde kan man repareres, selv hvis man fejler noget alvorligt. Heldigvis oplever hun, at stadig flere deler denne indstilling til livet efter de 67. For det at blive gammel er i dag noget helt andet end for blot en generation eller to siden: – Da jeg var ung, var folk jo gamle, når de blev en 40-50 år, så skiftede de ikke frisure eller tøjstil mere. Min mormor gik i de samme kjoler og sko i 30 år. Hun gik\nmed korset og hårnet, tænk, det gjorde hun! Og ikke fordi hun var synderligt bagud, sådan var det bare dengang. Den type findes jo næsten ikke mere. Folk skifter frisure og tøj – lige bortset fra visse mænd selvfølgelig, aj, nogle gange altså. Og jo, nogle går i stå allerede ved de 40, og de bliver måske gamle på en anden måde. Men der er masser over 70 derude, som bare siger: "Yes mand, vi går da videre!", siger hun med eftertryk.\nEn levende kommode Lisbet Dahl tager imod i sin villa i Gentofte på en kølig, sneklædt vinterdag. Helses udsendte er en anelse tidligt på den og står med fingeren på dørklokken, da husets frue kommer ind ad havelågen. Hun ledsages af sin kleppert af en hund, en broholmer ved navn Alma, der straks stormer hen til den ukendte gæst. – Hun gør ikke noget, hun er verdens sødeste hund, forsikrer Lisbet Dahl bero-\nhelse / marts 2019\nTil gengĂŚld mĂĽtte jeg ikke blive spejder, fordi min mor var overbevist om, at de var lesbiske alle sammen. Sindssygt gammeldags, ikke?\nhelse: interview ligende, mens Alma byder velkommen med en salve respektindgydende bjæf. Vel inden for døren får Alma sin faste hjemkomstsnack: "Hun får altid tre frikadeller henne i butikken og tre, når vi er hjemme" – før der bliver kogt vand til te og kaffe. Alma har accepteret gæsten og trisser rundt i stuen. Kradser lidt på havedøren og bliver lukket ud. Lukkes ind igen, da hun et par minutter senere kradser på den fra ydersiden. Falder til sidst til ro i sin kurv ved sofaen efter lidt kærlige småskænd fra sin frue: – Vil du nu ud igen, smukke? Nej, gå nu hen og læg dig! Det er godt, skat. Se, en nem hund, ikke? Hun er så rolig og blid, hun er den sødeste hund, jeg nogensinde har haft. Folk siger til mig ‘Hvor er det godt, at du bor i hus’, men man kunne have hende i en 1-værelseslejlighed. Jeg kunne lige så godt have købt en kommode.\nKort om Lisbet Dahl • F ødt 1946 i København. • U ddannet skuespiller ved Aalborg Teaters elevskole i 1967. •M  edvirkede i 1972 i sin første revy (Rottefælden i Svendborg) og blev hurtigt hjemmevant i genren. Siden 1980'erne medspillende instruktør på Cirkusrevyen med enkelte års undtagelser. Har desuden spillet en lang række både komiske og alvorlige roller på teater, film og TV. • H ar modtaget flere priser for sit arbejde, bl.a. Wilhelm Hansen Fondens Hæderspris (2013) og Reumert Hæderspris (2016). • B or i Gentofte.\nFra Svendborg til Bakken En kommode blev det så ikke i den runde. Faktisk raserede Lisbet Dahl for et års tid siden det meste af stueetagen og gav den en make-over, fordi der skulle ske noget nyt: – Jeg havde efterhånden så mange ting, at jeg ikke vidste, hvor jeg skulle gøre af dem. Man får så mange ting, ikke? Så kommer folk med en vase eller en skål, og den er da pæn, men hvad skal jeg stille op med det? Så jeg skilte mig af med alle møblerne undtagen spisebordet, gulvtæppet og stearinlysekronen over bordet der. Fik malet den ene stue mørk og fik nye stole. Engang imellem skal man vende bøtten, konstaterer hun.\nJobbet som husinstruktør ved Cirkusrevyen har hun dog ingen planer om at skifte ud. I år bliver det 33. gang, hun som medspillende instruktør står i spidsen for Dyrehavsbakkens traditionsrige revy. For revygenren er Lisbet Dahls rette element og har været det siden hendes første møde med den i 1972, i Rottefælden i Svendborg. Nogle år senere kom hun til Cirkusrevyen, først som medvirkende og fra 1985 som instruktør. Og der har hun trådt sine folder stort set siden, kun med korte afstikkere til Helsingør Revyen og Tivoli-Revyen. I dag er hun for mange indbegrebet af moderne dansk revy, og selvom ordet er fortærsket,\ner det næppe helt ved siden af at kalde hende hele Danmarks revydronning.\nTransistor og spejderforbud Performance-genet har hun ikke fra fremmede. Hendes far var skuespiller og teaterinspektør, og hendes mor, som hun voksede op hos, var skuespillerinde. Moderen var med Lisbet Dahls ord ‘en rebel’ og havde lidt andre standarder på opdragelsesfronten end de andre forældre: – Der var stor frihed og stor kærlighed, men hun kunne også være streng. Det, de andre måtte, måtte jeg ikke, og det, de ikke måtte, måtte jeg godt. Jeg havde engang en transistorradio med i skole, som min mor havde købt i Tyskland. Hun sagde: "Den er din, bare jeg låner den, når jeg er på turné". Jeg tror ikke, at de andre forældre gav deres børn sådan en, så alle kammeraterne syntes selvfølgelig, at den var vældig spændende, fortæller hun og fortsætter: – Til gengæld måtte jeg ikke blive spejder, fordi min mor var overbevist om, at de var lesbiske alle sammen. Sindssygt gammeldags, ikke? Hun var ellers ikke spor konservativ omkring homoseksualitet, og mange af hendes gode venner var bøsser. Til sidst fik jeg da også lov, og så var det noget af det mest dødssyge. Man skulle gøre alt på en bestemt måde, og det var ikke lige mig. Jeg holdt kun et halvt års tid, husker hun.\nLivet med Kaas Som ung overvejede hun en overgang at blive sygeplejerske, fordi hendes mor altid sagde, at man som skuespiller skulle tigge om arbejde. Men skuespillet trak, og\nDa jeg var ung, var folk jo gamle, når de blev en 40-50 år, så skiftede de ikke frisure eller tøjstil mere. Min mormor gik i de samme kjoler og sko i 30 år, hun gik med korset og hårnet, tænk, det gjorde hun!\ni 1965 blev hun optaget på Aalborg Teaters elevskole. Efter dimissionen to år senere fik hun engagement på teatret, og derfra gik det slag i slag med skuespilkarrieren. Med scenelivet fulgte mediernes fokus, og hun har med egne ord været i aviserne, siden hun var ung. En af de ting, der især har vakt medieinteresse, var ægteskabet med Preben Kaas i 1970’erne. For et par år siden fortalte hun selv i erindringsbogen ‘Undskyld jeg blander mig’ om, hvordan han ved en enkelt lejlighed blev fysisk voldelig over for hende: Under en ferie sydpå slog han hende i jalousi, men det lykkedes hende at forsvare sig og flygte fra situationen. Hendes reaktion, da de så hinanden igen, var ‘Hvis du nogensinde rører mig igen, slår jeg dig ihjel’. Det gjorde han heldigvis aldrig, men var hun ikke bange for, at det skulle ske igen, hvis han blev vred eller hidsede sig op? – Nej, for Preben hidsede sig ikke op. Han har muligvis haft et større temperament, før jeg traf ham, men den Preben, jeg kendte, var ikke voldsom eller råbende overhovedet. Han var på vej ned, fordi han havde været ramt af uheld og mistet\nsine penge. Han mistede sit selvværd og lukkede ligesom ned, kan jeg se i dag, reflekterer hun og viser den vielsesring frem, som hun stadig går med. Adspurgt, om hun bærer den, fordi han var manden i hendes liv, svarer hun: – Jeg går med den, fordi han betød vanvittigt meget for mig på rigtig mange fronter. Det der manden-i-mit-liv tror jeg ikke rigtigt på, for sidder der så nogle andre herrer derude og tænker: "Nå ok, hvad var jeg så?" Så nej, det var han ikke, og det siger jeg ikke, fordi han var det, og jeg ikke vil sige det, men fordi jeg ikke synes, at det er det rigtige udtryk. Mit liv har været anderledes end de damer, der taler om manden i deres liv, konstaterer hun.\nHavudsigt Efter Preben Kaas kom andre forhold, men i dag er hun single. Fem børn har hun fået, med hver deres far og med en aldersspredning på imponerende 26 år. For et par år siden flyttede den ældste søn ud, men indimellem flytter et af de voksne børnebørn ind og bor hos hende en tid. Så der er altid liv i huset, præcis som hun kan lide det.\nPriser og hædersbevisninger er også drysset hendes vej. Senest fik hun i 2016 en hæders-Reumert, og den blev hun både stolt og overrasket over: – Jeg tænkte ‘What?!’, for den plejer at gå til sådan nogle seriøse nogen. Jeg er jo bare sådan en, man ler ad, og det komiske rollefag rangerer stadig lavere end det seriøse. Derfor er det da fantastisk dejligt at få sådan en pris, for det viser, at nogen synes, at du duer til noget. Ellers er stolthed ikke rigtigt et begreb, hun arbejder med. I hendes ører lyder det, som om hun allerede har trukket sig tilbage og sidder på et plejehjem. Heller ikke fortrydelse indgår i hendes ordforråd, for hun tror på, at alt sker af en årsag. Engang imellem tænker hun på den ene ting, som hun ønskede sig, men aldrig fik, nemlig et hus med havudsigt. Men så tager hun sig i det og tænker: – Hallo, fik aldrig?! Tænk dig nu om, for hvad er det, der er stoppet? Alt slutter ikke, fordi vi fylder 70, det er bare noget, vi har lært. Måske køber jeg en dag det hus ved vandet, hvem ved? Jeg vil hellere se fremad end bagud, slutter Lisbet Dahl.\nSelv det sundeste sind kan løbe tør for ideer. Også når det gælder en afbalanceret, aktiv og givende hverdag. Hvordan bliver du ved at holde dig i gang? Nye impulser, nye hobbyer - nye opskrifter eller ny viden. Helse sorterer i den bugnende bunke af nye udgivelser og viser nogle af de mest interessante frem i hvert blad. Vi er ikke sure anmeldere på udkig efter ting at kritisere. Det er de bedste nye ideer, vi er stødt på, som vi hver gang deler med vores læsere. AFHÆNGIGHED\nMarie Brixtofte: Kun når det regner 224 sider, 299,95 kroner Gyldendal 2019\nHvem tager stoffer hjemme hos jer? Unges misbrug handler ikke længere kun om alkohol. Stoffer er i handlen allevegne, og det kan være svært for forældre at opdage, når deres i øvrigt normalt fungerende børn er blevet hooked. Og hvordan kan familien hjælpe, når de ikke længere er uvidende? Julius og Magnus gik i skole og havde venner. Og så havde de et stigende weekendmisbrug af hash, MDMA og kokain. I bogen fortæller de sammen med deres mødre Lise Mühlhausen og Stine Trampe Broch om den svære kamp ud af misbruget og tilbage til en hverdag med optimisme og fremtid. Deres vigtigste budskab er, at vi er nødt til at tale om dette ungdomsproblem, før det vokser sig endnu større og endnu mere ud af kontrol.\nMit barn tager ikke stoffer – jeg har spurgt … 100 sider, 149,95 kroner People’s Press 2019\nEn fantastisk, forfærdelig far\nMad er ikke noget at være bange for\nNormalt er det ikke biografier, vi skriver om på denne side. Og undertegnede ville nok heller ikke have omtalt – eller læst – en biografi skrevet af Peter Brixtofte. Man skal ikke læse Marie Brixtoftes bog for at blive klogere på hendes herostratisk berømte far. Læs den i stedet for at blive lidt klogere på at være skilsmissebarn, barn til en misbruger – og være vokset op med en masse oplevelser, man gerne havde undgået. Barnet Marie havde masser af grunde til at elske sin far. Men livet rummer andre følelser end kærlighed. Marie blev voksen, men hun har ikke givet slip på mindet om stærke følelser, vi andre også kan lære af.\nJette Uhre: Slip Slankekursmentaliteten 206 sider, 229,95 kroner Muusmann forlag 2019\nMange har i dag et anstrengt forhold til mad. Vi følger kostplaner og slankekure – noget af tiden. Vi ved præcis, hvordan vi burde spise – men kan ikke helt holde det alligevel. Jette Uhre er coach med speciale i spisepsykologi. Hun vil hjælpe os med at få et mere normalt forhold til mad og et mere afbalanceret kropsideal. Hendes opgør med slankekursmentaliteten guider os i retning af et mere naturligt og holdbart forhold til mad – uden begrænsende overbevisninger.\nVORES UDDANNELSE ER LANG. TIL GENGÆLD BLIVER DIN KARRIERE DET OGSÅ Body S|D|S er for længst blevet en anerkendt og efterspurgt behandlingsform. Og i kølvandet på det, er der på markedet opstået flere afarter med tilbud om diverse terapeutuddannelser. Vi siger ikke, at du skal vogte dig for efterligninger. Vi siger blot, at ønsker du den klassiske og højt kvalificerende uddannelse – hvor grundtanken med Body S|D|S teorien så at sige bliver masseret ind i dig – så er der kun ét sted at gøre det. Body S|D|S’s grundlæggende uddannelse er længere, mere kostbar, mere krævende og sigter på at udklække behandlere, der med tiden får forudsætningen for at skabe egne lønsomme og efterspurgte klinikker.\nFaglig dygtighed har ingen smutveje.\nNetop nu udbyder vi pladser til vores uddannelse, der starter op den 7. oktober 2019. Læs mere på body-sds.dk.\nAF BENGT VALENTINO ANDERSEN, TIL BEHANDLING AF KLINISKE SYGDOMME, SPORTSSKADER, FOREBYGGELSE AF helse / marts 2019 13 FORSKELLIGE LIDELSER, VEDLIGEHOLD AF EN SUND KROP OG OPTIMERING AF FYSISKE OG MENTALE PRÆSTATIONER\nUNGE SKAL HAVE EN FÆLLES START PÅ UNGDOMSUDDANNELSERNE Tusindvis af unge risikerer at få længere til en ungdomsuddannelse, og samtidig ved for mange unge for lidt om erhvervsuddannelserne. Derfor foreslår Danske Regioner i nyt udspil, at alle unge fremover skal starte deres ungdomsuddannelse på samme fælles grundforløb. – Det vil give de unge muligheden for at stifte bekendtskab med hele paletten af ungdomsuddannelser i et fælles miljø, siger formand for Danske Regioner, Stephanie Lose.\nVores biologiske byggesten betyder noget, når vi skal behandles Forestil dig et møde med din læge, hvor I taler om dine gener. Din arvemasse. Ud fra den kan lægen fortælle dig præcis, hvad du fejler, hvordan du forebygger bedst – hvilken pille, du skal tage, og om du får mest gavn af en, to eller tre piller. Og hvis din sygdom er arvelig, kan lægen lige så præcist hjælpe dine børn. Altså en stor detaljegrad i både forebyggelse, diagnose og behandling. Det er det, vi kalder personlig medicin. Regionerne er langt i udviklingen af personlig medicin, der skal behandle patienter ved hjælp af arvemasse. Det arbejde skal vi fortsætte, da vi på den måde kan tilbyde en endnu mere præcis behandling til både den enkelte patient og patientens familie, skriver formand og næstformand i Danske Regioner, Stephanie Lose og Ulla Astman i et debatindlæg.\nREGIONERNE ÅBNER VURDERINGSENHED FOR ANONYM NYREDONATION\nRegionerne har besluttet, at hospitaler i fremtiden vil tilbyde medicin til personer med særlig risiko, så de kan undgå HIV-smitte. – Ét nyt tilfælde af HIV er ét tilfælde for meget. Selvom HIV-smitte heldigvis i dag kan behandles, og der sjældent er dødsfald forårsaget af AIDS herhjemme, så bør smitten begrænses, siger Karin Friis Bach, der er formand for Danske Regioners sundhedsudvalg. Medicinen, der består af en pille dagligt, kaldes PrEP, og kan tages af raske som forebyggelse mod HIV-smitte.\nEn ny lov gør det muligt for levende personer at donere anonymt. Derfor åbner regionerne nu Danmarks første vurderingsenhed for anonym nyredonation. – Med den nye enhed vil endnu flere patienter kunne få en rask nyre, siger formanden for sundhedsudvalget i Danske Regioner, Karin Friis Bach. Hvert år venter omkring 400 syge patienter på en rask nyre. Det nye center skal gøre livet lettere for de patienter. – Det er dog vigtigt at huske, at nyrer fra afdøde fortsat er den primære kilde til at hjælpe nyrepatienterne. Derfor vil jeg gerne opfordre alle til at tage aktivt stilling til organdonation – hvad enten man ønsker at donere eller ej, siger Karin Friis Bach. Borgere, der ønsker at høre nærmere om muligheden for at donere en nyre anonymt kan kontakte den fællesregionale vurderingsenhed på tlf. 40 38 39 66.\nRegioner vil tilbyde forebyggende medicin mod HIV-smitte\nSlut med ømme fødder Model Nirvana\nLøs dit snorkeproblem med SnorBan. Få en god nattesøvn og vågn udhvilet! Model Venus\nStop din partners snorken! SnorBan – et effektivt middel mod snorken med dokumenteret effekt!\nGenvind din søvn – køb den i dag på www.snorban.dk\nHurtig levering fra e-mærket butik. Netbutik siden 1996 – godkendt af e-handelsfonden SnorBan DK ApS • Dalgas Avenue 40B • 8000 Aarhus C • www.snorban.dk\nlivet er alt for\nOver halvdelen af alle voksne i Danmark er moderat eller svært overvægtige. Kampen mod de mange kilo kender Line Stausgaard Hansen alt til. I teenageårene eskalerede hendes vægt voldsomt og nåede op over 100 kilo. Til sidst tog hun en afgørende beslutning, som ændrede hendes liv. Af: Mette Buch Jensen / Foto: Jacob Almtoft\nret er 2001. Uge efter uge tænder over en million seere for TV2-programmet ”Livet er fedt.” Programmet følger en gruppe overvægtige på højskoleophold. Alle kæmper med alt for mange kilo. Den yngste af de medvirkende er den 21-årige Line Stausgaard Hansen. – Jeg har altid været en kraftig pige med tendens til overvægt. Men min vægt eksploderede, da jeg blev 16 år, og til jeg fyldte 21 år. I den periode tog jeg 35 kilo på. Dråben var, da vægten ramte over 100 kilo. Jeg havde det rigtig skidt med mig selv og led under voldsomme humørsvingninger. Jeg følte, at jeg ikke kunne være i mig selv. Jeg er perfektionist, men oplevede, at jeg ikke slog til nogen steder. Line Stausgaard Hansen havde nogle samtaler med sin praktiserende læge i den periode, og også hendes forældre var meget opmærksomme på, at hun havde det rigtig skidt. I dag – 18 år efter højskoleopholdet – kan hun sagtens identificere, hvorfor det gik galt: Hun var gået fra at være en aktiv håndbold- og gymnastikpige til at drop-\npe al sport og fokusere på sin uddannelse, sin kæreste og desuden arbejde ved siden af studierne. – Jeg havde forskellige skiftende fritidsjob. Både i en pølsevogn, på en tankstation og på McDonald´s. Det betød, at jeg havde let adgang til usund mad og samtidig ikke havde tid til at dyrke motion. Mit selvværd og min selvtillid blev lavere og lavere. Jeg gik i gymnasiet, jeg var flyttet hjemmefra og boede sammen med en kæreste, som var syg og blev dårligere gennem årene. Jeg havde svært ved at navigere i de mange forskellige roller og var usikker på min egen identitet. Jeg begyndte at trøstespise, fordi jeg ikke kunne overskue tingene. Der er mange følelser koblet til mad. For mig var det en trøst at ty til mad. Min vægt var blot et symptom på min mentale tilstand.\nFarvel til de hjemmelavede frikadeller På trods af årtiers store kampagner for at forebygge og mindske overvægt blandt danskerne, så stiger antallet af overvægtige støt. Det er der en rigtig god forklaring på, siger professor Torben Jørgensen, Institut for Folkesundhed ved Københavns\nUniversitet. Han har forsket i overvægt de seneste 25 år. – Danskerne er ret veloplyste og ved godt, hvorfor de kommer til at veje for meget. Det handler om nogle helt andre ting. To faktorer har ændret sig radikalt de seneste 40-50 år: Mad og motion. Hovedparten af vores mad består af færdige produkter. Tidligere var alt hjemmelavet. Mange af de præfabrikerede produkter, som vi ser i dag, er pakket med salt, sukker og fedt. Samtidig bliver vi konstant bombarderet med reklamer, som lokker os til de usunde valg. Tænk bare på sloganet ”Sulten for sjov.” Oveni hatten, så er al bevægelse taget ud af hverdagen, selv plæneklipperen er motoriseret. Vi behøver ikke bevæge os særligt meget mere. Selvfølgelig skal den enkelte selv tage ansvar for sit liv, men det er ikke alle, der har det overskud. Der er en stor social slagside her, siger Torben Jørgensen. Han mener også, at vi er så påvirkede af de multinationale fødevarevirksomheder, at vi ikke reelt har et frit valg. – Reklamens magt er enorm og kræver politisk regulering. Jeg mener, at reklamer rettet mod børn bør forbydes. Vi bliver konfronteret med usunde varer\nJeg var fra starten bevidst om, at arbejdet med det mentale er det essentielle. Så følger kost og motion naturligt med. Line Stausgaard Hansen\nhele tiden. De er altid i øjenhøjde og lige inden for rækkevidde i supermarkederne. De store firmaer køber sig til de fremtrædende pladser i supermarkedet, hvor de bedst kan promovere deres varer. Derfor står havregryn og gulerødder ikke længst fremme, men bliver trumfet af sodavand, chips og slik. Sundhedskampagnerne siger ”Lad være,” men de kommercielle interesser gør alt, hvad de kan for at lokke os til, siger Torben Jørgensen.\nMaksimumvægt på 80 kilo Sund mad og daglig motion var nøgleordene på Line Stausgaard Hansens højskoleophold tilsat et vigtigt fællesskab med de andre kursister. – Jeg følte mig hjemme fra starten. Jeg var bare mig selv og følte mig tryg og godt tilpas i fællesskabet. Det var også rigtig vigtigt, at motionen var skemalagt, og at den sunde mad var lige ved hånden. Det var en helt naturlig del af min nye hverdag. Jeg fandt gode støtter i lærerne og i de andre kursister. Vi skulle alle starte fra bunden. Det var 16 uger med fokus kun på mig og med mulighed for at udfordre mig selv, udvikle mig og styrke mit selvværd.\nHvordan er det lykkedes dig at bevare dit vægttab? – Jeg var fra starten bevidst om, at arbejdet med det mentale er det essentielle. Så følger kost og motion naturligt med. Når jeg har det godt mentalt, så er det meget nemmere at spise sundt og få motion. Jeg vidste, at jeg skulle lægge hele mit liv om, og jeg forholdt mig til, hvad det krævede. Jeg havde et oprigtigt ønske om at ændre alt. Jeg gik fra 105 kilo til 74 kilo, men jeg ved, at der altid vil være lidt udsving i vægten og perioder, som er mere udfordrende end andre. Så derfor har jeg valgt 80 kilo som min maksimumvægt. Jeg har en aftale med mig selv om, at jeg aldrig må komme over den magiske grænse på 80 kilo. Det forpligter også, at folk stadig kan genkende mig så mange år efter mit ophold på Ubberup Højskole og TV2-programmet, siger Line Stausgaard Hansen og fortsætter: – I alle årene efter højskolen har jeg undervist andre i fitness, zumba og nu håndboldfitness. Jeg har også\nLines gode råd: Vær realistisk og gør det, som du kan lide at lave. Hav fokus på, at motion skal passe ind i din hverdag. Drop kure og koncepter, som kræver tid og kræfter at tilpasse sig til. Tilpas i stedet tingene til din hverdag. Kunsten er at fortsætte: Det handler om at integrere motion og sund mad i din hverdag. Sørg for, at I laver nogle aktiviteter i familien, så det sociale element kommer med.\nuddannet mig til diætist. Jeg trives med at spise sundt og motionere. Og så sørger jeg for at inkorporere motion som en naturlig del af hverdagen. Jeg gider ikke gå i træningscenter for tiden, men træner i stedet derhjemme og kobler af med lange gåture. Jeg ligger ikke under for en bestemt træningsform, men gør det, jeg synes er sjovt og trives med. I stedet for altid at mødes til kaffe og kage, så mødes jeg med mine veninder i svømmehallen og til gåture. Det handler om at finde bevægelse i alt. På en sjov måde.\nDet venlige puf På trods af det stigende antal overvægtige, så er professor Torben Jørgensen moderat optimistisk. Han ser nye strømninger, som peger på et folkeligt oprør mod de multinationale fødevarekoncerner. – De store virksomheder har fået for meget indflydelse. Jeg mærker en større bevidsthed om at få magten tilbage til demokratiet. Der er flere og flere røster, som blander sig i debatten og kræver, at markedet reguleres. Ligesom politikerne ikke må tale med tobaksindustriens lobbyister, så kunne man kræve det samme i forhold til fødevareindustrien. Løsningen på fedmeproblematikken er at prisregulere markedet. Hvis man gør de usunde fødevarer dyre og de sunde fødevarer billige, så vil langt flere fravælge de usunde produkter til fordel for sunde, nærende fødevarer. Man kan for eksempel også\nkræve, at sodavand skal have en minimumspris, så man ikke kan dumpe prisen for at øge salget og dermed forbruget. To canadiske delstater har gjort det med alkohol, og det har haft en effekt på salget, siger professor Torben Jørgensen. Hvilke muligheder har vi derudover for at ændre adfærd og træffe det sunde valg? Svaret er nudging. I detailhandlen og i fødevareindustrien er nudging et velkendt begreb. Nudging kan bedst oversættes til et lille venligt puf, som for eksempel får os kunder til at købe mere og spise mere. Der er mængderabat på chips-poserne, så vi køber to i stedet for en, ligesom sodavandsflaskerne er langt større end tidligere og slikposerne ligeså. Nu har sundhedsverdenen også taget begrebet til sig, men bruger nudging stik modsat; nemlig til at begrænse mængden af mad og vælge det sunde frem for det usunde. Helt basalt kan det handle om at spise af mindre tallerkener, vælge farvestrålende grøntsager og at undgå to liters sodavandsflasker og i stedet vælge en mindre størrelse. – Det handler om at lave nogle elementære benspænd for sig selv og samtidig opmuntre sig selv: Gem slikket væk. Et forsøg med at stille en slikskål tre forskellige steder viste, at dem, der har slikskålen lige inden for rækkevidde, spiser mest. Jo længere slikskålen er væk, jo mindre spiser man af den. Lad være med at købe ind, når du er sulten. Så er risikoen for, at det usunde ryger med i indkøbsvognen meget større. Tag skyklapper\nAF DEN VOKSNE BEFOLKNING I DANMARK ER MODERAT ELLER SVÆRT OVERVÆGTIG. Det viser tal fra Den Nationale Sundhedsprofil 2017.\npå i supermarkedet og lav en indkøbsliste, som du følger, siger professor Torben Jørgensen. Torben Jørgensen fremhæver sukker i flydende form som den helt store s ynder. Hans bedste råd er at skrue voldsomt ned for sodavand, saft, juice og ikke mindst alkohol. Og altid vælge den mindste størrelse karton eller fl  aske. Også Line Stausgaard Hansen er bevidst om sin adfærd, i perioder spiser hun af mindre tallerkener og har altid et skarpt blik på fordelingen af kød, grøntsager og stivelse i form af ris, kartofler eller pasta på sin tallerken.\nDet varige vægttab I dag er Line Stausgaard Hansen 39 år, hun er gift og har en pige på ni år. De seneste ti år har hun været medarbejder i og senest leder af en sundhedsafdeling i Horsens kommune, men er netop tiltrådt stillingen som leder af en helt ny afdeling af en efterskole på Hjarnø i Horsens Fjord med fokus på livsstilsændring. – Jeg brænder så meget for det. Det minder mig meget om mit højskoleophold med samme fokus på sund mad, motion og mental sundhed. Denne gang er målgruppen bare langt yngre, nemlig 9. og 10. klasse. Og Line Stausgaard Hansen selv? Hun har fundet sin balance. – Nu har jeg fastholdt vægten i 18 år, så jeg er ikke bekymret mere. Det handler for mig om at have en accept af, at livet ikke består af snorlige linjer, men at der er bølger op og ned, som udfordrer mig. Det vigtige er ikke at falde tilbage, selvom jeg er frustreret og irriteret. Hvis jeg bliver frustreret over, at jeg har taget 3-4 kilo på, så roser jeg mig selv for, at der stadig er langt op til de 105 kilo. I dag vejer mig sjældent. Jeg havde en diætistvægt, men den var udlånt til et projekt i et helt år. Nu har jeg solgt den. Ellers ville jeg veje mig hver dag. I stedet måler jeg mig med målebånd, kigger i spejlet og mærker efter om mit tøj passer. Men først og fremmest mærker jeg efter, hvordan jeg har det mentalt. Det med vægten vil nok altid ligge i baghovedet, men det har fundet et naturligt leje.\nRonni har fået selvtilliden tilbage\nI foråret 2018 gik Ronni ned med stress, angst og depression. Han kunne have sygemeldt sig fra sin uddannelse som IT-supporter, men han valgte i stedet at tage på Livsstilshøjskolen Gudum for at få glæden, selvtilliden og selvværdet tilbage.\ner kommer mere og mere fokus på, at overvægt ikke bare handler om, at man spiser for meget. Det er i høj grad et symptom på personlige problematikker og skæve samfundsstrukturer. Den erkendelse er de allerede kommet til på Livsstilhøjskolen Gudum, hvor de hjælper deres kursister med at tabe sig ved at arbejde med kost og motion, men også ved at tilbyde et imødekommende og inkluderende fællesskab, som kan give den støtte, mange ellers mangler. Og den tilgang virker. Da Ronni Vognstrup Jensen, 26 år, startede på højskolen i august, var han gået ned med stress, angst og depression, som gjorde, at han ikke kunne passe sin uddannelse. Han hørte om skolen fra en ven, og synes, at det lød som stedet, der kunne give ham den hjælp, han havde brug for. Ronni satte sig nogle mål for, hvad han gerne ville have ud af sit ophold. – Jeg ville gerne tabe omkring tyve kilo, have glæden ved at være sammen med andre tilbage og få mere selvtillid og selvværd, siger han.\nDet er nemmere at ro i flok\nHan har gennem sit ophold fået viden om\nmotion, mad og råvarer, og hvor meget de ting betyder for, om kroppen fungerer ordentligt. Men hvad, der nok er lige så vigtigt, er, at han har fundet nogle mennesker at spejle sig i. Inden han startede på højskolen, havde Ronni en følelse af at stå alene og være udenfor samfundet med sin kamp. Det er han ikke her. – Her er så mange forskellige mennesker, der kæmper med forskellige ting, så jeg føler på en måde, at vi er i samme båd, siger han. Derfor kan de også bakke hinanden op i at få indfriet de ting, de hver især har sat sig for. For Ronni er målene tæt på indfriet.\nDet er de, fordi skolens rammer har givet ham den inspiration, støtte og opbakning, han havde brug for. – Når man har en depression, så bliver det hurtigt den nemme løsning – noget færdiglavet mad eller pizza og jeg tror heller ikke, jeg var kommet i gang med at motionere, hvis ikke der, som der er her, var nogen, der havde trukket mig af sted, siger han. Siden Ronni startede på Livsstilshøjskolen Gudum, er han blevet 20 kilo lettere. Han er blevet gladere og har fået inspiration og blod på tanden til at fortsætte sin udvikling. Han siger selv om opholdet: – Det at jeg har tabt mig, tror jeg, er noget af det bedste, fordi det også har givet mig meget af den selvtillid, jeg manglede, tilbage. www.livsstilshojskolen.dk\nJeg ville gerne tabe omkring tyve kilo, have glæden ved at være sammen med andre tilbage og få mere selvtillid og selvværd.\nHØJSKOLEN helse / marts 2019\nDet er ikke spor fedt at være fed Andelen af overvægtige børn og unge er stærkt stigende. Det er en tendens, der skal tages alvorligt. Alvorlige følgesygdomme i voksenlivet bliver for mange børn med svær overvægt en realitet, hvis ikke de får hjælp. Dertil kommer de psykiske belastninger som følge af svær overvægt. De unge, jeg møder, er triste og kede af deres overvægt. Jeg har endnu ikke mødt en overvægtig, der har været ”ham den humørfyldte, sjove, tykke dreng”. Som psykolog arbejder jeg ofte med udgangspunkt i en motivationsskabende dialog. Motivation til at skabe en ønsket forandring i dit liv. Da jeg for nogle år tilbage begyndte med at samtale med børn, der led af overvægt, var det naturligt for mig at tage udgangspunkt i en motivations orienteret forståelse. Ønsker du at skabe en forandring? Hurtigt stod det klart for mig, at motivations psykologien kommer til kort i kampen mod overvægt. Og i værste fald skabes der i stedet dårlig samvittighed, skyld og skam. For når vægttabet udebliver, er der kun en at bebrejde nemlig dig selv, som tydeligvis ikke vil det nok! Jeg er blevet klogere. Det er andet end viljen, der påvirker resultatet. Din krop vil nemlig forsøge at forhindre et vægttab. Så uanset hvor motiveret du er til en forandring, så rækker det ikke i kampen mod overvægt. Skal man bekæmpe 121,2 overvægt, forudsætter det, at vi som behandler tager medansvar og deler ud af afgørende viden. Ansvaret er ikke længere kun dit, men også mit. Gør du, som jeg siger, vil du lykkes med at reducere din overvægt. Og er du et barn, er der to mere, der skal tage ansvar – nemlig dine forældre.\nSvær overvægt reguleres af et effektivt hormonsystem, som vil gøre alt for at bibeholde fedtet på kroppen. Derfor skal der ændres på alt, hvis man skal sikre et vægttab. Kost, motionsvaner, stillesiddende aktiviteter. Der skal sættes ind på alle f ronter på én gang, for ellers udnytter kroppen det til at bevare fedtmassen. Og der er ikke tale om en fiks lille slankekur, som kan overstås på to uger. Det er for altid. R  esten af livet. Også psykologien er en vigtig funktion. Hvis ikke som motivationsskabende så som vigtig faktor i at se bagom overvægten. For mange ligger der en bagvedliggende spiseforstyrrelse bag svær overvægt. For at fastholde vægttabet bliver det nødvendigt at se på disse faktorer, som ligger ud over de nødvendige adfærdsændringer. Den gode nyhed er, at varigt vægttab er en mulighed, når du får den nødvendige hjælp.\nHurtigt stod det klart for mig, at motiva tionspsykologien kommer til kort i kampen mod overvægt. Og i værste fald skabes der i stedet dårlig samvittighed, skyld og skam. For når vægttabet ude bliver, er der kun en at bebrejde nemlig dig selv, som tydeligvis ikke vil det nok!\nnaturdrogeriet FYLDER MAVEN, SÅ DU FØLER DIG HURTIGERE MÆT Glucomannan Complex Vi lever i en madkultur, og mad er for mange lig med hygge, hvilket gør det svært at tabe sig. Vi ved alle, at reduceret indtag af kalorier fører til vægttab – men det er svært, hvis man hele tiden føler sult!\nNatur-Drogeriet udvikler, producerer og markedsfører naturlægemidler, kosttilskud og helseprodukter til hele familien. Produkterne findes hos den autoriserede forhandler, helsekostforretninger, Matas og apoteker. helse / martsanvendes 2019 21 KOSTTILSKUD: Den anbefalede daglige dosis bør ikke overskrides. Bør kun efter aftale med læge eller sundhedsplejerske af gravide eller børn under 1 år. Opbevares utilgængeligt for børn. Kosttilskud bør ikke træde i stedet for varieret kost.\nINTELLIGENT SKE TIL PARKINSON\nHvis du har Parkinson, kan det være svært at spise med almindeligt bestik. Gyenno skeen hjælper dig med at spise med værdighed og uden stress. Ved hjælp af indbygget avanceret sensorteknologi kompenserer Gyenno skeen automatisk op til 85 pct. af dine rystelser. Startsættet indeholder ske og opladerstation. Gaflen kan købes separat. Mere info på: www.carewarekompagniet.dk eller på tlf. 72 44 42 48.\nSlanke-medicinen Mysimba er nu tilgængelig i Danmark, og er EU´s første godkendelse af en receptpligtig antifedme-pille i ti år. Pillen reducerer sult og hjælper med at styre følelsen af sult ved at påvirke sultcentret og belønningssystemet i hjernen. Mysimba anvendes sammen med diæt og øget motion hos overvægtige voksne – (BMI 30 eller derover.) Pillen fås kun på recept fra lægen og forhandles på apoteket og webapoteket.\nSpiser du noget, du ikke kan tåle? De seneste år har der været stigende fokus på fødevareintolerance, som kan være svær at diagnosticere. AkupunkturHuset tilbyder en analysemetode udviklet i Tyskland, hvor man i mange år har testet for intolerance . – At overse fødevareintolerance i et behandlings forløb er som at svømme mod strømmen. Resultaterne bliver stærkere og mere holdbare, hvis kosten er udredt, siger klinikchef Thomas Borgå, der tilbyder behandlingsophold med analyser, rådgivning og udrensende behandling. Mere info: www.aku-huset.dk eller på tlf. 71 99 41 60.\nFØRSTE RECEPTPLIGTIGE SLANKEPILLE I TI ÅR\nDet kan være svært at finde sig tilrette i dagligdagen, hvis man er udfordret af sygdom eller andre helbredsmæssige problemer. Her får du en håndfuld tip, som måske kan være dig til hjælp.\nHJÆLP TIL TILSTOPPET NÆSE OG HÆVET SLIMHINDE Vi tager ofte vejrtrækningen for givet, indtil vi pludselig bliver ramt af forkølelse, bihulebetændelse, høfeber eller allergi. Først dér, når næsen er tilstoppet, og næseslimhinderne hævede, længes vi efter luft i næsen. Apotekets nye Næsedouche 'Saltvand Ekstra' er en naturlig lindring af tilstoppet næse og hævet næseslimhinde. Fås på apoteket. Vejl. pris 65 kr. Mere info på: www.apotekets.dk\n_VER_Æ_T Gæt hvilken livsstilssygdom, der kan forkorte dit liv med op til 10 år?1 Overvægt er et alvorligt folkesundhedsproblem. Faktisk er over 51% af danskere moderat eller svært overvægtige2 – er du én af dem? Tag en snak med din læge og find ud af, hvordan du ved et vægttab på bare 5% kan forbedre dit helbred og reducere risici, bl.a. for type 2-diabetes3 og hjertekarsygdomme.4\nNedsætter hjertekar risikofaktorer4\nForhøjer din sundhedsrelaterede livskvalitet5\nForbedrer dit blodtryk4\nReducerer risikoen for type 2-diabetes3\nNedsætter graden af obstruktiv søvnapnø7,8\nReferencer: 1. Whitlock G, Lewington S, Sherliker P, et al; Prospective Studies Collaboration. Body-mass index and cause-specific mortality in 900,000 adults: collaborative analyses of 57 prospective studies. Lancet. 2009;373(9669):1083-1096. 2. https://www.sst.dk/da/sundhed-og-livsstil/overvaegt/forekomst. 3. Knowler WC, Barrett-Connor E, Fowler SE, et al; for the Diabetes Prevention Program Research Group. Reduction in the incidence of type 2 diabetes with lifestyle intervention or metformin. N Engl J Med. 2002;346(6):393-403. 4. Wing RR, Lang W, Wadden TA, et al. Benefits of modest weight loss in improving cardiovascular risk factors in overweight and obese individuals with type 2 diabetes. Diabetes Care. 2011;34(7):1481-1486. 5. Warkentin LM, Das D, Majumdar SR, Johnson JA, Padwal RS. The effect of weight loss on health-related quality of life: systematic review and meta-analysis of randomized trials. Obes Rev. 2014;15(3):169-182. 6. Riddle DL, Stratford PW. Body weight changes and corresponding changes in pain and function in persons with symptomatic knee osteoarthritis: a cohort study. Arthritis Care Res (Hoboken). 2013;65(1):15-22. 7. Tuomilehto H, Seppa J, Uusitupa M, et al. The impact of weight reduction in the prevention of the progression of obstructive sleep apnea: an explanatory analysis of a 5-year observational follow-up trial. Sleep Med. 2014;15(3):329-335. 8. Foster GD, Borradaile KE, Sanders MH, et al; for the Sleep AHEAD Research Group of the Look AHEAD Research Group. A randomized study on the effect of weight loss on obstructive sleep apnea among obese patients with type 2 diabetes: the Sleep AHEAD study. Arch Intern Med. 2009;169(17):1619-1626.\nNovo Nordisk Scandinavia AB Ørestads Boulevard 108 · 2300 København S www.novonordisk.dk · Kundeservice tlf.: 80 200 240 helse / marts 2019\nDK19OB00002 26. februar 2019\nHvad er fordelene ved et vægttab på 5% eller mere?\nSKAL FOREBYGGES MED SOCIALE TILTAG Fedme blandt børn og unge er snarere et symptom på sociale problemer end et sundhedsproblem. Så, hvis vi vil forebygge børnefedme, skal vi sætte ind mod den sociale ulighed, bekæmpe mobning og eksklusion og sikre sunde rammer for alle. Af: Vidensråd for Forebyggelse / Foto: Scanpix/Iris\nrop det ensidige fokus på slankekure og tilbud om vægttab til børn og unge med overvægt. Så simpelt er det nemlig ikke. Tag i stedet fat på den store, langsigtede opgave med at bekæmpe social ulighed og mistrivsel, giv ekstra hjælp og støtte til socialt belastede familier og regulér fødevareindustriens muligheder for at påvirke os som forbrugere. Det slog en række førende forskere på området fast på en konference i Vidensråd for Forebyggelse for nyligt. Konferencen handlede om det fedmefremmende samfund.\nSocial ulighed Der er stor social ulighed, når det kommer til overvægt og fedme. Børn og unge i den laveste socialgruppe har 3-4 gange så\nhøj forekomst af overvægt som børn af forældre i den højeste socialgruppe. – Vi har længe vidst, at der er en tæt forbindelse mellem socioøkonomiske faktorer og overvægt uden dog at kende den fulde forklaring på sammenhængen, siger Erik Hemmingsson, der er lektor ved The Swedish School of Sport and Health Sciences.\n– Men modgang, stress, mobning og misbrug i barndommen er én af forklaringerne. Det påvirker både fysiologien, kostvanerne, appetitten og mange andre faktorer. Derfor er nøglen til at forebygge fedme støtte til udsatte familier og bekæmpelse af den sociale ulighed, siger han. Det er ikke noget, der er gjort ved et trylleslag, det er et langt sejt træk. Men der er ingen tid at spilde, understreger Erik Hemmingsson. – Vi har forsket i det i 20, 30, 40 og 50 år, og vi ved de her ting, men der sker ikke rigtig noget. Jeg vil sige, at vi ikke kan vente længere. Thorkild I. A. Sørensen, der er professor på Københavns Universitet og har forsket i fedmens gåder i 50 år, er enig: – Vi kan ikke vente med at handle, til vi har knækket fedmens gåde, for så kommer vi til at vente for evigt. Vi bliver nødt\nVidensråd for Forebyggelse Vidensråd for Forebyggelse er Danmarks eneste uafhængige forskningsråd med fokus på forebyggelse og sundhedsfremme. Rådet samler, bearbejder og formidler forskningsbaseret viden om sundhedsfremme og forebyggelse for både syge og raske.\ntil at handle og intervenere, sideløbende med at vi forsker og så sørge for, at forskning og handling følger hinanden op.\nStigmatiseringen Thorkild Sørensen mener, at det vigtigste tiltag i forebyggelsen af overvægt er et opgør med stigmatiseringen af overvægtige. – Det er afgørende, at vi sikrer både i mikro- og makromiljøerne, at der ikke er de psykosociale faktorer til stede, som udløser overvægt og fedme. I familien, daginstitutionen, på skolen, arbejdspladsen, i sundhedsvæsenet og i samfundet generelt. – De sociale og psykosociale forhold har en helt fundamental betydning for overvægt, og når overvægtige i stort omfang udsættes for stigmatisering, diskrimination og eksklusion, så har det så voldsomme konsekvenser, at det følger dem resten af livet, også selv om de skulle slippe overvægten på et tidspunkt. Og så er der risiko for, at de reproducerer overvægten i næste generation.\nRette sundhedspleje til rette familie Langt de fleste forskere er enige om, at overvægt skal forebygges i den helt tidlige barndom, også allerede i graviditeten. Man taler om de første 1000 dage i et barns liv, fra undfangelse til det er to år gammelt. Her er den velfungerende sundhedspleje, vi har i Danmark, en gylden mulig-\nhed for at påvirke forældrene på et tidspunkt, hvor de er særligt modtagelige over for sunde forandringer, siger professor emeritus på Københavns Universitet, Kim Fleischer Michaelsen, der forsker i småbørnsernæring: – Sundhedsplejerskerne kommer i alle hjem efter fødslen og kan være nøglepersoner i forhold til at identificere familier, der har særligt brug for hjælp i forhold til amme-etablering, overgangskost, sunde kost- og aktivitetsvaner, tilknytning og omsorg. – Men det kræver en opnormering, hvis sundhedsplejerskerne ikke alene skal udpege de familier, der har brug for hjælp, men også skal følge op.\nRegulering af industrien Sidst men ikke mindst, så kan vi ikke tale om overvægt uden at tale om industrien og de kommercielle interesser. En af de helt store modspillere, når det kommer til overvægt og fedme, er fødevareindustrien, på peger professor Torben Jørgensen, Københavns Universitet. Han har i en årrække forsket i, hvordan omgivelserne påvirker befolkningens sundhed: – Industrien er sat i verden for at tjene penge, ikke for at tjene folkesundheden. De har bund linjen for øje, og det kan man ikke klandre dem for. Men det kræver modige, politiske beslutninger, der modvirker de usunde konsekvenser af industriens arbejdsmetoder. – Det vil sige: Gøre sunde varer billigere og usunde varer dyrere via afgifter, regulere reklamer og markedsføring, regulere portionsstørrelser og tilgængelighed. Og ikke mindst begrænse misinformation fra industriens side.\nSocial ulighed i overvægt: Procent overvægtige og svært overvægtige blandt 11-15-årige danske skole elever, fordelt efter forældres socialgruppe: Overvægt: Socialgruppe 1 Socialgruppe 2 Socialgruppe 3 Socialgruppe 4 Socialgruppe 5\n3,0 pct 5,9 pct 7,2 pct 9,7 pct 12,2 pct\nSvær overvægt: Socialgruppe 1 Socialgruppe 2 Socialgruppe 3 Socialgruppe 4 Socialgruppe 5\n0,9 pct 0,9 pct 1,3 pct 1,4 pct 2,6 pct\nLet presset på dine fødder Indlæg, creme, sko og neglebøjler kan lindre fodproblemer på grund af overvægt. Af: Tina Rønhøj, kommunikationsmedarbejder i Danske Fodterapeuter / Foto: Scanpix/Iris\nine fødder bygger på en stærk konstruktion, der består af 26 knogler, 33 led og 100 muskler. Alligevel får vi mennesker med alderen tit bragt denne konstruktion ud af balance ved f.eks. at gå i dårlige sko eller have lidt for meget sul på kroppen. Overvægt belaster fødderne, fordi de skal bære meget mere, end de kan magte. Og så sker det, at man kan få ondt i fødderne af bare at gå ned at handle eller af at gå en tur. Har du ondt i fødderne på grund af overvægt, kan du selv tage hånd om nogle af problemerne, så du får mindre ondt.\nFødder og ben hæver Hæver dine fødder eller ben, kan du bære kompressionsstrømper eller have en taburet til at lægge benene op på, hvis de bliver trætte i løbet af dagen. Fodindlæg kan også forbedre dine musklers funktion og opmuntre dig til at gå noget mere, da hævelsen ofte falder, når du bevæger dig. Indlæg forbedrer samtidig venepumpens funktion, så den bliver bedre til at pumpe blodet tilbage til hjertet. En anden vej til at få gang i venepumpen er fodøvelser, hvor du for eksempel står på tæerne med en lille bold mellem fødderne og træder op og ned på hælen.\nTør og hård hud Hård hud på fødderne kan være en konsekvens af overvægt, fordi huden bliver overbelastet. Du kan mindske hård hud ved hver dag at\nsmøre dine fødder ind i en fodcreme, der passer til din hud. Hvis ikke du kan nå dine fødder, kan du få en til at hjælpe dig med det eller lægge en klat creme på det modsatte skinneben eller fodryggen og derefter gnide fødderne hen over det.\ndu har problemer med at tage snøresko på, kan elastiksnørebånd være en løsning. Når du skal have skoene af, kan du bruge et langt skohorn eller en lille trappe til at sætte dig på, så du kun skal nå halvvejs.\nNedgroede negle Fodsmerter Overvægt kan også resultere i sprængt hælpude, platfodethed, senebetændelse eller stivhed, som kan nedsætte din evne til at bevæge dig. Sko, der støtter dine fødder, kan blandt andet lindre dine smerter, hvis de passer dig optimalt i bredden og i længden, har en stabil hælkappe og er til at justere. Gå efter skindsko med en god ydersål, der sidder godt fast på foden. Hvis\nDine negle kan begynde at gøre ondt eller ændre form ved at bøje nedad i siderne, hvis dine fødder belastes for meget. Og så giver det god mening at opsøge en fodterapeut hurtigst muligt, da behandlingen har størst effekt, jo hurtigere dine negle kommer i behandling. Fodterapeuter behandler nedgroede negle med såkaldte neglebøjler, som sættes på de negle, der gror nedad og lindrer smerten, mens neglene langsomt bliver rettet ud. Grunden til, at det er vigtigt med hurtig behandling, er, at nedgroede negle kan ende med en operation, hvis problemet når at blive så alvorligt, at bøjler ikke længere kan gøre arbejdet. Ingen råd passer dog til alle, og fodproblemer kan komme til udtryk på mange forskellige måder. Derfor får du selvfølgelig optimal rådgivning hos fodterapeuter, der tager udgangspunkt i dine oplevelser, undersøger dine fødder, behandler og rådgiver dig i henhold til det.\nFormthotics laver også skoindlæg til folk med diabetes\nFormthotics har lavet indlæg til sko i mere end 30 år, og hjulpet mange folk af med ømhed og smerter i både fod, knæ, akillessene, lår, hofte og ryg. Den viste model, Formthotics Original ShockStop, har en afbøjningsgrad for stød, der er op til 100% større end andre standard-skummaterialer. Gavnlig til patienter, der kræver ekstra pleje, ældre patienter eller folk med diabetes, arthritis eller andre former for følsomme fødder.\nFÅ STYR PÅ DIN MÆTHED OG FORBRÆNDING Rent fysisk handler det om at holde kroppen i en god balance, hvis man vil have en sund og stabil vægt. Og selvom mæthed også handler om psyken, er det en god ting at holde kroppen glad. Af: Malene Tonnung / Foto: Scanpix/Iris\nNaturlige alternativer? Denne artikel er blevet til i samarbejde med magasinet Naturli, der skriver om sundhed og velvære med fokus på naturlige og alternative metoder og midler. Se mere på www.naturli.dk – hvor du også kan søge på artikler om forbrænding, vægttab og blodsukker, og finde kilderne brugt til denne artikel.\når det handler om vægt, spiller vores psyke, vaner og arv en stor rolle. Men hvis vi vil bevare eller opnå en sund vægt, handler det også om at spise, så vores krop og celler føler sig næret. Det giver langt mere ro og opbakning til at indføre f.eks. nye vaner og gøre op med fordums dårlige prioriteringer.\nHold blodsukkeret stabilt Et ustabilt blodsukker påvirker ikke alene vores humør og vores vægt, det kan også påvirke vores nervesystem, vores hormonbalance og vores immunforsvar. Det kan gøre os utilpasse og utilfredse. Et svingende blodsukker stresser kroppen og dræner den for vitale næringsstoffer, og har blodsukkeret for store udsving over for lang en periode, kan det i værste fald føre til sygdom.\nDerfor kan det betale sig at gå efter kost og en livsstil, der hjælper os med at holde blodsukkeret stabilt. Nøglen til et stabilt blodsukker ligger bl.a. i at spise sunde råvarer og kombinere maden på en måde, der giver os mæthed længst muligt. Se boksen om de fem råd. Og sørg for at få rørt dig hver dag – gå en tur, tag cyklen på arbejde eller tag en tur i træningscentret. Mindst 30 minutters aktivitet hver dag hjælper til bedre insulinfølsomhed og dermed et mere stabilt blodsukker.\nDrop slankekuren Døjer du med overvægt, så har du sikkert også prøvet diverse kure og vidundermidler – og nok også oplevet, at vægten sjældent går ned for stedse efter en kur. De senere år er vi da også blevet klogere på, at slankekure næsten kan have den modsatte effekt. Når først kroppen er vænnet til en vis fedtmasse, vil den gøre meget for at nå tilbage til dette udgangspunkt efter en kur og måske oven i købet endnu mere. Det simple regnestykke med, at de kalorier, som vi indtager, skal forbrændes for ikke at sætte sig på sidebenene, er langt fra altid simpelt. Netop fordi vi kæmper med et hormonelt system, der vil bringe fedtmassen tilbage, og en medfødt hang til sukker – som igen kolliderer med en alt for let adgang til søde sager, kalorier og stillesiddende livsstil.\nilt b l od suk\nUndgå sukker, sukkerholdige fødevarer, sodavand, saft, alkohol, hvidt brød og pasta. Erstat sukker i kager og bagværk med eksempelvis stevia, banan, æble og tørret frugt efter præference. Spis masser af grøntsager, de udgør de bedste kulhydrater, du kan få. Hvis du skal have et stykke brød, så vælg et stykke bagt af rigtig fuldkornsmel, hvor alle skaldele er bevaret. Kombiner protein, gode fedtstoffer og fiberrige kulhydrater som eksempelvis grøntsager i alle dagens måltider. Det giver mæthed og stabiliserer blodsukkeret. Er dit blodsukker meget svingende, så kan det være en god ide at spise mindre, men hyppigere måltider. Husk altid at få såvel protein som godt fedt og fiberrige kulhydrater til hvert eneste måltid. Få evt. protein fra nødder, mandler og bælgfrugter. Spring ikke morgenmaden over. En sund og varieret morgenmad er dagens vigtigste måltid, og det du spiser tidligst på dagen, har du størst chance for at få forbrændt.\nFå en sundere forbrænding At tabe sig og holde sin vægt sund handler altså om en livsstil, som du dels skal holde hele livet, og dels kan holde ud så længe. Det betyder ikke, at resten af livet skal foregå uden nogen former for lækkerier. Men det betyder, at du skal være bevidst om, hvad forskellig kost og motion gør ved kroppen. Her kan du også bruge lidt viden om forbrænding. For den er heller ikke statisk. Jo mere muskelmasse du opbygger, jo mere forbrænder du – også når du sidder stille. Så selvom motion ikke aflæses så hurtigt på vægten som en kostomlægning, er fysisk aktivitet absolut en del af en sund vægt. Derudover gælder det om at give kroppen næring, som holder forbrændingen oppe. Hvis du f.eks. nedsætter kalorieindtaget markant, vil din krop bare tro, at der er hungersnød og begynde at holde på fedtet.\nde er med til at holde forbrændingen oppe. Det er primært koldpressede planteolier, du her skal kigge efter. Du kan ikke tabe dig uden at få nok af det sunde fedt, som bl.a. findes i olivenolie, avocado, fed fisk, fiskeolie, mandler, nødder, hørfrøolie og natlysolie. Til muskelarbejdet kan du bl.a. finde hjælp i Q10 og D3-vitamin, der er nødvendige for at danne energi og forbrænde uden at udtrætte musklerne. Krydderier, især stærke krydderier som chili og karry, øger stofskiftet, så du forbrænder mere. Du kan sikkert også mærke, at du bliver varm, når du har spist en meget krydret ret. Ingefær, safran og gurkemeje er – udover at være antiinflammatoriske – også gode krydderier mod appetit og fedtoptagelse. Koffein fra kaffe og te øger også stofskiftet lidt, hvorfor det nogen gange bruges i såkaldte slankeprodukter, men virkningen aftager desværre ved daglig indtagelse. Selvom du måske normalt har hang til sukker, så undgå kunstige sødemidler, da de ofte bare giver større appetit. Skal du søde madvarer kan Stevia, Birkesød og Sukrin være alternativer til sukker. Chrom er i øvrigt et mineral, der kan være en hjælp mod sukkertrang, da det hjælper sukkeret ind i cellerne og ud af blodet. Ligeledes stabiliserer kanel, ekstrakt af løg og hvidløg, bukkehornsfrø, D3-vitamin, magnesium og B-vitaminerne.\nTAB DIG sammen med os\nSlankeforeningen Fnuggeline – netværk for svært overvægtige kvinder\nVil du være med? Find din lokalgruppe på www.fnuggeline.dk og på facebook eller kontakt Karen Bak Andersen, tlf. 5093 4349, karenbak0@gmail.com\nGode fødevarer er i denne forbindelse de sunde fedtstoffer, da\nKONSULTATION Ikke for lægens eller nogen andens skyld "Jeg ved godt, at jeg skal tabe nogle kilo – det har jeg også fået at vide på sygehuset". Jeg sidder med en mand, der har slidgigt i højre knæ. Smerterne startede for lidt mere end et år siden, hvor han første gang kom i lægehuset med smerter. Det startede med, at han oplevede smerter ved trappegang og om morgenen, når han skulle ud af sengen. Da han har et fysisk krævende arbejde som VVSmand, har det betydet daglige udfordringer. Da han første gang kom med sit problem, undersøgte jeg ham i klinikken og fik foretaget et røntgenbillede. Begge undersøgelser viste begyndende slidgigt. Han har fået øvelser, smertestillende og været henvist til et tilbud i kommunen, der hedder ”gang i knæene,” som er et intensivt træningstilbud til personer med slidgigt. Der har været en periode, hvor det er gået lidt bedre, men de sidste tre måneder er det kun blevet værre. Nu oplever han også smerter om natten og har flere gange måttet melde sig syg på grund af smerter. Jeg har henvist ham til ortopædkirurgisk afdeling med henblik på vurdering af behov for operation. Nu sidder han i min konsultation og fortæller om oplevelsen, hvor han har fået at vide, at han skal tabe sig, og at operation ikke er løsningen på hans problem. Jeg spørger ham, hvad han tænker. Han sidder og ser lidt på sine hænder. Så ser han på mig og siger, at lægen jo har ret. Han ved godt, at han vejer for meget. Jeg har været hans læge i 10 år, og i alle årene har han vejet omkring 130 kg. Vi har talt om det flere gange, og der er ingen tvivl om, at han meget gerne vil tabe sig, men det er ikke nemt. Jeg spørger ham om, hvad der skete på sygehuset. Hans øjne bliver røde, og han rømmer sig. Så begynder han at fortælle: ”Det var uværdigt. Det var som om, lægen skældte mig ud. Som om jeg var et barn.” Jeg spørger ham om, hvad der er det vigtigste for ham lige nu – han ser på mig uden at svare. Jeg er lidt usikker på, om han forstår, hvad jeg mener, og jeg spørger ham om, hvad der er mest vigtigt for hans livskvalitet. Så sker der noget. Han siger, at han gerne vil være en god far, en god ven, og at han gerne vil\npasse sit arbejde. Jeg smiler og siger til ham, at så vidt jeg ved, er det alt sammen noget, han allerede gør rigtig godt. Han lyser lidt op og svarer, at det er rigtigt, men at han er bange for, at han ikke kan blive ved med at gøre det, hvis han ikke får det bedre. Jeg spørger ham om, hvad det vigtigste er, som han selv kan gøre for at blive ved med at gøre de ting, der har størst betydning for hans livskvalitet. Han smiler lidt og siger så, – det samme som lægen på sygehuset sagde. Vi er enige. Det er rigtigt, men han skal ikke tabe sig for lægens eller nogen andens skyld. Han skal ikke gøre det, fordi andre siger det. Han skal selv overveje, hvad der er vigtigt for ham, og hvad han selv og andre kan gøre, for at han når i mål med sine ambitioner. Det vigtige er ikke, om han gør, som jeg siger, men at han får støtte til at gøre det, der er vigtigt for ham selv. Når han selv definerer sine mål er sandsynligheden for, at han lykkes også meget større. Jeg siger til ham, at jeg gerne vil bakke ham op, så godt jeg kan. Der er mulighed for kostråd og motionsvejledning via kommunens sundhedstilbud, og vi hjælper også gerne i lægehuset. Vi snakker om, hvordan vi fra lægehuset kan støtte ham, og han vil gerne gå til målsamtaler hos sygeplejersken, – det aftaler vi.\nSå begynder han at fortælle: ”Det var uværdigt. Det var som om, lægen skældte mig ud. Som om jeg var et barn.”\n• Næseskylning er et sundt og naturligt alternativ til næsespray produkter • Næseskylning skader ikke dine slimhinder • Miljøvenligt plastprodukt (PEHD) • Vejl. pris 70 kr.\nSå kan en medicinsk behandling med EDTA være en løsning. Behandlingen foregår i privatklinikker og gives af læger med dette speciale. Behandlingen er tilladt, men der gives ikke offentligt tilskud. På hjemmesiden: www.edta-patientforenigen.dk kan du se mere samt se en liste over behandlere. Ved spørgsmål kontakt os på tlf.: 23 34 23 16.\nLIVSSTILSÆNDRING på efterskole\nTag 9. eller 10. klasse på BGI akademiet Hjarnø og få oplevelser og venner for livet Fokus på sundhed og personlig udvikling\nPå BGI Hjarnø tror vi på, at du skal være nogen, for at blive til noget. Det er en rejse, der kræver mod, selvværd og tro på dig selv. Derfor fokuserer vi på dine ressourcer, og det du er god til. Du bliver en del af et stærkt fællesskab med nye venner og fokus på sund mad og bevægelse. Vi støtter dig i de mål, du har sat dig for året, så du får den livsstilsændring, du drømmer om.\nHør mere på vores besøgsdage\nBGI akademiet Hjarnø •www.bgiakademiet.dk•info@bgi.dk helse / marts 2019\nDE FØRSTE FRØER, DER MÆRKER, AT VANDET KOGER Forestillingen ”Menneskebyrden” på Det Kgl. Teater giver et indblik i depressionens væsen og forsøger at nuancere, hvad vi tror, vi ved om en af de mest udbredte sygdomme på verdensplan. Men, hvis du forventer at få et facit, bliver du grueligt skuffet. Af: Clara Edgar Jakobsen / Foto: Søren Meisner\nandi!? Randi!?, råber Randis mand maskinmesteren. – Hej, svarer Randi roligt. – Er du okay? Din veninde ringede til mig og sagde, at den var helt gal?, siger han. – Det var den også. Jeg havde det rigtig skidt, svarer hun. – Men du er okay nu?, spørger han. – Ja. Nu, hvor du er her, er jeg okay. Skal vi spise frokost?, spørger hun – For fanden Randi, jeg kan ikke rende hjem fra arbejde hele tiden!, råber han og klasker sin taske hårdt i gulvet.\n– Nej, men så kan det være, jeg bare ikke skal være her mere!, råber hun. Sådan lød en ordveksling mellem Randi Bitsch og hendes mand, da depressionen havde hårdt fat i hende, og hun kæmpede med selvmordstanker. I aften bliver det sagt af skuespillerne Thomas Voss og Rosa Sand Michelsen, mens den rigtige Randi også står på scenen og betragter dialogen. Det er præmiereaften på forestillingen ”Menneskebyrden”, som forsøger at give et indblik i, hvad det vil sige at lide af depression. Ud over Randi møder publikum også Line Roager og Daniel Majholm, som også\nhenholdsvis har været og stadig er ramt af depression, og sammen udgør de en fraktion af de over 300 millioner mennesker, der ifølge WHO lider af depression.\nSom at have kræft i sjælen Forskningsleder Kristian Moltke Martinus har været med til at opbygge ”Menneskebyrden” og har interviewet mennesker med depression for at forstå, hvad der er på spil, når sygdommen sætter ind. – Depression er ikke bare et sort hul. Det kan det være i yderste konsekvens, men meget af det er dynamiske reaktioner\nhelse: værd at vide af tanker, følelser og fornemmelser. Derfor bølger depressionen også frem og tilbage, siger han. Og det kan den så gøre over tid og i løbet af dagen. Han har blandt andet hørt det beskrevet som at have cement i blodet eller kræft i sjælen. Line beskriver det i stykket som at være dækket af ulækkert slam, der tynger hende ned. Lines depression kom snigende, mens hun skulle lave sin bachelor. Hun skulle hele tiden noget, og hendes kalender var altid pakket, og det havde nok noget med det at gøre, men det hænger nok også sammen med, at hun grundlæggende ser sig selv som et dårligt menneske. Anderledes var det for Randi, som er gået ned med depression flere gange i høj grad grundet arbejde, og Daniel fortæller en tredje historie om en traumatisk tid omkring sit yngste barns fødsel som udløsende faktor. De er dog enige om, at der mangler forståelse for, hvad depression er, og at sygdommen er omgærdet af fordomme. – Det vrimler jo med gode råd. Stå op. Kom ud i den friske luft, så får du det nok bedre. Tag dig sammen. Før jeg fik en depression, havde jeg nok også de tanker, og det hænger nok meget sammen med sproget, vi bruger til at snakke om depression på, siger Daniel.\nMåske kan teatret det, sproget ikke magter For det hul, som forsker Kristian Moltke beskriver, og som Randi også bruger til at forklare, hvordan hun oplevede depressionen, er blevet en del af vores hverdagssprog. De fleste kender nok det med at sige, at man er lidt nede i et hul i en periode. Og så bliver det nemt at lave koblingen mellem den fornemmelse og depressionen, selvom de er verdener fra hinanden, og netop det mener instruktør Thomas Corneliussien, at teatret kan skildre. – Det er svært at forklare, hvordan depression føles, fordi vi mangler ord for det, men ved at opleve det levende møde på scenen, hvor vi taler til sanseapparatet, kan kroppen måske forstå de her psykologiske bæster på en anden måde, siger han. Og der er behov for at tale om depression på en ny måde. Behov for at ligge fordommene på hylden. I hvert fald hvis man spørger stykkets medvirkende. Men det er ikke kun publikum og samfundet, der kan få rokket ved deres forståelse af depression. Det kan de medvirkende og andre depressionsramte også. – Jeg har opdaget, at vi har fordomme alle sammen. Jeg har det også, og når jeg bliver konfronteret med min egen selvforståelse, begynder jeg også at tænke over mine reaktioner, og om jeg egentlig var fair, siger Daniel, som har måttet erkende, at han til tider nok godt kunne have gjort mere, men at han blev begrænset af sit eget selvbillede.\nRefleksionerne fortsætter efter tæppefaldet – Nej, men så kan det være, jeg bare ikke skal være her mere, råber Randi. Skuespilleren Rosa, der har indtaget rollen som Randi, træder ud af karakter, kigger på kvinden bag ordene og spørger hende, om hun virkelig truede sin mand med at tage sit eget liv. Rosa tilføjer, at hun altså ikke synes, at det er okay at gøre overfor en, der elsker hende. Randi må erkende, at det var det, hun gjorde, og at det ikke var okay, men at det altså er ret komplekst. Altså det her med\nDet er svært at forklare, hvordan depression føles, fordi vi mangler ord for det, men ved at opleve det levende møde på scenen, hvor vi taler til sanseapparatet, kan kroppen måske forstå de her psykologiske bæster på en anden måde. Kristian Moltke Martinus, forskningsleder.\ndepression. Og netop følelsen af kompleksitet, at intet er forløst, men at der er plads til forbedringer, lader til at være trængt ind hos publikum, da de med stående klapsalver lukker præmiere aftenen på ”Menneskebyrden”, kort efter at Line ytrede ordene: – Måske er vi ramte bare de første frøer, der har bemærket, at vandet i den gryde, vi sidder i, koger. Forestillingen, som Thomas L. Corneliussen har iscenesat, er en co-produktion med Stages of Science i samarbejde med Københavns Universitet, Depressionsforeningen, AskovFonden m.fl., og er desuden støttet af Statens Kunstfond og Lundbeckfonden. Læs mere om forestillingen på www.stagesofscience.com\nVIND Saml løsningsordene fra de to kryds & tværs og send det til os, så deltager du i lodtrækningen om 'Kogebogen 4', udgivet af Ubberud Højskole. Værdi: 250 kr.\nSudoku Send svaret til HELSE, Horsensvej 72A, 7100 Vejle eller udfyld formularen på www.magasinethelse.dk/kryds. Mærk din henvendelse ”Kryds/Helse”. Vinderen trækkes den 06. april 2019. Vinderen får direkte besked og offentliggøres på HELSEs facebook-side. Husk, at oplyse navn og adresse, så vi kan sende præmien til dig, hvis du er den heldige.\ni den populære paradoxe anti-age serie\nøjencreme & natcreme Effektiv anti-age med procyanidin og resveratrol kendt for deres medicinske egenskaber Udsætter aldersprocesserne Reparerer solskader helse / marts 2019\nEN SIMPEL KLAP KAN SIKRE DIT BARN ET GODT SYN HELE LIVET Forældre ønsker kun det bedste for deres børn. Også et godt syn. Alligevel er det ikke ualmindeligt, at børn, der skeler, ikke får den optimale behandling. Af: Øjenforeningen / Illustration: Øjenforeningen\nvis børns skelen bliver overset, kan det få alvor lige følger senere i livet og give problemer, der rækker langt ud over kosme tiske gener.\nHvorfor er det et problem? Synsprocessen er utrolig kompliceret, og det er ikke meget, der skal gå galt, før vi oplever problemer med at se. Skulle der ske noget med det ene øje (sygdom eller ulykke), vil man normalt have et andet øje at falde tilbage på. Men har man ikke fået gjort noget ved sin skelen som barn, vil man være mere sårbar. Sker der noget med det raske øje, er der kun det dovne øje tilbage. Og når først man er mere end syv år, kan det ikke optrænes til at opnå en normal synsfunktion.\nHvad er skelen? Et barn skeler, hvis det ene øje ser på dig, mens det andet øje ser i en anden retning. Det gør, at øjnene ikke kan arbejde sammen om at danne ét billede. For at undgå dobbeltsyn, vil barnet så at sige ’slukke’ for det svage øje, som derfor ikke udvikles normalt. Det skarpe syn udvikles i barndommen. Her skabes de nervebaner, der fører signaler fra de sansende øjne og videre til hjernen, hvor den egentlige billeddannelse sker. Hvis ikke man gør noget ved problemet, opstår der svind i nervecellerne i synsbarken. Sker det, kan man efter 7-årsalderen ikke længere gøre noget ved det. Øjet er blevet dovent. I de tidlige år kan man stadig nå at genoptræne synfunktionen. Det gøres ved at dække det dominerende, raske øje til med en klap. Jo tidligere problemet opdages, jo bedre bliver resultatet også, når det behandles.\nHvordan opdager jeg skelen? Der findes tre simple test, der kan hjælpe dig til at finde ud af, om barnet skeler: • legetøjsprøven • fotoprøven • lygteprøven Se dem beskrevet i Øjenforeningens brochure "Mit barns øjne – fra baby til skolealder".\nSYNSPUNKT Der findes ikke klippekort til værdighed Kan vi betale os til en værdig alderdom i Danmark? Det klare svar er ja og nej. Når midlerne er få, og plejeopgaverne er mange, så spiller økonomien selvsagt en afgørende rolle. Men vi glemmer det vigtigste, at værdighed ikke handler om hverken ældrecheck eller en værdighedsmilliard, men derimod om vores blik for det levede liv og den måde vi møder, omtaler og omgås de mennesker, der har behov for hjælp og omsorg. For ganske nylig besøgte jeg et plejehjem, hvor demens er et vilkår blandt flertallet af beboerne. Jeg fik mulighed for at følges med en af de dygtige medarbejdere, som netop havde fået en ny jobbeskrivelse. Hun var blevet ’bleansvarlig’. Bleer er med tiden blevet så avancerede, at man fra kontoret kan se, om den er fyldt med det ene eller det andet - og med hvor meget. Det kaldes ’velfærdsteknologi’. Men som bleansvarlig kan man let reducere arbejdet til opgaver, der kan være tunge, besværlige og måske ligefrem belastende. Møder man alene en plejeopgave, bliver mennesket en byrde. Derfor handler det om, at vi fokuserer på livet og ikke bare på plejen i det liv, som leves. På plejehjemmet fandt vi frem til, at beboeren hed Hans og havde levet et langt liv som landmand og i øvrigt havde to børn. Pludselig var der noget, medarbejderen kunne spejle sig i, og Hans blev et medmenneske med en historie, en baggrund og en fortælling. Fortællingen kunne han ikke selv levere, og de pårørende fortalte, at Hans for længst var forsvundet ind i demensmørket. Men selvom personen er forsvundet, handler værdigheden modsat om, at vi fortsat finder et menneske og møder Hans. Værdigheden ligger ikke gemt i en kommunalaftale, men ligger i øjnene, der ser. Værdighed handler ikke primært om, hvorvidt en beboer koster 1.100 kr. eller 1.500 kr. pr døgn. Værdighed handler derimod om alt det, der ligger i ordet, nemlig at få mulighed for at være den man er, og at vi giver rammer til, at du kan være dig (vær-dig). Det koster penge, nuvel. Men værdighed kræver ikke primært, at vi tænker os om, men at vi ser os godt for. At vi ikke forser os på det menneske, der kan ende som en omkostning, belastning eller udgift. Men at vi ser et menneske med en baggrund og historie. At vi ser Hans. Det lyder let,\nmen det er det ikke altid. Til gengæld er det vigtigt og særdeles værdifuldt. Fremskrivningerne om, at vi får flere ældre og færre hænder, har gjort velfærdsteknologi til et columbusæg, som kommunerne nærmest er snublet over i bestræbelsen på at få ligningen til at gå op. Men alt imens teknologier kan overvåge, er det kun mennesker, der kan våge. Teknologier kan skabe nærhed, men kun mennesker kan skabe nærvær. Teknologier kan sikre førstehjælp, men kun mennesker kan sikre næstehjælp. Værdighed handler om at dele liv og give rammer for det liv, den enkelte ønsker at leve uden blindt at ville forlænge eller forkorte det. Men det vigtigste er, at vi kommunalt skaber rum til liv, der ikke unddrager borgere, men inddrager alle borgere. Pårørende skal heller ikke unddrages, men inddrages. Pårørende er dem, som rører på sig, når det er vigtigt. Men alt for få rører på sig. Derfor skal vi ikke bygge demenslandsbyer, hvor beboere går rundt i illusoriske kulisser. Værdighed handler ikke om at skabe illusioner for borgere med demens, men at vi ansporer til et levet samliv. Byrum, hvor vi ikke udstiller demens, mangler, skavanker eller alderdom. Vi skal være sammen om det vilkår, at livet skal leves hele livet. Det er her værdigheden finder sin grund.\nJacob Birkler Fhv. formand for Det Etiske Råd, ph.d. i medicinsk etik. samt cand.mag. i filosofi og psykologi. Forfatter til en lang række bøger og artikler. Underviser på adskillige sundhedsuddannelser.\nVærdighed handler om at dele liv og give rammer for det liv, den enkelte ønsker at leve uden blindt at ville forlænge eller forkorte det.\nOVERGANGSALDER – kom godt igennem\nHedeture, humørsvingninger, inkontinens og tørre slimhinder. Det er blot nogle af de gener, som mange kvinder oplever i overgangsalderen. Af: Danmarks Apotekerforening / Foto: Scanpix/Iris\nrsagen til, at mange kvinder får gener i overgangsalderen, er, at kroppens produktion af de kvindelige kønshormoner progesteron og østrogen forandrer sig i årene op til og i perioden efter den sidste menstruation. Hvordan denne hormonelle forandring mærkes, varierer dog meget fra kvinde til kvinde til kvinde. Nogle oplever ingen gener. For dem stopper menstruationen blot enten gradvist eller pludseligt. Men de fleste kvinder oplever gener i overgangsalderen, der for\nnogle bliver så generende, at det i perioder kan være svært at få en hverdag til at hænge sammen. Der er forskellige muligheder for at lindre generne ved hjælp af hormon behandling i en kortere eller længere periode af overgangsalderen. Søg råd givning hos din læge om, hvad der i givet fald er den rigtige behandling for dig. Ud over den medicinske behandling med hormoner er der en række ting, du selv kan gøre, for at komme godt gennem overgangsalderen.\nFakta om overgangsalderen • Overgangsalderen er en naturlig proces for kvinder, der nærmer sig deres sidste menstruation. • Processen ændrer hormonbalancen i kvindens krop, hvilket kan give forskellige gener som træthed, tørre slimhinder, humørsvingninger og hedeture. • Kvinder er i gennemsnit 52 år, når de får deres sidste menstruation.\nHedeture og svedture Mange oplever hedeture og svedture, hvilket kan være stærkt generende. • Hold soveværelset køligt og hav lag-pålag-tøj på, så du nemt kan regulere. Og find ud af, om der er noget, der udløser hedeturene f.eks. kaffe, alkohol, stress eller krydret mad. Tørhed, kløe, svie og irritation i skeden Slimhinderne bliver tørre, når østrogenp roduktionen ændres. Det kan bl.a. føre til generel irritation og specifikt smerter og irritation i forbindelse med sex. • Brug glidecreme og vaginale fugtigheds givere. • Vask det intime område med vand Det anbefales at vaske det intime område med vand. Det gælder også hvis du er i overgangsalderen. Et godt alternativ til vand er olie, f.eks. mandelolie, på en tot vat eller en vatrondel. Inkontinens Blære- og urinrør påvirkes af den manglende østrogenpåvirkning. Det øger risikoen for stressinkontinens – du kan opleve at tisse en lille smule i bukserne ved f.eks. hoste, løb og grin. • Husk bækkenbundstræningen Bækkenbundstræning er godt for mange ting, da det kan afhjælpe inkontinensproblemer. Afkalkning af knoglerne Knoglevæv er følsomt for østrogener, og omkring overgangsalderen stiger knogletabet betydeligt. Tab af knoglemasse øger risikoen for knoglebrud. • Hvis du ikke får tilstrækkeligt med kalk og D-vitamin gennem din kost, kan du supplere med et kosttilskud. Læs flere råd på : www.apoteket.dk/enkvindeting, hvor du også kan høre Kirsten Lehfeldts og Pernille Aalunds ærlige fortællinger om deres oplevelser i forbindelse med overgangsalderen.\nJoan Ørting: Kom lettere gennem overgangsalderen Med ingredienserne i Menoflora får du en effektiv hjælp mod hede- og svedeture.\nPRØV MENOFLORA TIL HALV PRIS • Til dig, som gerne vil slippe for gener som hede- og svedeture og komme lettere gennem overgangsalderen. • Menoflora kan prøves på leveringsservice til halv pris for første pakke. Kun kr. 99,- for 45 dages forbrug. • Menoflora kan købes via hjemmesiden www.wellvita.dk eller på tlf. 82 30 30 40 – hverdage kl. 8-16. helse / marts 2019\nDe flygtige olier De er som skabt til tidens forbrug med følelse. Men hvordan er det nu – hedder det æteriske olier eller essentielle olier? Er de ægte bedre end de syntetiske? Må man bruge dem ufortyndet? Og må man komme dem i maden? Jeg har søgt svar på spørgsmålene hos Lone Fjeldsø, diplomeret aromaterapeut fra ’The Tisserand Institute of Holistic Aromatherapy’ i London og tillige Cidesco diplomeret kosmetolog og indehaver af Philoleum, et dag-spa i København. Læs mere på www.philoleum.com\nHvor findes de? De er i blomster, blade, rødder, bark, bær, harpiks og skallen på visse frugter. De giver planter deres duft og smag, og ikke to af dem dufter/smager ens, ligesom også deres egenskaber er unikke. For planterne er de livsvigtige som lokke-, skræmme- og beskyttelsesmiddel. Som de formentlig var det for mennesker engang, og måske stadig er det med deres duft på det ubevidste plan. Og medicinsk, når vi spiser dem.\nÆterisk eller essentiel? Man kalder dem somme tider for ’plantens personlighed eller ’plantens sjæl’, men det er nu deres flygtighed, der har givet dem betegnelsen æterisk. Og essentielle olier er lige så korrekt. Begge betegnelser dækker over nøjagtig det samme – nemlig koncentrerede, flygtige, aromatiske planteolier, som indeholder ikke-vandopløselige organiske forbindelser.\nHvad er det de kan? Ud over duft har de essentielle olier m  eget potente bakterie-, virus- og svampedræbende egenskaber, og det har gjort dem populære i disse anti-\nAromaterapi på professionelt niveau Geraldine Howard og Sue Beechey, begge uddannet aromaterapeuter, har sammen skabt Aromatherapy Associates. Det er meget effektive produkter med hele 30 procent rene æteriske olier i badeolierne. Der fås også enkeltnote olier, hudpleje og home fragrance i serien. Aromatherapy Associates De-Stress Mind Bath & Shower Oil, 495 kr. for 55 ml. Visse produkter forhandles hos Magasin, alt forhandles på nordbrands.dk og nærmeste forhandler oplyses på tlf. 25 30 04 .01\nkonserveringsmiddel-tider. Til overflod har de også terapeutiske egenskaber. De trænger ned gennem huden, der netop villigt optager fedt opløselige molekyler, og i essentielle olier er de ganske små.\nKan man anvende essentielle olier ufortyndet? Det korte svar er nej. Med ganske få undtagelser som f.eks. Tea tree og lavendel, der kan anvendes ufortyndet på mindre hudpartier. Tea tree på en bums for eksempel. Æteriske olier er højkoncentrede og kan virke giftige ved overeksponering. På huden kan de give irritation som rødme og svie og i værste fald ætse, give sår og allergi. Er der forskel på den terapeutiske effekt af naturlige og syntetisk fremstillet essentiel olie? Essentielle olier fra planter indeholder flere hundrede kemiske komponenter, heraf en del sporstoffer i mængder, der ikke engang kan måles og dermed heller ikke kopieres. En syntetisk fremstillet duftolie er lavet som en slags ”pixelleret kopi” og mangler f.eks. alle førnævnte sporstoffer, som til gengæld lader til at være helt afgørende for oliens terapeutiske gennemslagskraft. Det vil sige, at den syntetiske olie ved inhalation sagtens kan give en autentisk duftoplevelse, men er mindre interessant eller direkte værdiløs i videre terapeutisk sammenhæng. På et produkts deklaration (INCI) har essentielle olier og syntetisk fremstillede duftstoffer samme kemiske betegnelse.\nDRÅBER TIL ETHVERT BEHOV Urtegaarden har rigtig mange rene koncentrerede essentielle olier, som er beregnet til at bruge dråbevis. To-tre dråber i en vegetabilsk olie til massage, dryppet i et karbad eller i en duftlampe til at påvirke mentalt. De fleste af Urtegaardens æteriske olier koster omkring 50 kr. for 10 ml. De fås i Helsekostforretninger, visse Matas-butikker og på urtegaarden.dk.\nFærdig til brug Aveda er kendetegnet ved rene naturlige i ngredienser. Således også i disse enkeltnote essentielle olier blandet i en base af kokosolie i et forhold, der gør dem klar til brug direkte på hud. Aveda Singular Notes, 260 kr., 470 kr. for 29,6 ml. Forhandler oplyses på tlf. 33 25 59 00\nMå man indtage essentielle? Aromaterapeut Lone Fjeldsø svarer: ” Jeg er åben for, at visse essentielle olier kan være spændende, interessante og endda terapeutiske, når de bruges i minimale, afmålte doser (citrus, mynte, citrongræs, rose o.lign.), MEN indenfor den klassiske aromaterapi, råder man bestemt fra at indtage essentielle olier oralt pga. mulig giftighed. Særligt giftige ved indtagelse i mad og drikke er flg. essentielle olier: Polejmynte - Vintergrøn - Salvie - Kanel Muskat - Eukalyptus - Tea Tree - Enebær – Thuja Malurt I min klinik anvender jeg udelukkende essentielle olier til inhalation og ved massage. Skal de vidunderlige duft- og smagsoplevelser nydes i mad, foretrækker jeg urten/frugten/bladene/ barken/bærret eller skallen af nødden i ren, naturlig og ikke-opkoncentreret form: masser af revet citronskal, friske krydderurter, fint revet kanelbark, revet muskat osv.”\nESSENTIELLE OLIER I MADEN Når noget bliver populært, så vil vi have mere. Således dukker der kogebøger som denne op, hvor man anvender essentielle olier i madlavningen. Hvis man vil eksperimentere, er det vigtigt at læse, hvad Lone Fejldsø siger her på siden og ligeledes følge bogens anvisninger – også i valg af olier. ”Essentielle olier i mad og drikke” af Sandra Pugliese, Muusmann Forlag, vejl. pris kr. 229,95 kr.\nVind verdens mindste fitnesscenter. Med MBT kan du let integrere motion i din hverdag. Vind et par MBT efter eget valg. Motion kan sagtens integreres i din hverdags sædvanlige gøremål. Med MBT får du verdens mindste fitnesscenter under fødderne. Et sundt og skånsomt fitnesscenter, der automatisk følger dig i hverdagen. I praksis er der indbygget et vippebræt under skoen. Et vippebræt stort nok til, at du konstant aktiverer og træner din krop, hvilket giver dig en lang række fordele.\nUanset om du går eller står i et par MBT sko, vil du opnå: •F  orbedret kropsholdning • Træning af muskler •A  flastning af led og ryg •F  orbedret balance •F  orbedret kredsløb\nDet eneste, du skal gøre for at deltage, er at sende os de rigtige svar senest 6. april 2019: • Klik dig ind på www.magasinethelse.dk/konkurrence og udfyld formularen • Klip kuponen nedenfor ud, udfyld den og send til os i en lukket kuvert mærket “KONKURRENCE/HELSE” • Skriv svaret på et postkort eller bag på en lukket kuvert og send det til os: HELSE, Horsensvej 72A, 7100 Vejle, mærk kuverten Konkurrence/HELSE.\nSpørgsmål: Hvad kan MBT?\nSom en træningscykel\nNeoStrata fås hos hudlæger og plastikkirurger og på laserklinikker. Ring 33 91 91 48 for oplysninger om, hvem der er nærmest dig. www.neostrata.dk Instagram @neostratanordic facebook.com/neostratanordic helse / marts 2019\nSpis dig uden om type 2-diabetes Af: Helse-redaktionen / Foto: Fra bogen\nægttab er et af de allerbedste redskaber, hvis man vil undgå eller udskyde at få type 2-diabetes. Det skyldes, at der er en tæt sammenhæng mellem forhøjet blodsukker og for meget fedt på kroppen. 80 pct. af alle overvægtige har allerede et let forhøjet blodsukker (prædiabetes) og dermed\nstærkt øget risko for at udvikle sygdommen. Heldigvis er det muligt at opnå et normalt blodsukker med helt almindelig mad og sund fornuft. Den nye bog, Spis dig uden om type 2-diabetes med Sense, er resultatet af et samarbejde mellem diætister fra Diabetesforeningen og Suzy Wengel, hvis slanke- og livsstilsprinciper danner fundamentet i den såkaldte Sense-metode. Opskrifterne i bogen er udviklet med baggrund i de offcielle anbefalinger og kostråd - men så blodsukkervenligt som muligt. Ud over opskrifterne og Sense-metoden indeholder bogen også et lægefagligt afsnit om prædiabetes, skrevet af professor Jesper Wengel og læge Anne Haghfelt. Her kan du prøve tre udvalgte opskrifter.\nServér en let salat til lasagnen.\nVaniljesukker kan erstattes af frisk eller tørret mynte.\nTilberedningstid: Ca. 60 minutter - Mængde: 2 personer DET SKAL DU BRUGE KØDSOVS • 1 fed hvidløg • 1 løg • 1 porre • 1 spsk. olivenolie (ca. 10 g) • 150 g hakket oksekød, maks. 10 % • 1 dåse hakkede tomater • 1 spsk. tomatpuré • 1 tsk. tørret oregano • Salt og peber • Evt. 1 spsk. hvedemel SPINATLAG • 250 g helbladet spinat, optøet • 1 lille fed hvidløg • Salt og peber\nBrug hakket kyllingekød i stedet for oksekød.\nANDET • 200 g ricottaost • 5 lasagneplader, fuldkorn (ca. 100 g) SÅDAN GØR DU Hak eller pres hvidløget og hak løget. Snit porren fint, og svits grøntsagerne i olie. Tilsæt hakket oksekød, og brun det godt. Hæld hakkede tomater i retten, og smag til med tomatpuré, oregano, salt og peber. Lad kødsovsen koge i ca. 10 minutter uden låg. Jævn den eventuelt med en spiseske-fuld hvedemel udrørt i lidt koldt vand.\nRødbedesmoothie Tilberedningstid: Ca. 10 minutter - Mængde: 2 personer DET SKAL DU BRUGE\nLæg derpå halvdelen af kødsovsen, halvdelen af spinat blandingen og til sidst halvdelen af ricottaosten. Gentag en gang mere, og slut med ricottaost.\nSMOOTHIE • 1 rødbede (ca. 130 g) • 1 appelsin • 2 dl hindbær, friske eller frosne (ca. 100 g) • ½ dl fintvalsede havregryn (ca. 15 g) • 2 spsk. mandler (ca. 30 g) • 1 ½ dl skyr (ca. 150 g) • 1 tsk. vaniljesukker • 1 tsk. honning • 5-6 isterninger\nBag lasagnen midt i en varm ovn i ca. 30 minutter ved 200 grader.\nPYNT Hindbær, kan udelades\nKnug væden af den optøede spinat, svits den på en pande. Tilsæt hakket hvidløg, og krydr let med salt og peber. Damp væden helt ind. Spray eller smør et ovnfast fad med olie, og kom først halvdelen af lasagnepladerne i bunden.\nSÅDAN GØR DU Riv rødbeden. Pres saften af appelsinen. Bland alle ingredienserne, og blend dem sammen, til smoothien er ensartet. Smag til, og pynt eventuelt med lidt ekstra hindbær. Servér smoothien straks, imens den er kold.\nSkær appelsinen i små tern, og blend dem med i stedet for kun at bruge saften.\nFrugtsalat med chokolade Tilberedningstid: Ca. 10 minutter - Mængde: 2 personer DET SKAL DU BRUGE FRUGT • 1 æble • 1 banan • 50 g vindruer, blå • 2 spsk. valnødder (ca. 30 g) • 2 tern mørk chokolade, min. 70 % (ca. 20 g) DRESSING • 4 spsk. fraiche, maks. 5 % (ca. 60 g) • 1 spsk. honning, flydende PYNT Evt. rød skovsyre SÅDAN GØR DU Skær frugten i mindre stykker. Hak valnødder og chokolade groft. Bland fraiche og honning. Vend frugt, valnødder, chokolade og dressing sammen til en frugtsalat. Anret i en skål og pynt eventuelt med rød skovsyre.\nFakta om bogen: Titel: Spis dig uden om type 2-diabetes med Sense Forfatter: Suzy Wengel, Lisa Heidi Witt & Susanne Elman Pedersen Omfang: 240 sider Vejl. pris: 270 kroner Forlag: Politikens Forlag.\nHonning kan erstattes af flydende sødemiddel.\nSUKKER Easis Chokolade eller orange cookies\nREMA 1000 læskedrik Sport, solbær eller jordbær\nEasis Isbar med mørk chokolade\n250 ml / 5 stk.\n143,56 pr. kg\n147,80 pr. liter\nVI ER BILLIGST REMA1000 er kåret til vinder i Politikens store Discountpristjek blandt 9 forskellige butikker\nSunde ører med naturlig spray\nMange af os tænker nok, at ørevoks bare skal fjernes – og bruger gerne vatpinde til at rense ører med. Men det er ikke nogen god idé. Man bør nemlig ikke rense øregangen med vatpinde, kun folderne i det ydre øre. Og ørevoks beskytter faktisk øregangen. Dels har normalt flydende ørevoks en bakteriehæmmede funktion. Dels er det klæbrigt, så det kan fange støv og snavs. Ørevoks bliver først et problem, når det hober sig op i øregangen, eller når det helt tilstopper øregangen. Med Apotekets Ørespray Saltvand Neutral kan du på en skånsom måde holde dine ører både sunde og rene.\nNATURLIG VARMEPUDE MOD SPÆNDINGER Det er et godt, gammelt husråd at bruge varme mod spændinger og ømhed i f.eks. ryg, nakke og mave. Sipacares varmepuder med naturligt kornfyld opvarmes i mikro- eller bageovn. Kornet, som er raps og meget olieholdigt, er termisk behandlet for at opnå et hygiejnisk naturprodukt og kan opvarmes igen og igen. Puderne er bløde og lette at arbejde med, og betrækket kan tages af og vaskes ved 40 grader. Mere info på www.sipacare.dk, tlf.: 70 27 00 32\nVejl. pris for 50 ml, 65 kr. Fås på apoteket. Se mere på www.apotekets.dk\nTANDSIKRING BLIVER BEDRE ÅR FOR ÅR Tandsikring “20-40-60” er en nyhed fra Dansk Tandforsikring, som i modsætning til andre tandforsikringsprodukter dækker dine udgifter til tandlægeregninger fra dag ét. Princippet er enkelt. I det første år dækker forsikringen op til 20 pct. af din regning, i det andet år op til 40 pct. og i det tredje 60 pct. Efter det tredje år forsætter dækningen på 60 pct. Mere info på tlf. 70 20 46 47 eller ved at skrive til info@dansktandforsikring.dk\nKalenderen siger, at det nu er forår, og der er allerede godt gang i spiringen derude i naturen. Her får du nogle tip til at blive forårsklar.\nNY MBT-SÅL Skoproducenten MBT har udviklet en helt ny og komfortabel sålkonstruktion, som du får med MBT Zoom. Skoen er en let og meget komfortabel model, som egner sig godt til forår og sommer. Du finder nærmeste forhandler på www.mbtshop.dk, tlf.: 86 25 27 99.\nSIG HEJ TIL ET ÆRLIGT NETVÆRK New Care Knowledge er et netværk af 12 virksomheder, der alle arbejder med velfærdsteknologi. Men det er egentlig ikke det særlige ved netværket. Det er derimod deres ærlighed om produkterne, og at de tør sige, hvis deres løsninger ikke er de helt rigtige.\narkedet for velfærdsteknologi er stort. Der findes et hav af firmaer, der på hver deres måde beskæftiger sig med produkter og løsninger, som skal gøre livet både bedre og mere sikkert for borgere, *der kræver særlig omsorg. Nogle af de firmaer har slået sig sam men i et netværk. Målet er selvfølgelig at hjælpe hinanden med at udbrede kend skabet til hver af deres nicheprodukter, men det er også mere end det. De deler nemlig et ønske om at være ærlige om, hvad de kan og ikke kan og tilbyde indi viduelle løsninger til individuelle behov. Derfor arbejder de også alle med at udvikle nye produkter eller gennemsøge det udenlandske marked, så de danske forbrugere kan få det bedste af, hvad velfærdsteknologi kan tilbyde.\nVil ikke bidrage til brændte naller\n– Der er jo stor konkurrence derude, men for os i netværket handler det om, at vi ikke vil sælge sand i Sahara, siger Benthe Lun ding, som repræsentere Min Livshistorie, der er en gratis digital platform, hvor man kan samle sin historie med en kombination af billeder, video, lyd og musik. Derfor vil hverken Benthe eller nogen af de andre i netværket presse deres produkter igennem, hvis de ikke er overbeviste om, at de kan løse de udfordringer kommunen, plejecentret eller private står med. Så vil de hellere henvise til andre, som de ved, kan netop det.\nNikolaj Andersen arbejder med brandsik kerhed ved Safe Granny by Safe Vent. Han forklarer, at det for ham ikke kun handler om salget, men at hjælpe og vejlede kommuner ne så godt som muligt rundt i den store jungle, som velfærdsteknologi kan være. – Jeg hører fra kommuner, at de har brændt nallerne på oversalg, hvor de har været tvunget til at købe dobbelt så mange enheder, som de skal bruge. Det, synes vi i netværket, er en forkert måde at sælge på. Vi vil bruge vores ekspertise til at sælge det, der rent faktisk er behov for, siger han.\nEn rullende karavane af indsigt\nI sidste ende handler det nemlig om vores alle sammens penge, der gerne skulle bru ges til at tilføre livet værdi for nogle ældre borgere. Den værdi kan også komme gen nem viden. Derfor arbejder netværket ikke\nkun med produktsalg, men også med at dele ud af deres ekspertise. Som en karavane af indsigt, kan net værket rulle ud og fortælle om de mulig heder, der er med velfærdteknologi, og gøre det personale, der hver dag omgås de ældre, klogere på, hvordan man kan gøre tilværelsen mere værdig og aflaste nogle problemer med individuelle løsninger. Det er nemlig vigtigt at huske, at når det kommer til mennesker, er der ikke et facit. Derfor er dialogen også vigtig for medlemmerne af New Care Knowledge. For det er kun gennem samtalen, at de kan finde ud af, hvad der kan gøre livet bedre for netop Fru Jensen eller Hr. Madsen. Ved at sige hej til New Care Knowledge netværket får man både viden, indsigt og konkrete løsninger uden mistanken om at blive lænset unødigt.\nEN SYGDOM MED MANGE ANSIGTER Parkinsons sygdom er en af de mest almindelige neurologiske sygdomme. 7.300 mennesker i Danmark har Parkinson, men mange flere er som pårørende påvirkede af sygdommen, som tager sig meget forskelligt ud. Af: Jette Warrer Knudsen / Foto: Scanpix/Iris\nogle har tydelige symptomer, og hos andre kan det være svært af aflæse symptomer på den kroniske sygdom, som ikke bare rammer ældre. Gennemsnits\nMangel på dopamin og andre signalstoffer Folk med Parkinson mangler især dopamin, men også andre signalstoffer i hjernen. Den mest almindelige form for behandling er tabletter, der efterligner dopaminens virkning. Det er videnskabeligt bevist, at de vigtigste dele af hjernen påvirkes af musik. Også basalganglierne 'de grå kerner', som er det sted, der er mest afficeret ved Parkinson. Kilder: Parkinsonforeningen og Anne Gersdorff Korsgaard.\nalderen ved diagnosestillelse er 61 år, men sygdommen optræder dog også hos yngre personer helt ned i slutningen af 20’erne. En Parkinson-diagnose betyder som regel, at den ramte skal indtage store\nmængder medicin resten af livet, og når medicinens effekt ikke slår til mere, eller hvis den daglige dosis bliver for stor at håndtere og overskue, er det typisk DBS – Deep Brain Stimulation og pumpebehandling, der bliver ordineret. Men efterhånden er der kommet mere og mere evidens for, at musik brugt aktivt i form af dans, sang samt gang til musik med markant rytme gavner folk med Parkinson og højner deres livskvalitet betydeligt – og ikke nok med det – medicinforbruget bliver også holdt nede. Speciallæge i neurologi, Anne Gersdorff Korsgaard har i en årrække brugt mu-\nTypiske symptomer: Parkinsons sygdom har følgende hovedsymptomer: • Rysten • Muskelstivhed • Langsomme træge bevægelser Symptomerne varierer meget fra person til person. De er afhængige af, hvor længe man har haft sygdommen, men kan også variere fra dag til dag. Personer med parkinson kan eksempelvis opleve, at de får problemer med at bevæge sig normalt, at ting går langsomt og trægt, og der måske er rystelser i arme eller ben og sommetider muskelkramper. Foruden de bevægelsesrelaterede, motoriske symptomer oplever de fleste tillige non-motoriske symptomer, der blandt andet dækker over søvnforstyrrelser, kognitive symptomer, depression og maveog tarmsymptomer. En stor landsdækkende spørgeskemaundersøgelse fra 2014 viser, at netop de kognitive og skjulte symptomer ved Parkinsons sygdom ofte opleves som mere generende i hverdagen for både ramte og pårørende. Parkinsons sygdom er en kronisk lidelse, der langsomt tiltager. Man mister flere og flere af de nerveceller i hjernen, som indeholder signalstoffet dopamin, og man får symptomer på dopaminmangel. Man kan sige, at signalstoffet dopamin er en kemisk budbringer, som overfører budskaber fra en nervecelle til den næste. Dopamin er derved nødvendig for at få kroppen til at bevæge sig som ønsket. Sygdommen kan på nuværende tidspunkt ikke helbredes, men ved et optimalt behandlingsforløb kan langt de fleste personer forvente en høj grad af symptomdæmpning og et livsforløb, som ikke bliver kortere på grund af sygdommen.\nsik, rytme og dans i sin behandling af folk med Parkinson og andre neurologiske lidelser. Hun har sideløbende kæmpet for, at andre i det etablerede sundhedsvæsen skal gøre det samme. – Jeg ser gang på gang den store positive effekt hos mine patienter, og efterhånden er der kommet så meget forskning på området, at det kræver en nytænkning i det etablerede sundhedsvæsen. Musik er en meget magtfuld sansestimulering, som er i stand til at engagere hjernen og genoptræne neurale og adfærdsmæssige funktioner også i en høj alder på grund af hjernens plasticitet, siger Anne Gersdorff Korsgaard. Hun tilføjer, at musikstimulering sat sammen med bevægelse ikke kan erstatte medicin, men skal ses som et meget vigtig supplement. Her og på de følgende sider får du en række indfaldsvinkler, som kan hjælpe dig og dine pårørende, hvis du har Parkinson.\nHjælpe-instruktørerne giver den også hele armen.\nPå Lanzarote og i Barcelona er danseuger efter Parkinson Ballroom Fitness-konceptet i høj grad med til at gøre tilværelsen bedre og lettere for folk med Parkinson og deres pårørende. Helse var inviteret til at danse med i en uge i januar på Club La Santa på Lanzarote. Af: Jette Warrer Knudsen / Foto: Bob Foy\nige fra begyndelsen er nærværet og samhøringen mærkbar. Vi har allesammen lige forladt et mørkt og vinterkoldt Danmark og er nu på den canariske ø Lanzarote i behageligt sommervejr. Den kommende uge skal vi tilbringe sammen som deltagere i Parkinson Ballroom Fitness på Club La Santa. Overalt er der glade smil at spotte og: ”Åh, hvor er det dejligt at se dig igen", høres igen og igen.\nStimulerer hjernen Vi er ved at samles til introduktionsaften og venter på vores instruktør Elisabeth Dalsgaard. Så er hun der – fuld af energi og smittende glæde. Elisabeth Dalsgaard har udviklet det særlige koncept Parkinson Ballroom Fitness. Hun gjorde det på\nopfordring fra Anne-Mette Fogh Rasmussen, der som ambassadør for Parkinsonforeningen gerne ville introducere et dansetilbud til folk med Parkinson og deres familier. Anne-Mette Fogh Rasmussen er med som hjælpeinstruktør – det samme er speciallæge i neurologi Anne Gersdorff Korsgaard, som i mange år har arbejdet ihærdigt på at få udbredt musik og dans i behandlingen af folk med Parkinson samt en række andre neurologiske lidelser. – Fordi det er bevist, at musik stimulerer hjernen, forebygger aldring, og at rytmisk musik til motion øger præstationen med 25 pct. Det handler altså ikke om alternativ behandling. Det er vigtigt at forstå, pointerede Anne Gersdorff Korsgaard i det foredrag, hun senere holdt i danseugen.\nSå er det første morgen, og vi begynder at danse under vores dygtige, energiske og allesteds nærværende instruktørs ledelse. Elisabeth forklarer, hvad vi skal igennem de kommende dage. God plan, råber vi i kor. Og derefter er der sat gang i en eventyrlig rejse, hvor det dag for dag bliver åbenbaret, at danse-konceptet bare virker. Dem, der havde det motorisk dårligt bliver bedre og bedre. Pludselig sidder de ikke længere i kørestol. Benene lystrer nu i valse- eller sambatakt, og smilene vokser og bliver bredere og bredere. Elisabeth Dalsgaard og hendes hjælpere har et diskret øje på alle, og hurtigt træder de til med en hjælpende, dansende fod eller hånd. De fleste af dagene har vi to dansesessioner af halvanden times varighed. Dansegulvet er omkranset af\nDans med Parkinson Parkinsonforeningen gennemfører med støtte fra TrygFonden et landsdækkende treårigt projekt, som kobler kvalificeret danseundervisning, musik, rytme og motion med en ofte overset sygdomsgruppe – nemlig Parkinson-ramte og deres familier samt venner. Parkinsonforeningen har et ambitiøst ønske om at flytte fordomme og hjælpe til at skabe et mere nuanceret og positivt billede af de, der kæmper med Parkinson. Målet med projektet, der udløber i slutningen af 2019, er at samle landets Parkinsonfamilier i et fælles projekt centreret omkring dansetræning, musik og livsglæde. Parkinsonforeningen har uddannet danseinstruktører i store dele af landet i Ballroom Fitness og dansetræning, inspireret af den amerikanske PD-dansemetode, der særligt henvender sig til Parkinson-ramte. Selve dansemetoden er bygget op sådan, at den styrker deltagernes bevidsthed om bevægelsernes dynamiske kvaliteter. Projektet skal også være med til at understøtte den forskning, som har dokumenteret, at dans og bevægelse har en gavnlig virkning hos Parkinson-ramte. Dans med Parkinson blev i 2018 af Sundhedsparlamentet kåret som årets bedste initiativ. Læs mere på: www.parkinson.dk www.swingtime.dk og www.clublasanta.com\nHar du en udfordring Else Marie Larsen får sig en svingom med Elisabeth Dalsgaard.\nstole, så der er mulighed for lige at tage sig et hvil. Ud over dans, er der gåture, en udflugt til Ildbjergene, varmtvands terapi og fælles spisning på programmet.\nNye døre åbner sig Blandt deltagerne er søskendeparret Lone Eggert og Marianne Dorph-Jensen. Lone fik som 62-årig konstateret Parkinson i 2012 og mistede derefter sit job som sygeplejerske. Som Lone selv udtrykker det, så mistede hun rigtig meget mere, da hun fik sygdommen. Det var en sorg at erkende, og et stort stykke mentalt arbejde var det at nå frem til, at der også kan være et godt liv i vente med Parkinson. Det handler om at turde åbne nye døre, siger Lone. Flere gange har hun sammen med Marianne deltaget i danseugerne med Elisabeth Dalsgaard. Ud over at Lone får det bedre, så har danseugerne givet de to søstre nye muligheder for at styrke deres søskendeforhold. En mulighed, de ikke havde, da de begge havde travle jobs. – Vi har nu fået søskendetid af høj kvalitet – og det er rigtig dejligt, siger de begge. Else Marie Larsen og hendes ægtefælle Jørgen Hasselbalch har også været med flere gange før. Else Marie har Parkinson. Hun er læge og måtte for kort tid siden slippe sit job som praktiserende læge, da det blev for hårdt fysisk. Hun har altid holdt af at bevæge og røre sig, og sammen med Jørgen har det været en hverdagsglæde at tage en svingom – også derhjemme på køkkengulvet. – Dans gør virkelig noget godt for mig især efter, jeg har fået Parkinson. Det er som om, stivheden kommer ud af kroppen, og så er der ingen tvivl om, at dans er med til at forhale sygdommens udvikling, siger Else Marie, hvorefter Jørgen supplerer med at fortælle, at han også får meget ud af at tale med de andre pårørende på danseugerne. – Vi får over en øl talt om de ting, vi hver især tumler med i hverdagen og finder ud af, at det er fælles gods. Det er en god viden at tage med hjem i kufferten.\nUltra Lysin ■ Klø på med L-lysin og Echinacea ■ Optimalt Immunsystem m ■ Selen, zink og vitamin C ■ 11 aktive ingredienser Camille udtaler;\nMR. SWING KING For 19 år siden mærkede 71-årige Jan Olsen de første tegn på Parkinson. Men sygdommen har på ingen måde slået den seje københavner ud. Det fik Helses redaktør tydeligt at mærke som Jans faste dansepartner i en hel uge. Af: Jette Warrer Knudsen / Foto: Bob Foy\ni skal vist også lige have gang i lidt aflæring her, lyder det fra Jan Olsen kort efter, at danseinstruktør Elisabeth Dalsgaard har sat Jan og mig sammen som fast dansepar i danseugen med Parkinson Ballroom Fitness på Club La Santa på Lanzarote i januar. Bemærkningen fra Jan Olsen falder prompte efter, at Elisabeth Dalsgaard over for kvinderne har pointeret, at i dans er det altså mændene, der fører. Så fortæller Jan som en serviceoplysning til mig, at han både har rigtig gode dage men også ret dårlige – og, at det er svært at vide på forhånd, i hvilken kategori dagen i dag ender. For pludselig kan Parkin-\nson spænde ben for en ellers god dag. Den der irriterende stivhed, som kan komme ud af det blå, fortæller Jan i en lille pause efter en vals, som han har klaret med bravour og stort set uden tilstedeværelse af Mr. Parkinson. – Jeg er bedst til overblikket – og ikke så god til detaljen, tilføjer Jan, da han lidt skeptisk modtager ros fra sin dansepartner. Efter fire år med symptomer på Parkinson – især var det en mere og mere slæbende gang, som plagede Jan, fik han sin diagnose i 2004. Indtil da havde Jan været dybt forankret i sit arbejde som it-systemtekniker med både SDC og Kommunedata som arbejdspladser. Tillige var han også fagligt aktiv i Finansforbundet. Efter flere behand-\nlinger og forløb, som ikke rigtig battede noget, fik Jan i 2004 en ny neurolog. – Han havde dårligt nok trykket mig i hånden, inden han sagde: “Du har Parkinson”, fortæller Jan, der efterfølgende kom i medicinsk behandling med beskeden om, at hvis han fik det bedre, så var det nok Parkinson – og hvis ikke, ja så var det ikke Parkinson. Sideløbende blev Jan scannet, og resultatet herfra holdt sammen med medicinens effekt, gjorde, at diagnosen endelig kunne stilles. Jan husker tydeligt den dag i 2004. – Jeg blev slået helt ud, og tårerne flød, for jeg kendte ret meget til Parkinson, da min fars kone havde sygdommen, og hun endte i kørestol.\nhelse: fokus Jan blev ret hurtigt enig med sig selv om, at ham skulle Parkinson ikke slå ud. Han var klar over, at det handlede om at holde sig på benene bedst muligt og i det hele taget holde sig i bevægelse mentalt og fysisk. Det har han især gjort via dans – og han har flere gange deltaget i Parkinson Ballroom Fitness ugerne under sydens sol med Elisabeth Dalsgaard – og hjemme deltager han også i en anden form for dans, der hjælper folk med Parkinson – nemlig PD dans i Tivoli. Jan er fraskilt. Ægteskabet holdt ikke til Parkinson, men Jan er på ingen måde bitter. – Jeg havde i mange år været opslugt af mit arbejde og brugt for lidt tid på familien. Da jeg endelig fik mere tid, ja så var min kone et andet sted og ikke mere klar til at fortsætte vores ægteskab, og det kan jeg ikke bebrejde hende. Jan bor i Værløse, hvor han har et godt og tæt naboskab. – Vi har mange fælles interesser og kan diskutere på livet løs, siger Jan og fortæller, at naboerne da indimellem har undret sig noget over hans mange gøremål og ofte har spurgt ham, om han ikke snart skal til at slappe lidt af.\nNår jeg har været på danse-ugerne, kan jeg mærke den gode virkning på min gang et godt stykke tid efter. Så det er bare om at holde fast.\nJan Olsen giver den fuld gas på dansegulvet med Helses redaktør.\nDet har Jan ikke i sinde, hvis det står til ham. Og når han har en rigtig Parkinson-dag, så får den kamp til stregen. Ikke mindst med dans som våben, som han bruger flittigt i hverdagen. – Og når jeg har været på danse-ugerne, kan jeg mærke den gode virkning på min gang et godt stykke tid efter. Så det er bare om at holde fast, siger Jan, der hjemme i Værløse også jævnligt er til fysioterapi. – Den foregår ude i naturen, hvor vi indimellem gåture og træning også får tid til kaffe, bål og snobrød, fortæller Jan, der heller ikke har droppet en anden stor passion – nemlig at studere fugle. I danseugen på Club La Santa kunne Jan flere gange i pauserne ses med sin fuglekikkert om halsen. – Jeg tror, jeg så en sølvhejre derude. Den havde bare styr på bølgernes bevægelser, fortæller han mig begejstret, lige før vi skal igang med dagens anden danse-session. Også denne dag havde han ligesom sølvhejren og som en Mr. Swing King pænt styr på rytmen, som han fangede igen og igen på det grønne dansegulv med udsigt til hav og palmer. I prøverne op til vores afdansningsbal gav Jan den ekstra gas. – Tænk på, at I nu svæver rundt i jeres fineste dansetøj, lyder det ud af Elisabeth Dalsgaards mikrofon. – Ahh, Kejserens nye klæder?, udbryder Jan med sin fine evne til at fange og twiste ord og bemærkninger – altid med et lunt og skælmsk blik i øjet. Nej, intet Kejserens nye klæder ved Jan, men at danse med ham var virkelig et eventyr i virkeligheden.\nER NØDVENDIGT FOR EN STÆRK OG STABIL KROP Træthed, ømme muskler, kramper, rystelser – mangel på magnesium giver mange symptomer, og f.eks. Parkinson-patienter ser ofte ud til at være i underskud af mineralet. Af: Malene Tonnung / Foto: Scanpix/Iris\net optræder i rigtig mange fødevarer og er som sådan ikke et svært næringsstof at finde. Alligevel når de færreste af os op på de gennemsnitlige 375 mg., som man anbefaler, at voksne får dagligt. For det er en pæn stor mængde, og hvis vi er udfordret fysisk – er gravide, sportsudøvere eller overvægtige – så har vi behov for endnu mere. Magnesium er især vigtigt for musklerne, knoglerne og nervesystemet, så mangel på magnesium giver symptomer lige fra kramper, muskelsvaghed, knogleskørhed\ntil depression og vejrtrækningsproblemer. For Parkinson-patienter, der i forvejen er udfordret omkring muskelkontrollen, kan det altså være en ekstra god idé at sikre sig mod magnesium-mangel.\nTilskud med og uden mavekneb Mange ville derfor have gavn af mere magnesium i kosten, dvs. mere grønt, frugt og nødder. Magnesium fås også som tilskud, hvilket kan være en let måde at optimere sin indtagelse. Nogle tilskud kan dog føre til mavekneb eller virke afførende. Vigtigst at skele til ved tilskuddene er, om indholdet primært er organisk bundet magnesium, som er lettere for kroppen at optage i forhold til f.eks. den uorganiske magnesiumoxid.\nHer finder du magnesium • Grøntsager, især de grønne samt frugt. • Der er særlig meget magnesium i mandler, nødder og kerner. • Mælk, fisk og kød indeholder kun lidt magnesium. • Der kan være lidt magnesium i drikkevand. • Fedt, raffineret sukker og ren alkohol indeholder praktisk taget ingen magnesium.\nDu kan teste dit magnesiumtilskud ved at lade det opløses i et glas vand. Et eksempel er Bio-Magnesium, der består af tre forskellige magnesiumsalte i tabletter med i alt 200 mg magnesium. Blandingen af organisk og uorganisk magnesium medfører, at tabletten opløses fuldstændigt på under to minutter i væske. Magnesiumindholdet ændres ved opløsningen i maven til en optagelig ion-form, der sikrer, at magnesiummet kan optages fra tarmen. Vi har i mange år hørt, at calcium er et vigtigt knoglemineral, men magnesium er ligeså vigtigt – især hvis vi tager calcium. Vi skal nemlig bruge magnesium til at holde calcium ude af de celler, der ikke har behov for dette mineral, da det kan virke som gift for andre celler end knogleceller.\nDu kan have et øget behov for magnesium ved: • høj alder • efter klimakteriet • brug af vanddrivende medicin • brug af mavesyreneutraliserende medicin • brug af p-piller • indtagelse af meget kaffe • brug af medicin mod mavesår • indtagelse af meget alkohol • svangerskabsforgiftning • indtagelse af meget junkfood.\nKilder: EU Commission: Scientific Committee on Food. Opinion of the Scientific Committee on Food on the Tolerable Upper Intake Level of Magnesium (expressed on 26 September 2001) Ranade VV, et al. Bioavailability and pharmacokinetics of magnesium after administration of magnesium salts to humans. Am J Ther 2001;8(5):345-57. Eby GA, et al. Rapid recovery from major depression using magnesium treatment. Med Hypotheses 2006;67(2):362-70.\nGlucosamin Pharma Nord Lægemidlet Glucosamin Pharma Nord lindrer symptomer ved mild til moderat slidgigt i knæet. Inden du starter behandling med Glucosamin Pharma Nord, bør du kontakte din læge for at udelukke tilstedeværelsen af ledsygdomme, der kræver anden behandling. Dosering: Voksne og ældre; Den sædvanlige dosis er 1 kapsel 3 gange dagligt (svarende til 1200 mg glucosamin). Alternativt kan du tage alle 3 kapsler på én gang. Kapslen/kapslerne bør tages med et helt glas vand. Må kun anvendes til børn og unge under 18 år efter lægens anvisning. Glucosamin Pharma Nord må ikke anvendes under graviditet og bør ikke anvendes i ammeperioden. Bør ikke anvendes ved allergi overfor skaldyr. 1 kapsel Glucosamin Pharma Nord indeholder 2,2 mmol (87 mg) kalium. Kaliumindholdet bør tages til efterretning hos patienter med nedsat nyrefunktion eller patienter på en kontrolleret kaliumdiæt. Tal også med lægen, hvis du er bekendt med at have en øget risiko for at få hjerte/karsygdomme. Der er i få tilfælde observeret forhøjet indhold af kolesterol i blodet hos patienter i behandling med glucosamin. Det anbefales at få målt kolesterol indholdet i blodet i starten af og under behandlingen med glucosamin. Tal også med lægen hvis du har diabetes mellitus (sukkersyge). Det kan være nødvendigt at måle dit blodsukker hyppigere i starten af behandlingen med Glucosamin Pharma Nord. Tal også med lægen hvis du lider af astma. Du skal være opmærksom på, at dine astmasymptomer kan forværres. Forsigtighed skal udvises, hvis du tager Glucosamin Pharma Nord sammen med andre lægemidler. Dette gælder især: blodfortyndende lægemidler (warfarin) og antibiotika af typen tetracykliner. Bivirkninger: Almindelige bivirkninger er: hovedpine, døsighed, kvalme, mavesmerter, fordøjelsesbesvær, diarré, forstoppelse. Ikke almindelige bivirkninger er: udslæt, hudkløe, hudrødme. Vejl. udsalgspris: kr. 129,00 (90 stk.), kr. 299,00 (270 stk.) og kr. 999,00 (1000 stk.). MT-nr: 34837. Læs helse / marts 2019 59 indlægssedlen omhyggeligt.\nBEDRE HUD NeoStrata Smooth Surface Daily Peel Pads til hjemme brug hjælper til med at opbygge hudens naturlige volumen og minimerer dermed indtrykket af linjer og rynker. Samtidig eksfolieres huden mildt, og cellefornyelsen stimuleres. Patenteret Aminofil stimulerer hudens kollagenog hyaluronsyreproduktion og minimerer indtrykket af fine linjer og rynker.\nMere info: www.neostrata.dk eller på tlf.: 33 91 91 48\nNYT TILBUD OM LIVSSTILSÆNDRING FOR UNGE I 9. OG 10. KLASSE Den nationale sundhedsprofil viser, at flere og flere unge oplever ensomhed, mistrivsel og dårlig mental og fysisk sundhed. Der findes endnu kun få tilbud for unge, der ønsker en livsstilsændring. BGI akademiet Hjarnø er et af dem. BGI akademiet Hjarnø er et nyt efterskoletilbud med en helhedsorienteret tilgang til livsstilsændring. Det primære fokus ligger på den enkeltes forudsætninger, styrker og behov, og gennem efterskoleåret arbejder skolen helhedsorienteret med fokus på livsstil, vaner, følelser, selvværd og selvtillid. Læs mere på www.bgiakademiet.dk, tlf.: 75 68 10 22.\nNÆSEHORN - NU OGSÅ TIL DE MINDRE! Rhino Horn – eller næseskyllehornet – har i mange år været yderst populært, da det er et sundt alternativ til næsesprays. Uanset, om du er tilstoppet eller snottet, kan hornet, der fyldes med vand med lidt salt – skylle næsen fri, og den friske følelse får mange til at benytte hornet på daglig basis, også selvom de ikke er snottede eller allergiske. Nu findes Rhino Horn også til børn på 4-12 år. Metoden er den samme, hornet er blot lidt mindre. Børn med astma og luftvejsallergi kan få god hjælp, og mange oplever, at brugen af Rhino Horn kan forebygge mellemørebetændelse. Rhino Horn og Rhino Horn Junior sælges på apoteker og webapoteker i Danmark. Mere info: www.rhinohorn.dk eller på tlf. 44 98 32 19.\nHer får du igen en håndfuld udvalgte tip, der kan hjælpe dig med at optimere din hverdag.\nBliv fri for mundtørhed Det skønnes, at omkring 20 pct. af befolkningen har problemer med mundtørhed. Problemet stiger med alderen. Problemet skyldes oftest sygdomme og medicin, som især volder problemer for din tandsundhed. Xerostom kan hjælpe dig, fordi det øger spytsekretionen efter en uges brug med op til 200 pct. Det kræver dog, at dine spytkirtler fungerer. Xerostom findes som pastiller, spray, tyggegummi, tandpasta og gel, som kan købes på alle apoteker og på shop.curaprox.dk, tlf.: 70 26 81 70.\n– køb en nøglering I Normals butikker i uge 14 og 15\nr k 0 3 .\nwww.huskhjernen.dk Overskuddet går ubeskåret til Husk Hjernen – et samarbejde mellem Hjernesagen, Epilepsiforeningen og Parkinsonforeningen.\nI januar kunne Diabetesforeningens lokalforening i Vejen for første gang byde velkommen til pilotprojektet ”Diabetesskole”. Tanken med initiativet er, at diabetikere kan udøve målrettet træning, få nye redskaber til at håndtere diabetes samt udveksle sygdoms- og livserfaringer. Af: Freja Fredsted Dumont / Foto: Scanpix/Iris\nmennesker er mødt op til den allerførste formiddagslektion på Vejen Diabetesskole; et tilbud om træningsforløb og et socialt fællesskab til diabetesramte i alle aldre. De fremmødte ”elever” kommer i alle aldre, køn, højder, drøjder og med vidt forskellige udgangspunkter. Tilfælles har de diabetes type 1 eller 2 – men vigtigst af alt deler de motivationen til at få et mere stabilt blodsukker samt opnå et vægttab og eventuelt en lavere fedtprocent. – Vi har altid gerne ville lave noget motion for de diabetikere, der af en eller anden grund tror, det er svært at dyrke mo tion, når man har diabetes. Det kan det også være. Men man kan lære det. Vores hovedfokus er derfor at få fat i dem, der sidder derhjemme og få dem lidt ud og røre sig. Ligeså vigtigt er det sociale, og muligheden for at få en samtale med fagpersoner, som en del af Diabetesskolen, siger en af nøglepersonerne bag projektet, Karin Jepsen.\nSved på panden ”Er I klar? Er I klaaaar?” lyder det motiverende fra fysioterapeut Cecilie, som er en fast del af Diabetesskolen. Efter en hyggelig ankomst med kaffe, the og opvarmning er det tid til den fysiske del; cirkeltræning i Easy Line. Det er et\ntræningssystem, der består af en træningscirkel med 18 stationer – 9 maskiner og 9 mellemstationer. Træningsformen er simpel, men stimulerer både kredsløb og muskler, da pulsen konstant er oppe, og kroppen er i bevægelse. Der er stor forskel på niveauet hos de fremmødte. For nogle er den lille stepbænk en stor udfordring, og hvert et skridt ser ud til at være en kamp. Andre hopper op og ned fra maskinerne i raskt tempo. Fysioterapeuten er hurtig til at danne sig et overblik over, hvem der har brug for mere udfordring og hvem, hun skal komme med en ekstra hujende bemærkning til. Til de øvede finder hun nogle vægte eller gør øvelserne en smule mere udfordrende. På den måde bliver niveauet tilpasset på individuelt plan.\nSammen med ligesindede En af de nye elever på Diabetesskolen er Jette Madsen. Hun bevæger sig let og ele-\nSiden jeg begyndte at dyrke motion og røre mig, har jeg halveret min dosis af medicin. Jette Madsen, der i fem år har haft diabetes.\ngant igennem øvelserne uden det store besvær. – Jeg fik diagnosticeret diabetes for fem år siden. Og jeg har været hårdt ramt. Mine øjne har taget skade, jeg har fået amputeret en storetå og fået en bypassoperation. Jeg har derfor også været meget opmærksom på at få rørt mig og spise rigtigt. Så det er ikke noget nyt for mig at dyrke motion. Det har jeg egentlig styr på. Men jeg synes, det er skønt at være sammen med nogle ligesindede, der ved, hvad det vil sige at leve med en kronisk sygdom, siger Jette Madsen.\nLivsvigtig medicin Det er ikke for sjov, når fysioterapeut Cecilie svinger en smule med pisken overfor de 18 elever, der ihærdigt kæmper sig igennem cirkeltræningen. For der findes mange fordele ved at bevæge sig – naturligvis helt generelt – men i særdeleshed, hvis man lider af diabetes. Virkningen af insulin øges nemlig, så kroppen bedre kan optage sukkeret fra blodet. Derudover sænker motion også blodsukkeret, hvilket kan påvirke blodtryk og kolesterol i en positiv retning. – Jeg har mærket på egen krop, hvad motion – og kost – faktisk gør. Siden jeg begyndte at dyrke motion og røre mig, har jeg halveret min dosis af medicin. Det har helt klart givet mig en højere livskvalitet\nFakta om diabetesskolen Diabetesforeningens lokalforening i Vejen har sammen med TrygFonden og Vejen Idrætscenter opstartet tilbuddet om ’Diabetesskole’ til diabetes-ramte. og mere energi i hverdagen, siger Jette Madsen.\nOverraskende – og overvældende – interesse Da den første lektion på Vejen Diabetesskole er ved at være ved sin ende, er det en glad Karin Jepsen, der hilser alle de fremmødte på gensyn. – Tilbage i november havde vi kun syv tilmeldte. Men så fik vi en annonce og artikel i Vejen avis, og det blev vendepunktet. Min telefon vibrerede konstant. Det var folk, der ringede for at høre, hvad Diabetesskole var for noget. Og så meldte de sig til, siger Karin Jepsen.\nI dag er både formiddags- og aftenholdet fyldt op med i alt 36 mennesker. Derudover er der 16 på venteliste. – Det er gået så fint i dag. Det var fedt at se, at alle forsøgte. Jeg havde frygtet lidt, at nogle med det samme ville sige, at det ikke var for dem. Eller at det var for hårdt – uden at prøve. Men alle gav det et forsøg. Det betyder også meget, at vi nu er så mange, at vi kan spejle os i hinanden. Hvis hun/han kan, så kan jeg også, siger Karin Jepsen og fortsætter: – Vi håber selvfølgelig, at pilotprojektet her i Vejen bliver udvidet til resten af landet. For det betyder virkelig meget, at man har nogle ligesindede at spejle sig i og udveksle erfaringer med.\nVejen Idrætscenter fik i juni 2018 en donation fra TrygFonden på 2,3 millioner kroner til pilotprojektet "Din sundhed". Centret skal danne rammen om en ny helt type genoptræningsforløb målrettet ikke-aktive borgere. Dem, der tilbydes et forløb under "Din sundhed", vil få et individuelt forløb med adgang til træning i Vejen Idrætscenter. Diabetesskolen er ét af de initiativer, der er udsprunget af projektet "Din Sundhed".\nVidste du, at Vidste du, at\nkan være et tidligt tegn på type 2-diabetes kan være et tidligt tegn på type 2-diabetes Tag en gratis risikotest! Det tager ca. 5 min. Brug QR-koden eller diabetes.dk Tag en gratis risikotest! Det tager ca. 5 min. Brug QR-koden eller diabetes.dk\nDIABETES OG TANDSUNDHED Hvis du har diabetes, har dine tænder behov for ekstra opmærksomhed og pleje. Et velreguleret blodsukker er også vigtigt for din tandsundhed. Af: Camilla Pilsgaard, privatpraktiserende, Mundvigen Tandklinik, Roskilde / Foto: Scanpix/Iris\niabetes er en kronisk sygdom, der skyldes et for højt sukkerindhold i blodet. Dette kan føre til en række følgesygdomme i f.eks. hjertet, øjne, fødder, men også i mundhulen.\nDu har større risiko for at få:\nDin mundhygiejne er også meget vigtig. • Børst tænder to gange dagligt, gerne med en el-tandbørste. • Brug en fluortandpasta med et fluorindhold på 1450 ppm. Evt. tandpasta uden skummemiddel, hvis du har tørre eller sarte slimhinder. • Brug mellemrumsbørster hver dag.\n• Mundtørhed • Huller i tænderne • Parodontitis • Svampeinfektion Dit blodsukkerniveau er vigtigt for sygdomsbilledet i din mund. Hvis dit blodsukker ikke er velreguleret, har du endnu større risiko for sygdom i munden. F.eks. parodontitis vil have et hurtigere og mere alvorligt forløb, som kan ende med tandtab. Omvendt kan dit blodsukkerniveau blive nemmere at holde velreguleret, hvis din parodontitis bliver behandlet regelmæssigt. Mundtørhed er en kendt følge af diabetes. Mundtørhed giver bakterier bedre vilkår til at formere sig, og derfor er der en øget risiko for huller i tænderne, tandkødsbetændelse og svamp.\nHvad kan du gøre? Det er vigtigt, at du går regelmæssigt til tandeftersyn, så eventuelle problemer bliver opdaget og behandlet i tide.\nHvis dit blodsukker ikke er velreguleret, har du endnu større risiko for sygdom i munden.\nVed mundtørhed, skal du holde dig fra sukkerholdige drikke. Brug istedet sukkerfrit tyggegummi eller sukkerfrie sugetabletter. Apoteket har også forskellige produkter, der kan hjælpe dig, hvis du er meget mundtør.\nHele din familie fortjener en god tandsundhed! Tænk smart når du vælger en tandpasta – vælg en tandpasta, der styrker mundens naturlige forsvar.\nU KIGGER FORTRAVLET på tandpastahylderne i butikken. Middagstiden nærmer sig og dit barn er sulten. Du vælger i al hast en tandpasta på hylden – men hvis du forinden har besluttet dig, er valget måske knapt så svært?\nSats på en mild tandpasta Zendium indeholder samme enzymer og proteiner som din mund – hvilket hjælper dig og dine børn til en naturlig balance i munden. Når de sunde bakterier blomstrer, kan de hindre de dårlige bakterier i at formere sig. De gode bakterier beskytter nemlig munden.\nDerfor er Zendium et godt valg:  Zendium indeholder både fluor, der forebygger caries samt enzymer og proteiner  Booster antallet af sunde bakterier i munden\nZendium Kids er specielt udviklet til mindre børn med mælketænder. Den indeholder enzymer og har et lidt lavere fluoridindhold på 1000 ppm. Smagen er mild og frugtagtig og tilpasset mindre børns sarte smagsløg. Zendium Junior er udviklet til større børn med både mælketænder og blivende tænder. Den indeholder både enzymer og proteiner samt xylitol, der sammen med et højere fluoridindhold forebygger caries. Zendium Extra Fresh er en ny Zendiumtandpasta med ekstra frisk smag af mint og Zendiums unikke sammensætning af enzymer og proteiner, der forebygger tandsygdomme og giver frisk ånde. Zendium Classic – en mild og effektiv tandpasta med enzymer og proteiner, som både forebygger tandsygdomme og er svanemærket.\n Modvirker bakterier relateret til tandkødsproblemer*  Skummer mildt og er velegnet til følsomme munde  Flere svanemærkede varianter**  Zendium – styrker mundens naturlige forsvar * Refererer til bakteriearter, der har relation til tandkødssundhed, som ændredes signifikant efter 14 ugers klinisk studie med 102 forsøgspersoner. Adams SE, et al. Sci Rep 2017; 7:43344. ** Zendium Classic, Fresh + White, Emalje Protect og Biogum er svanemærket.\nFOKUS: UNGE OG TÆNDER\nUdkommer 8. april 2019\nHelse møder Lasse & Mathilde Det var Kim Larsen, som i sin tid fik den legendariske folk-duo 'Lasse & Mathilde' på danmarkskortet med Østre Gasværk. Parret holder stadig sammen både på scenen og i privatlivet og er nu igen aktuelle med ny musik – Verden venter. Vi taler med Mathilde Bondo og Lasse Helner om sammenhold, kærlighed og deres opskrift på et evigt holdbart parforhold.\nTEMA OM UNGES MENTALE HELBRED\nBOOST DINE LUNGER\nTalrige undersøgelser og rapporter har forlængst dokumenteret, at børn og unge har det mentalt rigtig dårligt. Vi ser på årsager og konsekvenser, og på hvad vi alle sammen kan gøre, for at børn og unge får det bedre.\nI vores nye artikelserie om lunger ser vi på, hvad vi selv kan gøre for at holde vores lunger sunde og fit for fight. Få råd og vejledning i, hvad der er godt for et af vores mest livsvigtige organer.\n Køb på shop.curaprox.dk\nFÅ SUND KNOGLESTRUKTUR MED VITAMIN K2 Naturlig Natto Vitamin K2 45mcg og Vegetabilsk Vitamin K2 90mcg fra Grønne Vitaminer bidrager til en sund knoglestruktur ved at aktivere proteinet osteocalcin, som sørger for at aflejre calcium i knoglerne, så det ikke havner i blodårerne. • 100% vegansk • Kapsel med 45 mcg • Tablet med 90 mcg og delekærv\nFås på førende apoteker, hos Matas, i helsekostbutikker og webshops\ndansk farmaceutisk industri a-s www.dkpharma.dk @berthelsennaturprodukter 68\nfås i to vega n varianter ske