Du skal vide om Gennemsigtig gaveposer fra Gennemsigtig gaveposer producent, leverandør, grossist, distributør og fabrik\nJane Four Enterprise Co., Ltd. er den producent, leverandør og eksportør af Gennemsigtig gaveposer, Fabrikken ligger i Taiwan. I løbet af de seneste år, vi leverer over hele verden kunder produkter med produkter af høj kvalitet med rimelige priser. Både brugerdefineret rækkefølge og normale ordrer er tilgængelige. Vi har en dokumenteret kerne af fagfolk, hvilket gør os yderst kvalificerede til at levere handel tjenester til de højeste standarder. Vi har vores roll i et team af godt erfarne og kvalificerede fagfolk, der er i stand til at håndtere eventuelle krav fra kunderne. Hvis du ønsker at vide mere, er du velkommen til Kontakt os.\nDenne gavepose er lavet af PP-materiale,som er miljøvenlig og vandtæt.Det flettet reb er delikat og fast.Det kan foldes og opbevares for let at transportere uden at tage plads.\nKan bruges som gaveposer,indkøbsposer,opbevaringsposer,bære-på tasker,etc.\nDer er ingen begrænsninger for typer af lagringselementer til flere formål,såsom gaver til venner\nDu kan bære flere poster som en bære-på tasken,åbn det, når du har brug for det,og fold den op, når du gør n’t har brug for det.\nTasken er lavet af PP,som er miljøvenlig og vandtæt.Det flettet reb er delikat og udsøgt,og bunden er fast for at forhindre, at den falder ned.\nTilpassede design,farveudskrivning eller bronzing,LOGO,mønstre,etc.kan udskrives\nTaske stil(Vævet reb/Bomuldstov/Bånd…)\n999999999 http://schema.org/InStock USD 2020-12-31 https://www.plasticfileholders.com/da/transparent-gift-bags.html\nFor at finde og shoppe de bedste Gennemsigtig gaveposer, skal du vide om den højeste kvalitet af Gennemsigtig gaveposer producent, leverandør, grossist, distributør, OEM og ODM fra en fabrik i Taiwan


FARUM-KOMMISSIONEN Bind 16. Tilsyn, politi og domstole - PDF\nFARUM-KOMMISSIONEN Bind 16. Tilsyn, politi og domstole\nDownload "FARUM-KOMMISSIONEN Bind 16. Tilsyn, politi og domstole"\n1 FARUM-KOMMISSIONEN Bind 16 Tilsyn, politi og domstole\n2 Bind 16 Tilsyn, politi og domstole Publikationen kan bestilles via Justitsministeriets hjemmeside (www.jm.dk) eller hos Rosendahls - Schultz Grafisk Distribution Herstedvang Albertslund Telefon: Fax: ISBN: ISBN: (e-udgave) Tryk: Rosendahls - Schultz Grafisk A/S\n3 BIND 16 Kapitel 26 Det kommunale tilsyn Kapitel 27 Politiets rolle Kapitel 28 Domstolsbehandling Bilag Vidneoversigt Indholdsfortegnelse 26. Det kommunale tilsyn Den retlige ramme Tilsynets organisation Tilsynets kompetence Tilsynets sagsrejsning Tilsynets prøvelse Tilsynets sagsbehandling Tilsynets reaktionsmuligheder Indenrigsministerens centrale overordnede tilsyn Tilsynsreformen 1. januar Statistiske oplysninger om kommunaltilsynet Tilsynssagerne vedrørende Farum Kommune Tilsynsrådets sager Indenrigsministeriets sager\n4 26.4. Den offentlige kritik af tilsynsmyndighederne i Farum-sagen Hvidbog udarbejdet af en kreds af Farum-borgere Tilsynsrådet for Frederiksborg Amts organisation Tilsynsrådets medlemmer Tilsynsrådets sekretariat Farum Kommunes samarbejde med tilsynsrådet Trevang-sagen Borgmesterens og andre politikeres udtalelser til offentligheden Byrådets generelle bemærkninger i brev af 9. august Forklaringer Frederiksborg Statsamt Indenrigs- og Sundhedsministeriet Byrådsmedlemmer Tilsynsrådsmedlemmer Andre vidner Sammenfatning og vurdering Politiets rolle Indledning Kommissoriet og kritikken af Hillerød Politi Retlig ramme Samarbejdet mellem Farum Kommune og Hillerød Politi Politianmeldelser mod Farum Kommune frem til februar Konkrete sager Kommunens aftale med Falck om patruljering og vagttjeneste Metax-tankstationen på Paltholmvej Ungdomsboligerne på Rugmarken\n5 27.5. Hillerød Politis efterforskning i februar Kronologi Kritikken af Hillerød Politi Forklaringer Sammenfatning og vurdering Samarbejdet mellem Farum Kommune og Hillerød Politi Politianmeldelser imod Farum Kommune før februar Hillerød Politis dispositioner i dagene efter de første afsløringer Forslag til lovændringer Domstolsbehandling Straffesager Sagen mod byrådsmedlemmer (2007) Sponsorsagen (2008) Hovedsagen (2009) Civile erstatningssager Farum Venstreforening (2004) Sport & Event International v/bjarne Jensen (2008) Erstatningskrav i hovedsagen (2009) Køb af Rørmosegård (2010) Kay Wilhelmsen A/S under konkurs (2011) Hævede erstatningssager Uafsluttede sager Andre sager Trevang-sagen (1996) Injuriesag Rapporten (1997) Centralkøkkenet A/S (2002) Tina Jensen sagen (2004) Forlig om Idrætten I, II og III (2007)\n6 28.4. Sammenfatning og vurdering 170 Bilag Bilag 1. Høringssvar og kommissionens bemærkninger hertil Byrådsmedlemmer Peter Brixtofte Seks tidligere byrådsmedlemmer Kulturudvalget og økonomi (bind 3, s.177) Tabt arbejdsfortjeneste (bind 3, s. 360) Rejse til Tyrkiet (bind 11, s. 150) Vidneforklaring om repræsentation (bind 11) Budget- og bevillingskontrol (bind 13, s. 325) Forholdet til tilsynsrådet (bind 16, s. 112) Ansatte i Farum Kommune ansatte i Farum Kommune Generelt om personomtale Konkret personomtale (bind 5, s ) Ledende embedsmænd og stillingsansvar (bind 5, s ) Michael Elbæk (bind 5, s. 405) Revisorer i det daværende KR Indenrigsministeriet Karen Jespersen (bind 13, s. 171) Ledende embedsmænd i Indenrigsministeriet Finansiering af Farum Park og Arena (bind 13, s.171; bind 16, s.117) Sagsbehandlingstiden (bind 16, s. 116) Redegørelse fra afdelingschefer\n7 Bilag 2. Kommissionens protokol og skriftlige vidneredegørelser vedrørende protokollen. Bilag 3. Udvalgte bilag fra undersøgelsesmaterialet. Bilag 4. Rapport om Den kommunale revision i Farum Kommune i undersøgelsesperioden 1. januar 1990 til 6. august Bilag 5. Rapport om Revisionssagkyndig og økonomisk analyse og vurdering af sale-and-lease-back arrangementer, Farum Kommune i perioden 1. januar 1990 til 6. august Bilag 6. Indenrigs- og Sundhedsministeriets foreløbige afgørelse af 6. maj 2002 om suspension af borgmesteren. Bilag 7. Dom i sagen mod et antal byrådsmedlemmer (dom i byret). Bilag 8. Dom i Sponsorsagen (domme i byret, landsret og Højesteret med rigsadvokatens kommentar). Bilag 9. Dom i Hovedsagen (domme i byret og landsret). Bilag 10. Folketingsspørgsmål og forslag fra 1990 og frem med omtale af Farum og Farum-sagen. Bilag 2-10 findes på cd vedlagt beretningen. Vidneoversigt Sidst i dette bind er medtaget en oversigt over de vidner, der har afgivet forklaring for kommissionen. Oversigten omfatter navn, stillingsbeskrivelse i undersøgelsesperioden og henvisninger til kommissionens protokol, jf. bilag\n8 Kapitel Det kommunale tilsyn Farum-kommissionen skal ifølge kommissoriet bl.a. undersøge og redegøre for de forskellige tilsynsmyndigheders varetagelse af deres opgaver, herunder Tilsynsrådet for Frederiksborg Amt, Frederiksborg Amtskommune, relevante ministerier samt Arbejdsmarkedsrådet. Dette kapitel omhandler særligt det kommunale tilsyn udøvet af Tilsynsrådet for Frederiksborg Amt (senere Statsamtet København, Tilsynet) og af Indenrigsministeriet. 1 I kapitlet behandles generelle forhold vedrørende tilsynsmyndighederne og deres arbejde med sagerne fra Farum Kommune. For så vidt angår de konkrete tilsynssager henvises til beretningens øvrige kapitler, hvor et stort antal tilsynssager er beskrevet i deres emnemæssige sammenhænge. Det tilsyn, der er udøvet i forbindelse med fremsendelse af revisionsberetninger til tilsynsrådet, er beskrevet i bind 14, kapitel De tidligere amtskommuner, herunder Frederiksborg Amtskommune, udførte indtil kommunalreformens ikrafttræden 1. januar 2007 bl.a. opgaver vedrørende miljøtilsyn og regionplanlægning. Amtskommunerne havde således ansvaret for overvågningen af miljøtilstanden i omgivelserne, herunder tilsynet med miljøets tilstand i vandløb, søer og kystnære havområder og i jord, luft og grundvand. Som planmyndighed havde amtskommunerne beføjelser til at godkende kommuneplaner og ændringer heri. Frederiksborg Amtskommunes rolle som tilsynsmyndighed er omtalt i bind 8, kapitel 12 i forbindelse med gennemgangen af Farum Kommunes køb og salg af henholdsvis Rørmosegård med henblik på udstykning og Rugmarken 37 med henblik på opførelse af ungdomsboliger. Kommissionen har ikke fundet anledning til omtale af Frederiksborg Amtskommune i andre sammenhænge. 1 Fra regeringsskiftet 27. november 2001 Indenrigs- og Sundhedsministeriet, fra 17. april 2008 Velfærdsministeriet, fra 7. april 2009 Indenrigs- og Socialministeriet, fra 23. februar 2010 på ny Indenrigs- og Sundhedsministeriet og fra regeringsskiftet 3. oktober 2011 Økonomi- og Indenrigsministeriet\n9 Arbejdsmarkedsrådet for Frederiksborg Amt er omtalt i bind 11, kapitel 15 om beskæftigelsesindsatsen i Farum Kommune. For så vidt angår øvrige ministerier kan nævnes omtale af det tidligere By- og Boligministerium i bind 7, kapitel 10 i forbindelse med gennemgangen af de udbudsretlige problemer vedrørende opførelsen af Farum Park og Farum Arena og i bind 8, kapitel 12 i forbindelse med omtalen af ungdomsboligbyggeriet på Rugmarken Miljøministeriet er omtalt i bind 8, kapitel 12 i forbindelse med gennemgangen af kommunens køb af Farum Kaserne og i forbindelse med ungdomsboligbyggeriet. Socialministeriet er omtalt i bind 10, kapitel 14, om beskæftigelsesindsats i Farum Kommune og bind 11, kapitel 15, om pensionistrejser. Arbejdsministeriet-/Beskæftigelsesministeriet er omtalt i bind 10, kapitel 14 om beskæftigelsesindsatsen Den retlige ramme Det lovregulerede statslige tilsyn med kommunerne er forudsat i grundlovens 82, hvorefter kommunernes ret til under statens tilsyn selvstændigt at styre deres anliggender ordnes ved lov. Det tilsyn af kommunerne, der henvises til, er reguleret i kommunestyrelsesloven. Reglerne om det kommunale tilsyn har i det væsentlige været uændrede gennem undersøgelsesperioden 1. januar 1990 til 6. august Reglerne fandtes indtil 1. januar 2004 i kommunestyrelseslovens kapitel VI, Tilsynsmyndighederne ( 47-53), og kapitel VII, Tilsynet ( c). Væsentlige dele af de dagældende regler er videreført ved den reform af tilsynet, der trådte i kraft den 1. januar Tilsynets organisation Tilsynet med primærkommunerne bortset fra Københavns og Frederiksberg kommuner varetoges indtil 1. januar 2004 af tilsynsrådene under statsamterne, for Farum Kommunes vedkommende Tilsynsrådet for Frederiksborg Amt, jf. den dagældende kommunestyrelseslovs 47, stk Tilsynsrådet bestod af statsamtmanden, der var formand, og 4 andre medlemmer 1 Efter ressortomlægning i forbindelse med regeringsskiftet 27. november 2001 blev sagerne videreført af Økonomi- og Erhvervsministeriet. 2 Som bekendtgjort ved lovbekendtgørelse nr. 629 af 29. juni\n10 valgt af amtsrådet blandt dets medlemmer, jf. 48, stk. 1. Det påhvilede formanden at bestemme tid og sted for møderne og indkalde medlemmerne og i videst muligt omfang forinden møderne at give medlemmerne underretning om, hvilke sager der ville komme til behandling på mødet. Formanden ledede rådets forhandlinger og afstemninger og drog omsorg for, at beslutningerne blev indført i en beslutningsprotokol, jf. 49. Rådets beslutninger blev truffet ved stemmeflertal, således at formandens stemme ved stemmelighed var afgørende, jf. 50, stk. 2. Formanden sørgede for udførelsen af tilsynsrådets beslutninger og kunne på rådets vegne afgøre sager, som ikke tålte opsættelse eller ikke gav anledning til tvivl, jf. 51, stk. 1. Tilsynet med amtskommunerne varetoges af Indenrigsministeriet. Tilsynet med både primær- og amtskommuner overgik pr. 1. januar 2004 til fem statsamtmænd, og tilsynsrådene blev afskaffet. 1 I forbindelse med kommunalreformen pr. 1. januar 2007 overgik tilsynet med kommunerne til statsforvaltningerne i de fem regioner, jf. kommunestyrelseslovens 47, stk. 1, 2 men reglerne blev i øvrigt videreført uændrede Tilsynets kompetence Tilsynsmyndighederne har kompetence til at påse, om kommuner og amtskommuner m.fl. tilsidesætter lovgivningen. Tilsynsmyndighedernes kompetence omfatter den virksomhed, der udøves af kommunalbestyrelsen eller på kommunalbestyrelsens vegne. Dette omfatter også borgmesterens virksomhed på kommunalbestyrelsens vegne, jf. kommunestyrelseslovens 31, stk. 1, og økonomiudvalgets og de stående udvalgs virksomhed samt formandens virksomhed på udvalgenes vegne. Endvidere er borgmesterens funktion som mødeleder, jf. 30, omfattet. Tilsynets virke omfatter endvidere afgørelser truffet af eller faktiske handlinger udøvet af kommunens forvaltningspersonale på vegne af kommunalbestyrelsen. 1 Professor, dr. jur. Steen Rønsholdt kritiserer i Juristen nr. 2, 2009, side 50ff, at ministeren fortsat er øverste tilsynsinstans, således at afpolitiseringen af tilsynet ikke som foreslået af klagereformudvalget er blevet gennemført til bunds. 2 Som bekendtgjort ved lovbekendtgørelse nr af 1. november Lov nr. 542 af 24. juni\n11 Kompetencen omfatter ikke virksomhed, der udøves af myndigheder med tilknytning til en kommune, men med selvstændig kompetence. Den sagsbehandling som kommunen udøver som sekretariat for de pågældende selvstændige myndigheder, kan de almindelige kommunale tilsynsmyndigheder heller ikke tage stilling til. De kommunale tilsynsmyndigheders kompetence omfatter alene kommunale myndigheder. Selvejende eller private institutioner, der udfører kommunale opgaver efter aftale med kommunerne, er således ikke omfattet af de kommunale tilsynsmyndigheders kompetence. Alene i det omfang kommunerne - på lovbestemt grundlag og i yderst begrænset omfang på ulovbestemt grundlag - fører tilsyn med disse institutioners dispositioner, kan de kommunale tilsynsmyndigheder, indirekte, have anledning til at vurdere dispositionerne. Udtrykket "lovgivningen" i kommunestyrelseslovens 50 a m.fl. - tidligere 61 - skal forstås som gældende ret i almindelighed, det vil sige både skreven og uskreven ret, herunder f.eks. offentligretlige retsgrundsætninger. At tilsynsmyndighederne alene kan tage stilling til overholdelse af lovgivningen (gældende ret) indebærer, at myndighederne ikke kan udtale sig om hensigtsmæssigheden af kommunernes dispositioner. Sagsbehandlingens tilrettelæggelse eller sagsbehandlingstiden vil normalt alene rejse spørgsmål om hensigtsmæssigheden af kommunernes dispositioner. Spørgsmål om tilsidesættelse af god forvaltningsskik samt om personalets optræden i øvrigt falder ligeledes uden for tilsynsmyndighedernes kompetence. Kommunaltilsynet har som udgangspunkt kompetence til at påse kommunernes overholdelse af al lovgivning, der særligt gælder for offentlige myndigheder, jf. nu udtrykkeligt kommunestyrelseslovens 48, stk. 1. De kommunale tilsynsmyndigheders kompetence viger dog normalt, hvis der er en rekursinstans eller et lovbestemt sektortilsyn, der har taget eller kan tage stilling til i en sag. På det kommunaløkonomiske område omfatter tilsynet en stillingtagen til, hvorvidt kommunens behandling af budget og regnskab og kommunens økonomiske dispositioner i øvrigt er i - 9 -\n12 overensstemmelse med reglerne i lov om kommunernes styrelse og bekendtgørelser udstedt i medfør heraf samt almindelige offentligretlige grundsætninger. Kommunens årlige regnskab skal sendes til tilsynsmyndigheden sammen med revisionsberetningen og de afgørelser, som kommunalbestyrelsen har truffet i forbindelse hermed, jf. tidligere 54, stk. 2, og nu 57, stk. 2. Af forarbejderne til bestemmelsen fremgår: 1 Regnskabet skal sammen med revisionsberetningen og kommunalbestyrelsens i forbindelse hermed afgivne kendelser indsendes til tilsynsmyndighedens gennemgang, således at denne får mulighed for at foretage en legalitetskontrol samt for at kontrollere, om tidligere stillede vilkår for optagelse af lån m. v. er opfyldt 2 og i det hele foretage en bedømmelse af kommunens almindelige økonomiske tilstand for eventuelt ved given lejlighed at stille vilkår med henblik på en forbedring af kommunens økonomi. I betænkning 1425/2002 beskrives dagældende ret med hensyn til tilsynets rolle på det kommunaløkonomiske område således: Som beskrevet i afsnit B.4. har tilsynsmyndigheden kompetence til at påse, om kommuner og amtskommuner tilsidesætter lovgivningen, jf. KSL 61. Udtrykket lovgivningen i KSL 61 skal forstås som gældende ret i almindelighed. Tilsynsmyndigheden udøver således et retligt tilsyn (legalitetstilsyn), der omfatter både skreven og uskreven ret, herunder offentligretlige retsgrundsætninger, f.eks. den kommunalretlige grundsætning om økonomisk forsvarlig forvaltning. Tilsynet på det kommunaløkonomiske område omfatter således en stillingtagen til, hvorvidt kommunens behandling af budget og regnskab og kommunens økonomiske dispositioner i øvrigt er i overensstemmelse med reglerne i lov om kommunernes styrelse og bekendtgørelser udstedt i medfør heraf samt almindelige offentligretlige grundsætninger. Den enkelte kommunes kasse- og regnskabsregulativ er et internt arbejdsredskab, hvis overholdelse ikke i sig selv er omfattet af kommunaltilsynets legalitetstilsyn. 3 At tilsynet alene kan tage stilling til overholdelse af lovgivningen indebærer, at myndighederne ikke kan udtale sig om hensigtsmæssigheden af kommunernes dispositioner. Det falder således uden for tilsynet at udtale sig om revisionsbemærkninger vedrørende forvaltningsrevisionen og derudover ligeledes revisionens bemærkninger til kommunens overholdelse af internt fastsatte regler, medmindre de 1 Forslag til lov om kommunernes styrelse fremsat den 7. februar 1968 af indenrigsministeren. 2 Den tidligere bestemmelse i kommunestyrelseslovens 55, hvorefter kommunalbestyrelsens beslutning om optagelse eller overtagelse af lån eller ændringer i lånevilkår krævede tilsynsmyndighedens samtykke, blev ophævet ved lov nr. 629 af 23. december Om den pr. 1. januar 2004 gennemførte ændring på dette punkt se nedenfor i afsnit\n13 internt fastsatte regler er udtryk for almindelige retsgrundsætninger. Det falder derudover uden for tilsynsmyndighedens beføjelser at udtale kritik af kommunalbestyrelsens dispositioner, uanset om der er handlet i strid med lovgivningen. Tilsynsmyndighedens reaktion og eventuelle sanktionsanvendelse kan således kun finde udtryk i tilsynsmyndighedens tilkendegivelse af, at kommunalbestyrelsen har handlet ulovligt eller efter lovgivningen burde have truffet en bestemt beslutning. Visse af de sager, kommunaltilsynet behandler, forudsætter foretagelse af faglige vurderinger, som tilsynsmyndighederne ikke selv har den fornødne fagkundskab til at foretage. Tilsynsmyndigheder skal have et grundlag for at fastslå, at lovgivningen er tilsidesat af en kommune. I tilfælde, hvor en stillingtagen til lovligheden af en kommunes dispositioner forudsætter en særlig faglig vurdering, er tilsynsmyndighederne derfor afhængige af den bistand, den pågældende sektormyndighed yder. En betydelig forsigtighed i prøvelsen af faglige vurderinger må antages at blive resultatet, såfremt sektormyndigheden ikke bidrager til at tilvejebringe det fornødne grundlag for tilsynsmyndighedens stillingtagen. Kommunaltilsynet kan ikke tage stilling til en klage, hvis en anden klageinstans eller tilsynsmyndighed har kompetence til at behandle den konkrete klage, jf. nu 48, stk. 3, der svarer til den hidtil gældende retstilstand. Denne afgrænsning af tilsynets kompetence har baggrund i det forhold, at de særlige rekurs- og tilsynsmyndigheder i almindelighed har bedre forudsætninger for at behandle en sag end det almindelige kommunaltilsyn som følge af et specielt kendskab til det konkrete sagsområde. Rekursmyndigheder vil endvidere typisk have flere reaktionsmuligheder, herunder f.eks. kompetence til at omgøre en kommunes beslutning. Såfremt en kommunal disposition har været behandlet ved domstolene, er de kommunale tilsynsmyndigheder afskåret fra at behandle den pågældende sag. I tilfælde, hvor en sag indbringes for domstolene samtidig med, at det pågældende spørgsmål behandles af de kommunale tilsynsmyndigheder, eller hvor omvendt tilsynsmyndighederne får en henvendelse vedrørende en sag, som er indbragt for domstolene, beror det på en konkret vurdering, om den kommunale tilsynsmyndighed bør (fortsætte med at) behandle sagen, eller i stedet sætte sagen i bero eller evt. afvise den. Der kan således foreligge tilfælde, hvor væsentlige hensyn taler for, at tilsynsmyndigheden ikke sætter sin sagsbehandling i bero, f.eks. hvor der er tale om, at en kommune tilsidesætter\n14 lovgivningen om ydelse af økonomisk eller anden bistand til enkeltpersoner, og en hurtig behandling af sagen derfor er afgørende. Omvendt kan tilsynsmyndighedernes stillingtagen i en sag være udelukket, fordi man herved ville tage direkte stilling til et spørgsmål, som er en del af den sag, som skal påkendes af domstolene. Spørgsmålet om forholdet mellem tilsynet og domstolene kom i Farum-sagen op i forbindelse med en klage fra Peter Brixtoftes forsvarer til tilsynsrådet over daværende viceborgmester Per Edréns deltagelse i en politisk-administrativ arbejdsgruppe, som den 19. marts 2003 var blevet nedsat af Farum Byråd til at gennemgå og undersøge ikke-byggerelaterede udgifter, der var finansieret af FIH. 1 Forsvareren gjorde i klagen gældende, at viceborgmester Per Edrén var inhabil som deltager i arbejdsgruppen og i økonomiudvalgets behandling af indstillingen fra arbejdsgruppen med den begrundelse, at Per Edrén tidligere på vegne af Farum Byråd blandt andet havde haft til opgave at styre byggerierne af Farum Park og Farum Arena. Statsamtet København, Tilsynet, udtalte den 23. juni 2005: 2 Såfremt det lægges til grund, at Per Edrén, således som anført af Dem, var ansvarlig for opførelsen af byggeriet og har været involveret i samtlige spørgsmål af væsentlig betydning for byggesagen, vil der foreligge omstændigheder, som er egnede til at vække tvivl om Per Edréns upartiskhed ved vurderingen af de omtalte bilag. Spørgsmålet om, hvem der var ansvarlig for byggerierne på Farum Park har imidlertid tæt sammenhæng med den verserende retssag mod fhv. borgmester Peter Brixtofte m.fl. Efter fast praksis viger Tilsynets kompetence efter styrelseslovens 48, i det omfang en sag behandles ved domstolene eller har tæt sammenhæng med en sag, der behandles af domstolene. Tilsynet finder herefter ikke at kunne tage stilling til Deres klage, idet man herved vil skulle tage stilling til placeringen af ansvaret for byggerierne på Farum Park og Farum Arena. En sådan stillingtagen vil have betydning for den verserende retssag ,f9,b19ff ,f9,b31ff\n15 Forsvareren påklagede den 15. august 2005 tilsynets udtalelse til Indenrigs- og Sundhedsministeriet, der den 14. juni 2006 udtalte: Hvis de kommunale tilsynsmyndigheder foretager en vurdering af Per Edréns habilitet i den omhandlede arbejdsgruppe, ville de ikke herved tage direkte stilling til tiltalerne mod Peter Brixtofte i den verserende straffesag. Forholdet er det, at De som forsvarer for Peter Brixtofte under straffesagen eventuelt ville påberåbe Dem tilsynsmyndighedernes retsopfattelse vedrørende spørgsmålet om inhabilitet for Per Edrén. Efter Indenrigs- og Sundhedsministeriets opfattelse kan den foreliggende situation dermed ikke umiddelbart sammenlignes med en situation, hvor domstolene behandler en sag, hvor sagsgenstanden er den samme som i en verserende sag hos tilsynsmyndighederne, og hvor tilsynsmyndighederne dermed må afstå fra at behandle sagen. Det forhold, at tilsynsmyndighedens retsopfattelse vedrørende et bestemt spørgsmål måtte blive påberåbt i en verserende straffesag - af enten forsvaret eller anklagemyndigheden - og også blive lagt til grund af domstolen, afskærer ikke i sig selv tilsynsmyndigheden fra at give udtryk for en sådan retsopfattelse. Således er tilsynsmyndigheden berettiget - og efter omstændighederne forpligtet - til at give udtryk for sin retsopfattelse vedrørende eksempelvis rækkevidden af forvaltningslovens bestemmelser om inhabilitet i en situation, hvor retsopfattelsen kan og vil blive brugt præjudicielt i en verserende straffesag. Hvis tilsynsmyndigheden imidlertid vil skulle tage stilling til hvilket sagsfaktum, der kan lægges til grund, og sagsfaktummet kan være af betydning for vurderingen af straffesagen, vil tilsynsmyndigheden efter omstændighederne være afskåret fra at foretage en vurdering af det omhandlede retsspørgsmål. Det skyldes, at det relevante sagsfaktum skal fastlægges via bevisførelsen for domstolene, og ikke via de kommunale tilsynsmyndigheder. Således som ministeriet har forstået den foreliggende sag, vil spørgsmålet om ansvarsfordelingen mellem Per Edrén og Peter Brixtofte være et centralt spørgsmål ved vurderingen af spørgsmålet om Per Edréns habilitet. De kommunale tilsynsmyndigheder ville således for at foretage en vurdering af spørgsmålet om inhabilitet skulle tage stilling til hvilket sagsfaktum, der kan lægges til grund, i et tilfælde, hvor sagsfaktummet kan være centralt i straffesagen. Indenrigs- og Sundhedsministeriet har også herved noteret sig, at De selv har understreget, at ministeriets udtalelse har betydning for bedømmelsen af de rejste anklager mod Peter Brixtofte. Det er ministeriets opfattelse, at såfremt fastlæggelsen af ansvarsfordelingen mellem Peter Brixtofte og Per Edrén er af betydning for udfaldet af straffesagen, er det et spørgsmål, som skal afklares i forbindelse med bevisførelsen for domstolene og ikke via de kommunale tilsynsmyndigheder\n16 Indenrigs- og Sundhedsministeriet finder på denne baggrund ikke anledning til at anmode Statsamtmanden for Københavns Amt om at genoptage spørgsmålet om Per Edréns habilitet i den omhandlede arbejdsgruppe Tilsynets sagsrejsning Den almindelige kommunale tilsynsmyndighed er - som det fremgår af navnet - ikke rekursinstans, men tilsynsmyndighed. Dette indebærer bl.a., at kommunaltilsynets sager principielt rejses af egen drift, jf. efter tilsynsreformen udtrykkeligt styrelseslovens 48 a. Tilsynsmyndigheden kan tage en sag op på eget initiativ eller på baggrund af en klage. Det kommunale tilsyn er pligtmæssigt, således at tilsynsmyndigheden har pligt til at træffe de nødvendige foranstaltninger for at få en kommunalbestyrelse til at efterleve gældende regler. Foreligger der for tilsynsmyndigheden oplysninger, der giver grundlag for at antage, at der foreligger en ikke bagatelagtig ulovlighed, har tilsynsmyndigheden således pligt til at reagere Tilsynets prøvelse Der er ikke begrænsninger i tilsynsmyndighedernes prøvelse af retlige spørgsmål, som det falder inden for tilsynsmyndighedernes kompetence at tage stilling til. Tilsynsmyndighederne kan således tage stilling til alle typer retlige spørgsmål være sig almene juridiske spørgsmål, materielle spørgsmål, forvaltningsprocessuelle spørgsmål, abstrakt fortolkning, konkret subsumption mv. Tilsynsmyndighederne tager stilling til den konkrete subsumption i enkeltsager, det vil sige til kommunernes anvendelse af retsregler i konkrete sager. Dette forudsætter en stillingtagen til, hvilket faktum der skal lægges til grund i sagen. I de fleste tilfælde er faktum ubestridt, og der er alene tvist om indholdet af gældende ret. I sådanne sager giver spørgsmålet om, hvilket faktum der skal lægges til grund, ikke anledning til særskilte overvejelser for tilsynsmyndighederne\n17 Tilsynets sagsbehandling Tilsynsmyndighederne behandler som udgangspunkt deres sager på skriftligt grundlag. Indtil 1. januar 2004 havde tilsynet ikke mulighed for at foranstalte vidneførelse. Der var således tidligere forholdsvis snævre grænser for tilsynets mulighed for at skabe klarhed over en sags faktiske omstændigheder, såfremt der forelå indbyrdes modstridende oplysninger i sagen, og det skriftlige grundlag - kommunens sagsakter og eventuelt supplerende sagsakter - ikke gav grundlag for en entydig fastlæggelse af faktum. Der er nu i kommunestyrelseslovens 49, stk. 5, hjemmel til at foranstalte indenretslig afhøring, jf. nedenfor om forslagene i betænkning 1445/2002, der blev gennemført ved lov nr. 381 af 28. maj 2003 med ikrafttræden 1. januar Tilsynsrådene traf beslutninger ved stemmeflertal. Stod stemmerne lige, var formandens stemme afgørende. Af den indtil 1. januar 2004 gældende 49, stk. 4, i styrelsesloven fremgik, at ethvert af tilsynsrådets medlemmer kunne forlange at få en - kort - afvigende mening indført i beslutningsprotokollen. Det var i praksis yderst sjældent, at tilsynsrådsmedlemmer afgav dissenser. Af oplysninger indhentet fra samtlige tilsynsråd vedrørende de sager, tilsynsrådene behandlede i 1997, fremgik således, at der alene blev afgivet dissens i 15 tilfælde svarende til 1-2 % af sagerne. Ingen af de afgivne dissenser blev afgivet af tilsynsrådets formand. Der tilkom efter den tidligere 51 tilsynsrådets formand en kompetence til på tilsynsrådets vegne at afgøre sager, der ikke tålte opsættelse eller ikke gav anledning til tvivl. Betingelsen om, at en sag ikke måtte give anledning til tvivl, var kun opfyldt, hvis tilsynsrådets formand anså sagen for utvivlsom og tillige skønnede, at alle de øvrige medlemmer af tilsynsrådet også ville anse sagen for utvivlsom. Tilsynsrådets sekretariat havde til opgave at forberede de sager, som tilsynsrådet behandlede, og at foretage den sekretariatsmæssige behandling og ekspedition af rådets afgørelser. Der var ikke i den kommunale styrelseslov regler om delegation af afgørelseskompetence til tilsynsrådets sekretariat. Det er imidlertid i henhold til almindelige forvaltningsretlige principper antaget, at et forvaltningsorgan udtrykkeligt eller stiltiende kan overlade rutinemæssige afgørelser til organets sekretariat, såfremt vægtige arbejdsmæssige begrundelser taler herfor. På denne\n18 baggrund har det været antaget, at de enkelte tilsynsrådssekretariater kunne træffe afgørelse i sager af rutinemæssig karakter. Folketingets Ombudsmand har tilkendegivet, 1 at der tilkommer tilsynsmyndigheden ret vidtgående undersøgelsesbeføjelser, f.eks. ved at tilsynsmyndigheden udbeder sig skriftlige udtalelser fra enkelte kommunalbestyrelsesmedlemmer eller enkelte ansatte i kommunen eller ved samtale med enkelte af en kommunalbestyrelses medlemmer eller enkelte ansatte i kommunen. Mundtlige oplysninger under samtaler med enkelte kommunalbestyrelsesmedlemmer eller ansatte vil således efter ombudsmandens opfattelse kunne give anledning til yderligere uddybende spørgsmål til kommunalbestyrelsen, ligesom oplysninger under sådanne samtaler kan supplere andre oplysninger på en sådan måde, at de fortrænger de oprindelige oplysninger fra kommunalbestyrelsens flertal. De pågældende enkeltpersoner har - i modsætning til kommunalbestyrelsen - ikke pligt til at afgive oplysninger. Sådanne undersøgelsesskridt har meget sjældent været benyttet i tilsynsmyndighedernes praksis. Kommunalbestyrelsen og tilsynsmyndigheden skal tilvejebringe og meddele vedkommende minister de oplysninger, som denne måtte forlange om forhold henholdsvis i kommunen og inden for tilsynsmyndighedens virkeområde, jf. tidligere 63 og nu 56. Tilsvarende har den også tidligere gældende pligt for kommuner til at tilvejebringe og meddele tilsynsmyndigheden de oplysninger og udlevere de dokumenter, tilsynsmyndigheden forlanger om forhold i kommunen, siden 1. januar 2004 været fastslået og præciseret i 49, stk. 1. Såvel ministeriet som tilsynsmyndigheden kan fastsætte en frist for kommunens henholdsvis tilsynsmyndighedens meddelelse af oplysninger, jf. nu 49, stk. 3, og 56, stk. 3. Præciseringen i loven af den også tidligere gældende adgang til at fastsætte svarfrister forbedrer ifølge forarbejderne muligheden for at anvende sanktioner, hvis forpligtelsen til at svare ikke efterkommes, idet overskridelse af en fastsat svarfrist herefter umiddelbart kan anses som en undladelse af en forpligtelse med den fornødne klarhed til, at undladelsen kan berettige til anvendelse af tvangsbøder med henblik på at gennemtvinge tilvejebringelsen af oplysninger, jf. 50 b. Ved lov nr. 380 af 14. juni 1995 blev der i kommunestyrelseslovens 47, stk. 5, indsat en bestemmelse hvorefter interne dokumenter, der af en kommune blev videregivet til tilsynet i 1 FOB 1978, side 504ff\n19 forbindelse med en tilsynssag, uanset videregivelsen bevarede deres interne karakter. Baggrunden for bestemmelsen, der trådte i kraft den 1. september 1995, var en udtalelse fra Folketingets Ombudsmand, hvorefter interne dokumenter tilhørende en kommunal sag måtte anses for omfattet af den almindelige adgang til offentlighed, når dokumentet af kommunen blev sendt til tilsynsmyndighederne til brug for behandlingen af en tilsynssag. Det var således ombudsmandens opfattelse, at dokumentet også i disse tilfælde mistede sin interne karakter bortset fra i de tilfælde, hvor tilsynssagen netop angik spørgsmålet om aktindsigt i et sådant dokument. Efter forslag i betænkning 1271/1994 fra udvalget om kommunalpolitikernes arbejdsvilkår og repræsentationen i de kommunale råd blev det med bestemmelsen fastsat, at interne dokumenter ikke ophører med at være interne, alene fordi de som led i en tilsynssag fremsendes til tilsynsmyndigheden. Herved blev retstilstanden identisk med den, der gælder i forhold til dokumenter, der fremsendes til Folketingets Ombudsmand i forbindelse med ombudsmandens behandling af en klage. Bestemmelsen findes nu i 49, stk Tilsynets reaktionsmuligheder Tilsynsmyndighedens mest anvendte reaktionsmulighed over for kommunerne er afgivelse af en vejledende udtalelse med tilsynsmyndighedens retsopfattelse, jf. nu udtrykkeligt kommunestyrelseslovens 50. Tilsynsmyndigheden kan i den forbindelse opfordre kommunen til at genoptage sagens behandling og evt. foreholde kommunen, hvad den efter tilsynsmyndighedens retsopfattelse har pligt til at gøre. Der er ikke knyttet selvstændige retsvirkninger hertil, men hvis kommunen ikke efterlever udtalelsen, kan tilsynsmyndigheden følge op med annullation, tvangsbøder, anlæggelse af erstatningssag eller erstatningsretlig bod. Har kommunalbestyrelsen truffet en beslutning, der strider mod lovgivningen, kan tilsynsmyndigheden sætte beslutningen ud af kraft, jf. tidligere 61, stk. 1, og nu 50 a. Under behandlingen af sagen kan tilsynsmyndigheden midlertidigt suspendere den pågældende beslutning. Indtil ikrafttrædelsen den 1. juli 1990 af lov nr. 389 af 13. juni 1990 var det en betingelse, at beslutningen ikke var bragt til udførelse. Efter lovændringen blev det under visse betingelser muligt for tilsynsmyndigheden også at sætte en beslutning, der er bragt til udførelse, ud af kraft eller suspendere denne. Kommunalbestyrelsen har ikke partsstatus i sagen\n20 Undlader kommunalbestyrelsen at udføre en foranstaltning, som den efter lovgivningen har pligt til at udføre, kan tilsynsmyndigheden pålægge de medlemmer af kommunalbestyrelsen, som er ansvarlige for undladelsen, tvangsbøder, jf. tidligere 61, stk. 2, og nu 50 b. Tilsynsmyndigheden kan anlægge erstatningssag mod et kommunalbestyrelsesmedlem, som er ansvarlig for, at kommunen er påført et tab, jf. tidligere 61, stk. 3, og nu 50 c. Sagsanlæg kan frafaldes mod, at den pågældende inden en fastsat frist indbetaler et nærmere angivet beløb til kommunen. Ved beløbets fastsættelse kan der tages hensyn til den udviste skyld, skadens størrelse og omstændighederne i øvrigt. Hvis den pågældende indvilliger i at betale beløbet og indbetaler dette inden den fastsatte frist, kan der ikke fremsættes yderligere erstatningskrav mod den pågældende, jf. tidligere 61, stk. 4, og nu 50 d. Om forholdet mellem den kommunale tilsynsmyndighed og den ressortmyndighed, som det pågældende lovområde hører under, anføres i betænkning 996/1983 om ansvarsplacering og reaktionsmuligheder i kommunestyret bl.a.: 1 I praksis har det undertiden været tvivlsomt, om ressortmyndighederne ønskede tilsynsmyndighedens indgriben i en konkret sag. Tvivl kan opstå, hvis ressortmyndigheden ikke udtrykkeligt angiver, at ulovligheden efter myndighedens opfattelse er af en sådan karakter, at en indgriben efter 61 er ønskelig/påkrævet. Det vil imidlertid normalt være en forudsætning for tilsynsmyndighedens indgriben, at der foreligger en udtalelse fra den myndighed, hvis lovgivning er overtrådt, om, at der foreligger en klar ulovlighed, og at ulovligheden er så alvorlig, at den ikke kan tolereres, således at anvendelse af 61-sanktioner af ressortmyndigheden skønnes påkrævet. Siden den 1. januar 2004 har tilsynsmyndigheden endvidere kunnet anlægge anerkendelsessøgsmål imod en kommune, der efter tilsynsmyndighedens opfattelse har truffet en lovstridig beslutning eller undladt at udføre en lovpligtig foranstaltning, jf. 51. Tilsynsmyndigheden kan herved gennemtvinge en retlig prøvelse ved domstolene af sin retsopfattelse. Det er ikke en betingelse for anlæg af anerkendelsessøgsmål, at den kommunale dispositions eller undladelses ulovlighed skal fremtræde med den fornødne klarhed, eftersom den fornødne klarhed netop vil blive skabt med dommen i anerkendelsessagen. 1 Betænkning 996/1983 side 86f


Casciano 9 i Capranica til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nCapranica, Capranica, Italien - Se på kort\nUanset om du er turist eller forretningsrejsende, så er Casciano 9 et fantastisk overnatningsvalg, når du skal besøge Capranica. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nCasciano 9 tilbyder fremragende service samt alle de basale bekvemmeligheder der skal til for at nyde et skønt ophold. På hotellet kan man nyde et udvalg af førsteklasses faciliteter, som familieværelse.\nAlle hotellets værelser er indrettede med betænksomme bekvemmeligheder som garanti for uforlignelig komfort. Hotellet tilbyder et fremragende udvalg af rekreative faciliteter, som udendørs pool. Uanset hvilket formål du har med din rejse til Capranica, så er Casciano 9 det perfekte sted til en spændende rejse.


Om klubben - ARA\nRoklubben ARA er helt ærligt en fantastisk klub!\nARA er for alle, der har lyst til at dyrke motion og friluftsliv sammen med andre.\nVores klub er én ud af i alt fire roklubber i Aarhus, stiftet som “Arbejder Roklubben Aarhus”. I dag bare ARA. Vi tilbyder roning i moderne træbåde og letvægtsbåde af glasfiber. Vi favner både de ambitiøse maraton- og kaproere, de spejderagtige langtursroere og ikke mindst mennesker, der bare gerne vil have mere frisk luft i det daglige.\nVores klubhus er ganske vist ikke splinternyt, men vi har en sund forening. Alt er båret ved frivilligt engagement – lige fra instruktion af nye medlemmer og madlavning til medlemsmøder, til græsslåning, administration osv. I ARA møder du mennesker, som kan li’ at være sammen og arbejde sammen. Selvfølgelig først og fremmest til søs, i båden, men også på land i forskellige sammenhænge.\nRoklubben ARA er naturligvis også medlem af Dansk Forening for Rosport.\nKm roet 2020\nMere om kontingentsatser, vores faciliteter, bestyrelsen m.m.\nReglementer og love


Fremover vil Sund By Netværket hver måned, sætte fokus på ét af vores medlemmer. Læs med og bliv inspireret af, hvordan Danmarks største sundhedsstab arbejder med sundhedsfremme- og forebyggelse. Månedens medlem er i marts Billund Kommune, som har været medlem af netværket siden kommunalreformen i 2007.\nMød Lene Bruun! Lene er Sund By Netværkskoordinator for Billund Kommune OG leder af sundhedsstaben i Billund Kommune. Sundhedsstaben i Billund er ny, og siden sin ansættelse i oktober 2017 har Lene Bruun arbejdet på at forstå og skabe rammerne, hvori hun arbejder.\nSundhedsstaben er stadig ikke fuldt besat, men pr. 1. maj 2018 er der fuldt hold, hvilket vil sige 2½ sundhedskonsulent, 1 strategisk analysekonsulent og Lene selv – altså i alt 4½ fuldtidsmedarbejdere.\nDen nye sundhedstab i Billund Kommune udspringer af et markant øget fokus på sundhedsfremme- og forebyggelse. Og arbejdsgrundlaget er byrådets netop godkendte sundhedspolitik, som har et langt sigte på 8-10 år, i en erkendelse af, at de sundhedsfremmende og forebyggende indsatser er svære at måle på kort sigt. Billund Kommunes sundhedspolitik er struktureret omkring fire pejlemærker:\nEt godt liv til flere igennem tidlig indsats til børn, unge, voksne og ældre\nFællesskaber og sociale relationer skaber rammer for mental sundhed\nFlere borgere med sundt fysisk helbred og mental sundhed\nStørre grad af lighed i sundhed\nFælles for de fire pejlemærker er, at de bygger på ideen om “Det dobbelte KRAM”. Ved at indbefatte de traditionelle KRAM-faktorer og det dobbelte KRAM, arbejdes der med en langsigtet investering i borgernes sundhed, hvor målet er, at flere opnår en bedre mental, fysisk og social sundhed og samtidigt bliver bedre til at mestre eget liv ved at styrke egen robusthed. Det dobbelte KRAM er født ud af Sund By Netværks temagruppe om mental sundhed som du kan du læse mere om her.\nEt andet vigtigt parameter i arbejdet med sundhedsfremme- og forebyggelse i Billund Kommune, er arbejdet på tværs af udvalg og forvaltninger. Den politiske organisering, som er et resultat af kommunalvalget i 2017, orienterer sig mod en borgerrettet organisering, som er struktureret efter borgerens liv og logik – ikke administrationens. Dette betyder at de politiske udvalg er organiseret i hhv. Børneudvalget, Unge- og Kulturudvalget og Voksenudvalget.\nDen administrative organisering afspejler den politiske, og konkret betyder det, at Lene Bruun og resten af sundhedsstaben orienterer sig mod tre politiske udvalg, som ligeledes alle forpligter sig til at forholde sig til sundhed. Organiseringen i Billund er med til at sundhed tænkes på tværs. – Helt konkret sidder direktionen i et åbent kontormiljø, og alle kommunens forvaltninger sidder mere eller mindre under samme tag på rådhuset.\nI den administrative organisering er det vigtigt at tænke den nye sundhedsstab ind i de eksisterende tilbud og indsatser, der i forvejen er en del af kommunens aktiviteter. Det er dermed ikke et formål for sundhedsstaben at udvikle nye projekter og indsatser, men derimod at koble sig på allerede eksisterende og at “spille de andre forvaltninger i kommunen gode” – at sidde med ved bordet, men ikke nødvendigvis for bordenden.\nKonkret er Lene Bruun ude og “banke på en masse døre”, og ikke mindst er hun lyttende, og stiller de gode spørgsmål. For Lene Bruun og resten af sundhedsstaben er det et erklæret mål altid at bidrage positivt til de andre forvaltningers arbejde. Det gælder om at “sige mere ja end nej” og holde flere døre åbne.\nMed Lenes egne ord gælder det om “at have store ører og en lille mund”.


En lys vest til jakkesæt - regler - Den velklædte mand\nEn lys vest til jakkesæt – regler\n2. april 2020 , af Torsten Grunwald\nMellemgråt jakkesæt, lysegrå strikvest. Gig Young som Roger i filmen That Touch of Mink (1962). Foto: BAMF Style\nEn afvigende vest\nMan kan kombinere en vest med et jakkesæt, der er ikke er syet af samme stof som jakke og bukser.\nJeg mener ikke, man kan sætte det på formel, bort set fra at man må ramme en og anden balance i udtrykket.\nHvis jeg selv er tilbageholden med de specifikke retningslinjer, er der andre, der ikke er. Jeg har konkret en svensk bog om klassisk tøj, Tonvikt på klädar (1937) af Oscar Lidvall, i tankerne. Den belærer gerne, hvordan bruger en lys vest eller kulørt vest. Læs engang:\nEn lys vest\n“Strengt taget er den farvede vest aldrig gået af mode. Men på det seneste har herrene mere og mere opdaget de variationsmuligheder, den lyse vest tilbyder, især for de herrer, der kun har et begrænset antal jakkesæt i deres garderobe. Og det har de fleste mennesker.\nDen farvede vest skal bruges med en vis forsigtighed. Enhver lys vest passer ikke til ethvert jakkesæt hvor som helst.\nFørst og fremmest: hvordan skal vesten se ud?\nDen skal helst være dobbeltradet og ensfarvet. Det er meget elegant, hvis stoffet er groftvævet, lidt i stil med sækkelærred. Farverne er sølvgrå, beige, olivenbrun.\nDen lyse vest stemmer bestemt ikke med stærkt mønstrede eller mere sportsbetonede jakkesæt. Jakkesættene skal være mørke, glatte, umønstrede. Sort, marineblå, negerbrun, marengo. Det vigtige er så at kombinere vestens og jakkesættets farver.\nEn vigtig detalje er, at skjorten og kraven skal være hvide, og at slipset er ensfarvet. Et bordeaux eller mørkgrønt til en brun farve, et rødt eller blåt slips til et blåt eller grå.\nHvornår kan du bruge den kulørte vest?\nÉn ting er sikker: aldrig på kontoret, på arbejdet. Når man er i farvet vest, skal man være “klædt”.\nDen bruges således med fordel ved besøg søndagsmiddage m. m. Et sort jakkesæt med sølvgrå vest er at foretrække frem for et city-dress.\nHvis man er en fri herre, kan den farvede vest meget vel bruges til hverdag – i Operabaren, til danseselskaber.”\nEn lys vest – regler opsummeret\nDen gode svensker mener altså,\nat en lys vest eller en kulørt vest skal være ensfarvet – sølvgrå, beige og olivenbrun er mest bevendt\nat grov tekstur er godt\nat en lys/kulørt vest er dobbeltradet\nat en lys/kulørt vest skal sættes sammen med mørke, ensfarvede jakkesæt, ikke med mønstrede og “sportsbetonede jakkesæt”\nat skjorten (eller som minimum krave og manchetter) skal være hvide\nat slipset skal være ensfarvet\nat man ikke kan bruge en lys/kulørt vest på arbejde – den er til selskab\nat et sort jakkesæt med sølvgrå vest er en mere elegant løsning end et city-dress\nKritik af regler\nTegning i Vanity Fair, 1907. Brunt jakkesæt med enradet tattersall-vest.\nJeg kan følge hans idé om at kontrollere udtrykket ved at minimere brug af mønstre, når vesten nu afviger i kulør. Såfremt vi har at gøre med urbane habitter, vil jeg tilføje. Landlig habitstil er en anden historie. I den kan man også bruge en afvigende enradet vest til jakkesættet. Jeg forstår dog hans forkærlighed for en dobbeltradet udgave, som man ser det figureret i bryllupsvesten til jaket.\nStribet mørkt jakkesæt med dobbeltradet lys vest. Sådan skal det gøres. Den gode doktor Churchwell, der får syet sit tøj hos Leonard Logsdail på Manhattan. Foto: Ukendt\nSå hvis jeg alligevel skal komme med mine to egne råd, hvis man påtænker en afvigende vest til sin mørke habit, er de: 1) Vælg en dobbeltradet udgave. 2) Vælg den lysere end jakke og bukser.\nMere om vest til jakkesæt\nVest med jakkesæt – regler\nSkrevet i: Diverse jakkesæt, Jakkesæt Tags: vest Skriv kommentar


Prognoserne fra såvel TV2 som DR tyder i øjeblikket på, at Lars Løkke Rasmussen kan få nøglerne til statsministeriet, uanset resultatet af valget på Færøerne og Grønland. Dansk Folkeparti står til at blive større end Venstre.\nOffentliggjort: 18.06.15 kl. 21:29\nMens de første exit polls viste næsten dødt løb mellem blå og rød blok, så viser den seneste prognose fra TV2, efter 12,8 pct. af stemmerne er optalt, at blå blok står til at få 90 mandater, mens Helle Thorning-Schmidts røde blok står til at få 85 mandater.\nPrognosen fra DR Nyheder giver 95 mandater til blå blok, mens rød blok står til at få 80 mandater.\nIfølge DR går Socialdemokratiet fire mandater frem til 46, mens Venstre går 10 tilbage til 37.\nDR's prognose giver Dansk Folkeparti 40 mandater, og partiet står dermed til at blive det næststørste i Folketinget.


Seest Garage Bryg\nSEEST GARAGE BRYG - Bryggeriet med plads til en lille bøvs\nOm Seest Garage Bryg\nBrygmesterens hjørne er en side, hvor Brygmesteren offentliggør sin mening og kommeterer forskellige aktuelle og uaktuelle emner. Det kan være politiske kommentarer, bemærkninger om øl, indlæg i og om den offentlige debat, faglige artikler og meget mere. Det eneste der afgør om Brygmesteren tager et emne op er spørgsmålet om han gider. Intet er for stort og da slet ikke for småt. Klik på et emne og læs Brygmesterens kommentar\nI artiklen redegør Brygmesteren for årsagen til at Seest Garage Bryg har en hjemmeside\nI denne artikel beskæftiger Brygmesteren sig med begrebet "øl og mad". Brygmesteren synes ikke umiddelbart begejstret for diverse TV-kokkes anvendelse af øl i madlavningen og stiller sig mildest talt tvivlende over for, om det er den rette anvendelse af øl\nForanlediget af det nyligt afholdte valg til EU-parlamentet, hvor Dansk Folkepartis spidskanditat benyttede sloganet "Giv os Danmark tilbage", funderer Brygmesteren over, hvor Danmark er og hvem "vi" er. Altså os, som ifølge sloganet skal have Danmark tilbage\nI lighed med mange gode danske mænd og kvinder har Brygmesteren rodet i sine aner. Desværre har det vist sig at Brygmesteren ikke nedstammer fra gode danske mænd, men fra en flok terrorister\nDet er velkendt at en dommer, der iføres tørklæde, dømmer markant anderledes end en dommer uden tørklæder ville gøre. I artiklen afslører Brygmesteren resultater fra en undersøgelse af om tørklæder også påvirker Raket Pilsner. Op gennem historien har vi mistet meget land. Skåne og Sydslesvig f.eks. Vores heltemodige indsats i Irak og Afghanistand samt det faktum, at vores kære Anders Fogh Rasmussen nu er Generalsekretær for NATO åbner muligheden for, at vi kan få Skåne og alt det andet tilbage igen.\nFlere af artiklerne på denne side indeholder facts og holdninger, der ikke er egnet for rigets fjender og andre sarte sjæle.\nDisse sider burde fjernes af censuren, men da dagbladet Politikken så bare ville offentliggøre artiklerne, har vi valgt selv at offentliggøre dem.\nEn fremgangsmåde som i øvrigt er meget mod vores vilje, idet vi stærkt støtter censur, håredere straffe, forbud mod tørklæder, burka, bikini, cykler, motorveje, broer, gangstativer til ældre alkohol og meget andet.\nLÆS OM ØL OG MAD\nLÆS ARTIKLEN: HVOR ER DANMARK BLEVET AF\nDenne side er IKKE for sarte sjæle\nLÆS OM FORMÅLET MED VORES HJEMMESIDE\nDenne side er IKKE værd at læse\nLÆS OM HVORDAN VI KAN FÅR SKÅNE TILBAGE\nSiden afslører militære hemmeligheder og burde fjernes\nLÆS OM HVAD DER SKER NÅR EN ØL FÅR TØRKLÆDE PÅ\nSiden indeholder voldsomme billeder\nLÆS BRYGMESTERENS FORFÆDRE\nEr du sikker? han stammer fra en bande terrorister


Dyrlæge advarer: Status 1 er ikke salmonellafri | LandbrugsAvisen\nVestjysk dyrlæge advarer landmænd mod at tro, at dyrene er total fri for salmonella, alene fordi besætningen er i status 1\n7. maj 08:45 Skrevet af Peter W. Mogensen\nKælvningsområdet er et af de vigtige steder at fokusere på i kampen mod salmonella. Køerne stresses nemlig ved kælvning og det kan få hvilende smitte til at blusse op igen.\nKvægbesætningen er ikke fri for salmonella, blot fordi den er i status 1. Det er en sandsynligvis salmonellafri status, og salmonella bakterierne kan fortsat være til stede.\nSådan lyder det fra Master i dyrevelfærd og kvægfagdyrlæge Inger Boysen, Dyrlægegruppen Skjern Å-Videbæk, ovenpå Landbrugsavisens artikler i sidste uge om salmonella-opblomstring i kvægbruget.\nInger Boysen møder besætningsejere, som har skiftet fra status 1 til 2, eller som bliver gensmittet efter en vellykket sanering. Og selvom de ofte mistænker smitte udefra, er det langtfra altid årsagen, mener hun. I flere tilfælde er det i stedet hvilende smitte internt i besætningen og i dyrene, som er blusset op igen.\n»Vi skal vænne os til, at man taler om sandsynligheder, når det gælder frihed for bakterier og virus i forbindelse med nationale bekæmpelser«, siger Inger Boysen.\nImmunitet og smitte - eller ej\nDen generelle immunitet skal være sådan, at enkelte sporadisk forekommende salmonella bakterier i dyrene ikke opformeres. Så længe der ikke er for mange bakterier, og så længe de ikke opformeres, er der lille risiko for skift i status, mener Inger Boysen\nJo længere tid denne tilstand med god immunitet og stabilitet i besætningen har varet, jo større er sandsynligheden for, at besætningen kan forblive i status 1 på sigt.\nSmitsom sygdom spreder sig i dansk kvægbrug 27. april · 00:00\nDe samme principper gælder ifølge Inger Boysen på landsplan - jo længere tid Danmarks kvægbesætninger har befundet sig i en stabil tilstand uden kliniske fund og smitte opformering, jo mindre er sandsynligheden for, at smitten er til stede i enkeltbesætninger og blusser op. Men man kan ikke sige, at bakterierne slet ikke findes i landet kun, at de er så godt som ikke eksisterende. Eksempelvis har der ved lovpligtige undersøgelser for BVD af eksportdyr forekommet enkeltstående tilfælde med fund af antistoffer mod BVD virus, som vi Danmark er erklæret fri for.\nGlem ikke goldkøerne\nI kampen mod salmonella er der stor fokus på kælvningsforholdene, og sådan skal det fortsætte, mener Inger Boysen.\n»Køerne stresses helt naturligt i forbindelse med fødslen, og en eventuel hvilende salmonella smitte opformeres og kan overføres til næste generation. Men køernes smitteniveau afhænger i høj grad af, hvor succesfuld deres goldperiode har været. Har de haft god plads ved foderbordet? I sengebåsene? Og hvordan var belægningsgraden? Fodringen? Det bør tages med i handlingsplanerne«, opfordrer Inger Boysen.\nEfter 3 måneders alderen\nUd over de velkendte hygiejniske tiltag hos de spæde kalve er det vigtigt at fokusere på de yngste kvier i opdrættet. »Her har vi oplevet, at en smitte kan florere ubemærket i store besætninger, selv om man har haft frie statusblodprøver for 3 mdr. gamle kalve«, siger Inger Boysen.\nPå det forebyggende plan drejer det sig derfor om at sikre modstandsdygtige kalve, blandt andet ved kvalitet i fodringen. Det er vigtigt at have små hold (gerne 6 til 8 kalve), holddrift og faste sider mellem holdene. Smitte forebygges desuden ved at minimere flytninger af kalvene og undgå holdskift.\nSalmonella i kvægbruget:\nAktuelt er 8,4 pct. af de 2.802 danske mælkeleverende besætninger kategoriseret som ikke-frie ejendomme.\nFor de ikke-mælkeleverende besætninger er 2,4 pct. af 13.315 besætninger ikke-frie ejendomme.\n16 danske kvægbesætninger er omfattet af særslagtninger.\n16:45 Maskinbranchen 0\nHæderspris til maskinfører for 40 år på maskinstation


Sager om veteranbiler bliver behandlet hurtigere | Motorstyrelsen\nVentetiden på at få behandlet en sag om veteranbiler er blevet markant lavere, efter at Motorstyrelsen har prioriteret sagerne højere end tidligere.\nHvis du har importeret en veteranbil til Danmark, skal du ikke længere vente op til syv uger på at få din sag behandlet hos Motorstyrelsen. Sagsbehandlingstiden er bragt ned til omkring to uger hos den nye styrelse, der blandt andet tager sig af sager vedrørende veteranbiler.\nMotorstyrelsen er i stand til at afgøre sager hurtigere end tidligere, fordi man i de seneste måneder har opprioriteret området i styrelsen.\nVi er meget tilfredse med at have nedbragt sagsbehandlingstiden til cirka to uger. Det satser vi meget på at kunne opretholde, så ejerne hurtigere kan komme ud at køre i deres veteranbiler,\nMotorstyrelsen oplyser, at den korte sagsbehandlingstid gælder køretøjer, der kan karakteriseres som veteranbiler. Betingelsen er, at køretøjerne fremtræder som ved første registrering. Hvis der er tale om ældre biler, der er bygget om, så de ikke kan få status af veteranbiler, er sagsbehandlingstiden længere. Motorstyrelsen må jævnligt give afslag til bilejere, der søger om at få godkendt deres køretøjer som veteranbil. Afslagene skyldes næsten altid, at bilerne er blevet bygget om og derfor ikke længere fremstår som ved første registrering.\n- Hvis bilen for eksempel har fået en ny motor, en ny bund eller et nyt chassis, så er der ikke længere tale om en veteranbil i afgiftsmæssig forstand. Det bliver nogle kunder somme tider skuffede over, men sådan er reglerne, siger Jørgen Rasmussen, som tilføjer, at den type sager tager lidt længere tid at behandle, fordi medarbejderne i Motorstyrelsen skal indhente oplysninger hos ejeren af køretøjet samt hos Færdselsstyrelsen, som har ansvaret for syn af biler.\nMotorstyrelsen blev etableret 1. juli i år i forbindelse med omlægningen af SKAT. Motorstyrelsens opgave er at sikre, at alle motorkøretøjer er registreret korrekt, og at værdifastsættelse og afgiftsberegning sker på et ensartet og gennemskueligt grundlag.


Den er dyrere end en almindelig ansigtsrulle (men så meget billigere end de behandlinger der ellers findes derude) - I LOVE BEAUTY / Charlotte Torpegaard\nDen er dyrere end en almindelig ansigtsrulle (men så meget billigere end de behandlinger der ellers findes derude)\nJo, Slim Cera Plus+ er (endelig) tilbage på hylderne. I al fald for en kort bemærkning. De bliver håndlavet særligt til os, og I river dem ned ad hylderne lige så hurtigt som de kan nå at lave dem til os.\nDen særlige kultroller er ikke kun hypet vidt og bredt i alt fra Vogue til fransk Elle, der lod deres læsere vide, at ‘it is amazing how good it looks’. Huden, selvfølgelig.\nSlim Cera Plus+ er Japans mest populære ansigtsrulle. Den er den, fordi den mindsker porer, ensarter huden og strammer op, mens den masserer ansigtet. Men allermest fordi den vitterlig giver en synlig opstramning af kæbelinje, hals og dekolleté (du ved, når det hele begynder at søge lidt mere nedad end godt er).\nAnsigtsrullen indeholder 6 små diamantslebne ruller, der imiterer den massage du ville få med hænder. Selve håndtaget er lavet af plantefibre fra ginseng og har et lille solpanel med krystaller fra tourmalin, quartz og forskellige mineraler, der stimulerer huden og har samme effekt som micro-current (som du måske kender fra ansigtsbehandlinger og hjemmeremedier med lav strøm som er meget omtalt i øjeblikket. Denne klarer det dog uden strøm, hvad der i mine øjne er langt at foretrække).\nDen er dyrere end almindelige ansigtsruller. Men så meget billigere og mere human end de behandlinger, der ellers bliver tilbudt derude til opstramning.\nOg så virker den. Hvor effektiv den er kom sågar bag på mig.\nansigtsrullehalskæbelinjeopstramningslim cera plus+\nDen 23. juli 2021 • Af Charlotte Torpegaard\nForrige indlæg For me, what works best is Vintner's Daughter\nNæste indlæg Golden days are here again\n15. januar 2022 kl. 07:57\nEr det muligt med en lille guide/ video af, hvordan rullen bruges?\n15. januar 2022 kl. 10:00\nDer ligger videoer under vores ruller inde i shoppen. Du finder dem nederst under billederne her: https://shop.ilovebeauty.dk/products/i-love-beauty-face-roller-rosenquartz?variant=5743813787675\nOn a minty day


Corona-status for handicap- og psykiatriområdet - Herning Kommune\nCorona-status for handicap- og psykiatriområdet\nSpecialiserede tilbud opretholdes - aktivitetstilbud lukkes\nPå handicap- og psykiatriområdet er der taget følgende initiativer:\nI udgangspunktet opretholdes alle specialiserede tilbud. Det betyder blandt andet, at alle døgntilbud og al bostøtte opretholdes.\nAlle initiativer tager sigte på at begrænse risikoen for smittespredning. Herning Kommune har vurderet hvilke tilbud i Handicap og Psykiatri, der kan udgøre en særlig risiko og kan lukkes ned. I praksis betyder det, at alle aktivitetstilbud lukkes. De udgør nemlig en særlig risiko for smittespredning, fordi borgere fra mange forskellige botilbud og hjem mødes.\nVi tager særlige individuelle hensyn og enkelte familier og borgere vil fortsat kunne gøre brug af aktivitetstilbud. Personalet fra dagtilbud følger i en del tilfælde med borgerne ud i døgntilbuddet. Det drejer sig primært om Trebirke, aktivitetshuset i Vildbjerg og Birkelund.\nHerning Kommune lukkede al aflastningsaktivitet på Virkelyst og Nørrevænget med virkning fra fredag 13. marts. Der kan være enkelte individuelle undtagelser.\nAlle hygiejne- og rengørings-procedurer er skærpet på botilbud i Handicap og Psykiatri.\nDer tages personlig kontakt til alle, der berøres af en ændring eller lukning. Alle får efterfølgende en skriftlig besked.\nAlle ikke-nødvendige møder aflyses overalt i Handicap og Psykiatri. Alle rådgivere arbejder hjemmefra, og der er ingen begrænsninger på borgernes adgang til Handicap og Psykiatri.


Danmarks fjerde nationalpark rykker et skridt nærmere | DenOffentlige.dk\nDanmarks fjerde nationalpark rykker et skridt nærmere\nPressemeddelelser Miljøministeriet 21.03.14 0\nMiljøminister Kirsten Brosbøl har modtaget Roskilde, Lejre og Frederiksunds forslag til Nationalpark Skjoldungernes land.\nDanmark kan være på vej til at få en fjerde nationalpark.\nDe tre kommuner Roskilde, Lejre og Frederikssund har sendt miljøminister Kirsten Brosbøl deres forslag til en ny nationalpark i Skjoldungernes Land.\n- Det er ikke hver dag, der lander en ansøgning om en nationalpark på mit bord, så jeg glæder mig meget til at dykke ned i den. Det glæder mig, at der er skabt lokal opbakning, og at der nu ligger en samlet ansøgning fra de tre kommuner om at oprette en ny nationalpark, siger miljøminister Kirtsten Brosbøl.\nLokal opbakning vigtig\nI dag har Danmark de tre nationalparker Thy, Vadehavet og Mols Bjerge. De har en grundbevilling på finansloven, men eksisterer i høj grad i kraft af lokalt engagement.\nDerfor er netop den lokale opbakning altafgørende i det videre arbejde med Skjoldungernes Land.\n- Nationalparkerne er en rigtig god måde at få sat fokus på noget af vores bedste natur. Nationalparkerne præsenterer hver især nogle forskellige natur-, landskabs- og kulturhistoriske værdier. En ny nationalpark omkring Roskilde Fjord vil indeholde fjordlandskabet, store skove og flotte landskaber med de store godser. Området har et stort potentiale, og nu skal vi i gang med at udarbejde et forslag til nationalparken, der skal sendes i offentlig høring, siger Kirsten Brosbøl.\nEt forslag til nationalpark forventes at blive sendt i offentlig høring medio 2014.\nEmneord: Nationalparker, Skjoldungernes Land, Roskilde Kommune, Lejre Kommune, Frederikssund Kommune


Legestuer med lir - WikiVendsyssel\nUddrag af Bindslev Sogneråds forhandlingsprotokol d. 10. januar 1843. Kilde: Hjørring Kommunearkiv\nTrille julekage - julelege (Fra Nationalmuseet DKs Youtube-kanal)\nPå et møde d. 10. januar år 1843 besluttede sognerådet i Bindslev, at afholdelse af legestuer skulle begrænses, da de var skadelige for både sædelighed og moralitet. I mødereferatet findes blandt andet denne spøjse sætning:\n”Da det var Medlemmerne bekjendt, at det gik meget i Svang at holde Legestuer heri Sognet besluttede Man desangaaende at tilskrive Sognefogden, for at faae Grænser sat for dette Misbrug, som ved Overdrivelse virker i høi Grad skadeligt paa Sædelighed og Moralitet”.\nVed første øjekast virker det besynderligt, at legestuer betegnes som et skadeligt misbrug, men i midten af 1800-tallet dækkede betegnelsen legestue over noget helt andet end i dag. Når der rundt om i sognene blev afholdt legestue, var deltagerne nemlig ikke mødre med legende børn, men derimod sognets unge, der slap hæmningerne løs og festede til den lyse morgen. Specielt i juletiden var de såkaldte lege- eller julestuer særdeles populære. Julelegene, der fandt sted til festerne, tålte for det meste ikke dagens lys. Det var nemlig lege, der havde frække undertoner, som fx at trille julekage hvor en pige og en karl skulle ligge på et bord, mens de øvrige deltagere æltede dejen. Specielt præsterne brød sig ikke om julelegene, da der var tradition for, at ungdommen gjorde grin med de kirkelige handlinger ved fx at imitere den lokale præst og udføre eksempelvis "falske vielsesritualer".\nDet var ikke kun i Bindslev, at legestuerne vakte forargelse. Faktisk forbød Christian d. 4. allerede i 1629 legestuerne, men de frække julelege levede videre i folks private stuer og lader til langt op i 1800-tallet og den dag i dag er december stadig sæson for løsslupne julefrokoster. Om sognerådet i Bindslev formåede at få standset de umoralske legestuer, melder historien ikke noget om, men det kan tyde på, at legene enten ophørte, eller at sognerådet accepterede deres eksistens, for i protokollerne for de efterfølgende år, nævnes legestuerne ikke.\nHjørring Kommunearkiv: Bindslev Sognekommune, Sognerådets protokol 1843\nHistorier fra fortid og nutid nr. 26, december 2017, Hjørring Kommunearkiv, Vendsyssel Historiske Museum\nHentet fra "http://vendsysselwiki.dk/index.php?title=Legestuer_med_lir&oldid=41950"\nDenne side blev senest ændret 7. december 2017 kl. 14:18.\nSiden er vist 4.947 gange.


Hvad skal gøre, når dit Kid ikke ønsker at vokse op / ebernie.com\nDe fleste børn kan ikke vente på deres fødselsdage. De er altid at gøre en indsats for at vises ældre end de er, ligesom at sige at de er syv i stedet for seks år ti måneder gammel.\nFolk er blevet så vant til at antage, at børn kan bare ikke vente med at vokse op, er de ofte chokeret over at høre om børn, der græder, fordi deres fødselsdag er i horisonten.\nKaylie femte fødselsdag\nKaylie, en blond hår, grønne øjne lille pige indså hendes fødselsdag var blot fem dage væk.\n"Hun gjorde udsagn hele året, som hun ønskede at være fire år gammel for evigt. Vi regnede hun ville vokse ud af det, eller være alt for ophidset til kage og gaver. Men da hendes fødselsdag var kun fem dage væk, hun hulkede og græd og sagde, at hun ikke ønskede at vende fem, "sagde Stephanie, Kaylie mor. "Min mand George og jeg vidste ikke, hvad de skal mene. Vi var bekymret, hvis der var et problem. De fleste børn ser frem til at være stor. "\nHvis du finder dig selv i en lignende situation Stephanie og Georges, er der nogle ting, du kan gøre for at hjælpe dit barn gøre overgange.\nDet er godt at huske på, at selv når du barns adfærd er gådefuldt eller modsatte af, hvad du forventer, at det ikke altid ensbetydende med at der er et problem.\nHvert barn udvikler i deres eget tempo. Nogle gange, børn ikke er klar til at gå i børnehave, mens andre ikke er klar til at prøve svømning.\nDesuden, måske er de bare nyder at være dem lige i dette øjeblik, de bare ikke vil have det til ende, så du skal ikke bekymre dig! Det er nok en stor tegn du laver et stort stykke arbejde.\nGøre overgangen lettere\nDet er det, Stephanie og George gjorde for at hjælpe deres barn klare:\n"Da Kaylie ikke var klar til at være på fem år, vi fortalte hende, vi ikke behøvede at fejre hendes fødselsdag med det samme."\n"Plus, hvis hun ikke ønsker at være fem, så hun kunne fire år og tolv måneder."\n"I stedet for hendes fødselsdag, vi fortalte hende, vi ville fejre Kaylie dag, hvor vi ville give hende gaver, bare fordi vi ønskede at vise hende, hvor glade vi var, hun er i vores liv, spise kage, bare fordi vi elsker det, blæse ud stearinlys, fordi det er sjov og de ser smuk, og synge en sang hun kan lide i stedet for fødselsdagen. "\nKaylie var så glad, hun lo og var munter. Hun var glad for at hun ikke behøvede at give slip på at være fire, og hun fik at fejre hendes fødselsdag hendes måde. Det hjalp hende til at føle bemyndiget til at træffe beslutninger om sin egen fødselsdag.\nLad vores børn nyde at være børn\nDe fleste alle har en hukommelse, de nyder. Hvem vil disse erindringer at ende? Ikke mig!\nSå selv hvis dit barn ser lidt i fortiden, eller er uvillig i øjeblikket til at marchere ind i fremtiden, ikke stress om det for meget. Bare nyde hvor de er i det øjeblik, ligesom de gør.\nHvad har du gjort for at hjælpe dine børn at gøre deres overgange lettere?


Villaer i Gran Canaria (7)\nLejligheder i Gran Canaria (66)\nLejeboliger i Gran Canaria (26)\nIfa Buenaventura Hotel er en 3-stjernet ejendom, som tilbyder en sportsbane og en tennisbane i centrum af Playa del Inglés. Dette traditionelle hotel stammer fra 1973 og blev renoveret i 2002.\nHotellet byder på en ideel beliggenhed ved CITA shoppingcenter, Botanical Park of Maspalomas og Playa de Maspalomas. 10 minutter fra centrum af Playa del Inglés.\nAlle stilfulde værelser på Ifa Buenaventura Hotel er udstyret med klimaanlæg med individuel styring, en værdiboks, satellit-tv, betalings-tv og en minibar. Det har også privat badeværelser med en hårtørrer, en bruser og badeværelsestelefon.\nHotellets La Guitarra restaurant serverer særlige måltider. Gæsterne kan slappe af i snackbaren, som serverer alkoholiske drinks.\nGæsterne kan benytte et business-center, et konferencelokale og internethjørne samt lufthavnstransport, tøjvask og døgnåben reception, som tilbydes på stedet.\nHotellet tilbyder babysitting, et legerum og en børneklub for gæster med børn. Fitnessentret tilbyder fitness-lektioner, vandfitness og et træningscenter for træning.\n4 stjernede Tossamar i Spanien 4 stjernede Tandjung Sari i Indonesien 3 stjernede Mediterranean All i Australien 3 stjernede Marathon i Grækenland 4 stjernede Jp Chennai-cmbt i Indien 4 stjernede Bb i Kroatien [StarCount stars] Dublin i Portugal 4 stjernede Oubon International i Kina 4 stjernede Gran Bali i Spanien 3 stjernede Nuriasol i Spanien 4 stjernede Roc Lago Rojo i Spanien 4 stjernede Hills i Spanien 4 stjernede Ms Maestranza i Spanien 4 stjernede Neptuno i Spanien 3 stjernede Bellevue Club i Spanien 3 stjernede Sea Club Mediterranean i Spanien 4 stjernede Scandic Parken i Norge 3 stjernede Cactus i Grækenland 2 stjernede Kipriotis Hotel Hotel i Grækenland 4 stjernede Panorama Hamburg-harburg i Tyskland 4 stjernede San Marco i Italien 2 stjernede 66 i Tyskland 4 stjernede Victoria Beach & Spa i Vietnam 5 stjernede Sentido Graceland & Spa i Thailand


Artblog: juni 2010\nIkke så meget snak fra min side i dag. Kunstneren får selv lov at tale. Først i en video lavet til Laboratorium. Derefter i en video lavet i forbindelse med udstillingen Euphoria Left the Room i 2009.\nFerdinand Ahm Krag Interview from Scion ART on Vimeo.\nDu kan finde links til læsestof på Laboratoriums wiki\nIndsendt af Landliggeren kl. 11:57 AM\nEtiketter: brænderigården, ferdinand ahm krag, laboratorium\nPortræt af Jeanna Bauck, 1881\nLæs mere om Bertha Wegmann på Den Hirschsprungske Samlings hjemmeside\nJeg har selv tidligere skrevet en række indlæg om Bertha Wegmann\nIndsendt af Landliggeren kl. 4:22 PM\nI den lille by Askeby på Møn ligger en lille perle af et udstillingssted - Kunsthallen 44 Møn. For øjeblikket viser de Jytte Høy under udstillingstitlen Quote; The Raven efter Edgar Allen Poes digt. Et af rummene er dedikeret værker, som tager udgangspunkt i dette digt. Værker som er lavet specielt til udstillingen og altså dermed vises for første gang.\nDe øvrige rum er en blanding af nye og ældre værker.\nJytte Høy er en af de kunstnere, som får en til at se på hverdagens genstande med et helt nyt blik. I udstillingen indgår blandt andet adskillige kilo kartofler og en mariekiks. Linierne i grene fra skoven indgår i geometriske konstruktioner og en kugle af ler sættes sammen med et foto af en mælkebøtte i frø.\nJeg var vældig opløftet, da jeg gik derfra.\nIndsendt af Landliggeren kl. 10:46 PM\nEtiketter: 44 møn, Dansk samtidskunst, jytte høy, Samtidskunst\nDen anden dag talte jeg med en ældre dame om, hvad der for alvor havde sat gang i vores kunstinteresse. Stor var glæden, da vi fandt ud af, at det for os begge havde været Paul Klee.\nPaul Klee "Südliche Gärten" 1919\nHvor hun havde holdt fast i en levende interesse for hans værker, er der for mig kommet så mange andre ind over, at jeg næsten havde glemt ham. Det må der rådes bod på i fremtiden.\nKlee museet i Bern\nMuseum Berggruen i Berlin har foruden Picasso også en stor samling Klee\nIndsendt af Landliggeren kl. 1:41 PM\nEtiketter: paul klee\nIndsendt af Landliggeren kl. 8:46 PM\nEtiketter: sol le witt\nPå udstillingen Laboratorium viser Pernelle Maegaard et mangeårigt laboratoriearbejde, idet hun op til udstillingen greb fat i et 20 år gammelt værk og med det som udgangspunkt satte sig for at male værket, som det ville se ud idag.\nPernelle Maegaards hensigt er at vise, det hun som kunstner føler er det vigtigste ved sit arbejde: den evige eksperimenteren, at møde udfordringen og være åben overfor, hvordan det ene værk fører til det andet. Som hun sagde, da jeg interviewede hende: "En kunstner skal have et laboratorium. Hvis de ikke har det, tror jeg det er alt for kedeligt". Og kedeligt er det bestemt ikke at følge Pernelle Maegaards arbejde gennem 20 år!\nFor til Pernelle Maegaards ouevre hører også en eksperimenteren med andet end papir og lærred. Animationer er ét medie. På udstillingens wiki kan du se en lille animation, hvor maleriets objekter ikke længere er statiske, men bevæger sig rundt på lærredet, men min egen personlige favorit er Mrs. Brown.\nVideoer er et andet. Både alene og sammen med Nina Kleivan har Pernelle Maegaard produceret en række videoer og videoinstallationer gennem tiden.\nFor øjeblikket arbejder Pernelle Maegaard på en plads i Ballerup, som forener rækken af udsmykningsopgaver med det arbejde sammen med børn hun også ad flere omgange har været involveret i.\nMen på Laboratorium i Viborg handler det alene om papir.\n"At male på papir giver automatisk billederne lethed og luftighed. Det kan man ikke opnå i samme grad, hvis man maler på lærred. Jeg vil gerne skabe gennemsigtighed og lethed i mine billeder, og derfor er materialevalget vigtigt. Acrylfarver har flere fordele: De tørrer med det samme, de kan bruges som akvarel – fuldstændig transparent – og de kan som plakatfarver være dækkende. Jeg kan få dem til at opføre sig fuldstændigt, som jeg vil have det!". Hør Pernelle Maegaard selv fortælle om papirets egenskaber.\nIndsendt af Landliggeren kl. 10:22 AM\nEtiketter: brænderigården, laboratorium, pernelle maegaard\nIndsendt af Landliggeren kl. 1:17 PM\nJeg har muligvis fået tunnelsyn, men her er en video med en kunstner, som helt klart også kan et eller andet med papir.\nIndsendt af Landliggeren kl. 11:00 PM\nEtiketter: jen stark, papir\nI Milena Bonifacinis rum på udstillingen Laboratorium er objekterne hoppet ud af malerierne.\nHør hende selv fortælle om forholdet til papir og kunst.\nHar du lyst til at vide mere om Milena Bonifacini kan du på Laboratoriums wiki finde mere baggrundsmateriale. Blandt andet har jeg været i arkiverne og har fundet en 3 år gammel tv-udsendelse fra TV2/Fyn.\nMilena Bonifacini er foruden Laboratorium aktuel med en udstilling på Johannes Larsen Museet fra 9. juli.\nIndsendt af Landliggeren kl. 1:04 PM\nEtiketter: brænderigården, laboratorium, milena bonifacini\nNatten til lørdag døde Sigmar Polke 69 år gammel. Selv så jeg ham for første gang for mange, mange år siden, da jeg var på interrail og smuttede forbi Düsseldorf og Mönchengladbach. Han gjorde et stort indtryk på mig.\nIndsendt af Landliggeren kl. 8:35 PM\nEtiketter: sigmar polke\nSkanderborg Museum har lånt en række keramiske værker af Danmarks Keramikmuseum i Middelfart. Det er der kommet en ganske interessant udstilling ud af.\n(Foto: Aage Birck)\n27 keramikere er repræsenteret bl.a. Aage Birck, Ursula Munch-Petersen og Gertrud Vasegaard\nIndsendt af Landliggeren kl. 10:33 PM\nUdstillingen Laboratorium var aldrig blevet til noget, hvis ikke Karen Lintrup fra Brænderigården havde sagt ja til at huse den og lægge budget og personale til.\nSkiltene var aldrig kommet op, hvis ikke kurator og formidler Bodil Johanne Monrad havde skrevet dem. Hun har opdateret hjemmesiden med de ændringer vi har haft og i øvrigt ordnet alle mulige småopgaver for os. På søndag viser hun rundt i udstillingen kl.15.00 og så har hun lavet en spændende oplevelseskuffert til børnene........\nAlbert Mertz var aldrig kommet op at hænge, hvis ikke John og Peter havde slået 140 bittesmå søm op på væggen. Cai Ulrich von Platens værker var aldrig blevet præsenteret så flot, hvis ikke de to havde bygget en pult. Eller væggen og podiet til Pernelle Maegaards værk. For slet ikke at tale om konstruktionen til Mikael Thejlls installation. Og inden vi fik talt til ti, så var alle de andre værker hængt op på væggen.\nNu er vi klar til ferniseringen kl.16.00 og resten er op til publikum.\nEtiketter: brænderigården, laboratorium\n"Det føles lidt underligt at skulle tale om ens forhold til papir", sagde en af kunstnerne til mig, da jeg var ud at interviewe til udstillingen Laboratorium. "Det er jo noget vi alle bruger. Og, alle har tegnet på papir som barn også dem som ikke blev kunstnere". Og, det er lige det, som udstillingen tager sit udgangspunkt i.\nPapir er et af de mest tilgængelige materialer af alle. Det er netop noget vi alle har. Vi køber det i stakkevis og får det ind ad brevsprækken i form af konvolutter, breve, aviser og reklamer. I bogreolen står bundter af papir samlet i et omslag af kraftigt papir eller karton. På loftet står den ene papkasse efter den anden. Vi er i det hele taget så omgivet af papir, at vi ikke tænker over det som noget særligt. Det har været de 10 kunstneres udfordring. At se på noget så almindeligt med nye øjne. Og det er i høj grad lykkedes.\nMange slags papir er blevet taget i brug - også længe før udfordringen blev givet\nDer er blevet tegnet, malet og trykt\n....med tusch, blyant, oliefarve og kul\nSkåret i silkepapir og karton\nOg i pap\nPappet er blevet tredimensionelt\nOg papiret er blevet bearbejdet og formet\nNetop mangfoldigheden er udstillingens styrke. Og, det kan jeg godt tillade mig at sige, for æren er helt og holdent kunstnernes.\nEtiketter: albert mertz, brænderigården, cai ulrich von platen, camilla gaugler, laboratorium, malene hartmann, mikael thejll, mikkel larris, milena bonifacini, nina kleivan, NinaKleivan\nTre mænd og en enkelt kvinde er de ældre kunstnere som tegner de tre temaer i udstillingen Laboratorium. Franciska Clausen tegner Formen. J.F. Willumsen Fragmentet og Albert Mertz samt Arthur Köpcke står for Tegnet. De inviterede samtidskunstnere er blevet sat sammen med de ældre kunstnere vi fandt de havde et fællesskab med og i langt de fleste tilfælde har vi ramt plet. Mange af kunstnerne har været rigtig glade for at være i gruppe med den pågældende ældre kunstner.\nFranciska Clausen, Pernelle Maegaard, Milena Bonifiacini, Ferdinand Ahm Krag\nJ.F.Willumsen, Cai Ulrich von Platen, Nina Kleivan, Malene Hartmann, Mikael Thejll.\nAlbert Mertz, Arthur Köpcke, Mikkel Larris, Camilla Gaugler, Andreas Schulenburg\nTemaerne går som en rød tråd gennem udstillingen, men vi har ikke nødvendigvis sat kunstnerne i samme rum, som dem de deler tema med. Den røde tråd må du, hvis du ser udstillingen, selv skabe.\nDu kan følge opbygningen af udstillingen dag for dag ved at klikke på dette link.\nIndsendt af Landliggeren kl. 7:29 PM\nI dag er jeg draget til Viborg. Det har noget at gøre med en vis udstilling.........\nEtiketter: den hirschsprungske samling, vermehren\nSøndagen har stået i havens tegn, men det udelukker ikke kunsten. At skabe en have er udover at lege med rum også at lege med farver.\nEn af de kunstnere som jeg (u)bevidst er påvirket af er Pernelle Maegaard. Hun kan noget unikt med farver.\nMåske skal jeg alligevel føje noget lyseblåt til det bed jeg arbejdede med i dag. ............\nIndsendt af Landliggeren kl. 8:10 PM\nEtiketter: pernelle maegaard\nI går var jeg ude og fotografere rhodendronere og følte mig vældig inspireret af disse to kvinder\nUden sammenligning i øvrigt........\nIndsendt af Landliggeren kl. 10:40 AM\nEtiketter: georgia o´keeffe, tina modotti\nDe sidste uger har jeg været travlt beskæftiget med at redigere videoer til udstillingen Laboratorium (Brænderigården, Viborg) som jeg er kurator på sammen med Pernelle Maegaard og Nina Kleivan. Det er absolut håndholdt kamera, men her er præsentationsvideoen, hvor kunstnerne fortæller om deres forhold til papir. Det materiale hele udstillingen er bygget op omkring. Der er flere videoer på Laboratoriums YouTube kanal.\nIndsendt af Landliggeren kl. 12:26 PM\nEtiketter: brænderigården, laboratorium, NinaKleivan, pernelle maegaard\nAndreas Schulenburg er lige nu aktuel på udstillingen Ø-skaber/I-slands (Fuglsang Kunstmuseum) og fra 12.juni - 15. august på udstillingen Laboratorium (Brænderigården Viborg)\nEtiketter: andreas schulenburg, brænderigården, Dansk samtidskunst, Fuglsang Kunstmuseum, Samtidskunst\nFoto: Helen Denerley\nEgentlig ville jeg have vist jer Helen Denerleys fortolkning af den brølende kronhjort, men den får I kun at se, hvis I smutter ind i Magasins tidskriftsafdeling og smugkigger i et Country Living. Disse ulve giver nu også et ganske godt indtryk af en forunderlig kunstner, som har viet sit liv til dyreskulpturer af skrot.\nIndsendt af Landliggeren kl. 11:07 PM\nEtiketter: helen denerley, skulptur\nDen amerikanske kunstner Louise Bourgeois er død. Hun blev 98 år.\nIndsendt af Landliggeren kl. 8:05 PM\nEtiketter: louise bourgeois\nI aften skal jeg være længe oppe. Jeg nåede nemlig ikke Et år med Pipilotti Rist på SVT2, hverken fredag eller søndag, men i aften får jeg den sidste chance.\nProgrammet sendes kl.23.15\nIndsendt af Landliggeren kl. 9:56 AM\nEtiketter: K-special, pipilotti rist, SVT


My Nerd - "Jeg kan passe dem med Justin?" - Movellas\n26. "Jeg kan passe dem med Justin?"\nJustin bliver syet på hospitalet og Cailin tager hjem til Justin og sover fordi det er blevet alt for mørkt, så hun har ikke rigtigt lyst til at tage alene hjem. Justin tilbyder hende at sove hjemme hos hende.\nJeg vågnede op ved at solstråler lyste direkte ind i værelset. Min øjne åbnede sig langsomt og der gik det op for mig at jeg holdte rundt om Justin?! Mit hoved lå på hans bryst og hænderne rundt om hans mave. Jeg løftede hovedet for at se om Justin var vågen. Det var han ikke. Han sov så fredeligt! Et yndigt syn kan jeg godt sige! Siden han ikke var vågen, tillod jeg mig selv at mærke hans mave. Mine hænder førte jeg langsomt op og ned af hans mave. Damn! En virkelig dejlig mave! Han rykkede lidt på sig, hvilket gav mig et lille chok. Mine hænder fjernede jeg fra hans mave i frygt af at han ville opdage det. Heldigvis vågnede han ikke men sov videre. Jeg svang benene ud om sengen og strakte mig. Jeg tog Justins t-shirt af så jeg kun stod iført undertøj. Hans t.shirt duftede jeg til. Den duftede pissegodt! Jeg tog hurtigt mit rigtige tøj på og lagde hans t-shirt ind i min taske. Den kunne jeg jo bruge som undskyldning for at komme på besøg igen. Det var ikke fordi jeg havde lyst til at stjæle den. Jeg tjekkede min mobil efter at have fået tøjet på, og så beskeder fra Angel og Abbie.\n"Cai?? Vi har ikke hørt fra dig. Er du ok?" så jeg at Abbie havde skrevet i går.\n"Ja jeg er ok. Btw har ikke noget med Jacob at gøre mere. Fortæller senere" svarede jeg tilbage og låste mobilen. Jeg hørte en mumlende lyd fra Justin og vendte derfor min opmærksomhed over mod ham. Hold nu kæft hvor så han sød ud! Og pænt lækker. Han strakte sig og åbnede langsomt øjnene.\n"Godmorgen" smilte jeg. Han så over på mig og et svagt smil dukkede op.\n"Godmorgen" sagde han og satte sig op i sengen. Han tjekkede sin mobil og lagde den fra sig igen.\n"Er du lige vågnet op?" spurgte han. Jeg nikkede hurtigt.\n"Jeg smutter lige ud på toilettet og så kan vi spise" sagde han og smuttede derind. Jeg satte mig på hans seng og tjekkede facebook for at få tiden til at gå. Det gik op for mig at jeg skulle på arbejde idag, men heldigvis først om et par timer. Så jeg havde tid endnu at tilbringe med Justin. Han kom ud fra toilettet og tog en trøje på. Nok for at skjule sine blå mærker han havde rundt omkring på kroppen, men det gjorde ham ikke mindre lækker. Han haltede stadig, dog ikke så meget som før.\n"Kom" sagde han smilende og åbnede døren. Jeg smilte tilbage og gik ud og ned af trapperne med ham. Hans mor sad i køkkenet og drak kaffe imens hun læste en avis.\n"Godmorgen mor" sagde han.\n"Godmorgen Justin" lød det bag avisen.\n"Godmorgen Ms. Bieber" sagde jeg. Justin kiggede over på mig og begyndte at grine. Hans mor lagde avisen fra sig og kiggede lidt mærkeligt på mig, men det var der inter at sige ti. Hun vidste jo ikke at jeg havde overnattet her.\n"Øhm hej.." smilte hun lidt usikkert.\n"Det er ikke Ms. Bieber men Ms. Mallette" fniste han og hældte cornflakes op til sig selv.\n"Du kan bare kalde mig Pattie. Har du sovet her?" spurgte hun.\n"Undskyld for at jeg sagde... Ms Bieber.. Men ja det har jeg" smilte jeg lidt flovt. Justin kiggede over på sin mor og gav hende et uskyldig smil og kiggede derefter væk efterfulgt af et grin, som også gik mig til at grine.\n"Nå.. Han plejer ellers aldrig at have nogen ovre" sagde hun en smule mistænksomt.\n"Vi var bare sent sammen så jeg tilbød at hun kunne sove her" sagde han og tog en skål mere ud og hældte cornflakes i den.\n"Hm.." lød det fra hende. Han åbnede køleskabet og tog mælken ud som han hældte i begge skåle. Han tog en ske i hver og rakte mig den ene skål. Vi satte os til bords. Han sad ved siden af sin mor, så jeg sad ved siden af ham. Hun kiggede stadig en smule mistænksomt på os med et smil.\n"Mor...Seriøst drop de tanker" smågrinte han. Jeg undrede mig over hvad han talte om.\n"Vi er IKKE kærester" sagde han bestemt. Nå.. Akavet alligevel...\nHun smågrinte også og læste videre i sin avis.\n"Jazmyn og Jaxon kommer på besøg idag" lød det fra hans mor.\n"Okay" svarede han og spiste videre.\n"Hvem er de?" spurgte jeg.\n"Nååå.. Skal du passe dem?"\n"Ja det kan man godt sige. Min mor er her også så jeg passer dem ikke særlig meget. Jeg leger for det meste med dem"\n"Hvad tid kommer de på besøg?"\n"Ved 16 tiden regner jeg med"\n"Hvad med at du, Pattie, tager ud med dine veninder istedet for at passe dem?" spurgte jeg hende. Hun fjernede avisen og kiggede uforstående på mig.\n"Hvem skal så passe dem?" spurgte hun.\n"Mig og Justin. Jeg får fri ved 16 tiden så kan jeg bare komme og passe dem. Gratis selvfølgelig"\n"Ej.. Det tilbud kan jeg ikke tage imod. Det er jo ikke dit job at gøre det"\n"Nej men jeg elsker små børn. Så det er intet problem" smilte jeg til hende. Hun kiggede over på Justin som smilte stort. Sikkert fordi han var glad for idéen.\n"Okay så" smilte hun.\n"Du har fundet en virkelig sød en" smilte Pattie til Justin.\n"Mor.." sagde han og gav hende 'Helt ærligt?'-blikket. Jeg smågrinte over deres lille samtale.\nFREAKING MANGE GANGE UNDSKYLD!! :( Jeg ved i ikke har fået noget i en evighed, but jeg har så meget at se i mit kaotiske liv... Desuden har jeg lige været i praktik i en hel uge, og derfor havde jeg ikke lyst til noget. Men nu tror jeg at jeg er igang igen <3 Skal lige have styr på mit liv lol.. Ej det får jeg nok aldrig styr på...Nevermind, jeg prøver at skrive så meget jeg kan hver dag nu, og i vil højst sandsynligt få noget hver dag (medmindre jeg ikke lige får adgang til en computer, hvis f.eks min søster laver lektier på den eller hvis jeg slet ikke er hjemme en hel dag)


Frankrig er gået op i sømmene, Højreekstremister i den tyske hær og borgerløn - Radio24syv\nFrankrig er gået op i sømmene, Højreekstremister i den tyske hær og borgerløn\n"Frankrig er gået op i sømmene. Vinder den uerfarne Macron, kommer der voldsomme demonstrationer fra det yderste venstre, men vinder Le Pen, kan meget gå galt. Ikke bare for Frankrig, men for hele Europa." Så dystert sammenfattes en artikel på nyhedsmediet Altinget i dag. Vi taler med forfatteren bag artiklen, Dan Tschernia, tidligere tv-direktør og Frankrig-kender gennem mange år.\nDe tyske myndigheder undersøger i øjeblikket et muligt højreekstremistisk netværk i den tyske hær. Det sker efter, at tysk politi i sidste uge anholdte løjtnant Franco A, der mistænkes for at ville forberede et terrorangreb. Franco A's plan med angrebet var at stille syriske asylansøgere i et dårligt lys. Vi taler med Sigfried Matlok, tidligere chefredaktør på Der Nordschleswiger.\nEn statsgaranteret indkomst hver måned i form af borgerløn. Det bør alle danskere have, siger Saxo Banks cheføkonom, Steen Jakobsen, til Dagbladet Information. Han er ikke den eneste der sværmer for ideen. I vesten er der flere IBI projekter i gang, b.la. i Finland og Holland. Men også i Indien. Det fortæller Peter Johansen, ekstern lektor på Århus universitet, og indehaver af bloggen indien.dk.


Tilretning af nummerstrukturen\nEffektiv styring af driften\nPAV - Personale Administrativ Vejledning\nCirkulærer, overenskomster og aftaler\nDomme og kendelser\nPublikationer, skabeloner og beregnere\nLøn, pension og afskedigelse\nSamarbejde og arbejdsmiljø\nMUS og performance\nGeografisk flytning og ressortomlægning\nRetningslinjer for embedsmænd\nMinistervederlag, departementschefer og særlige rådgivere\nRådgivning til arbejdsgivere\nGrundbudget og udgiftsopfølgning\nØkonomistyring i regioner\nØkonomistyring i kommuner\nOm offentlige indkøb\nIgangværende og kommende udbud i Statens Indkøbsprogram 2019\nIndkøb og faktura\nRejser og udlæg\nE-læring og udvikling\nFase 1 Forberedelse og organisering\nFase 2 Tilretning af bevillingslove, nummerstruktur, betalingssystemer og lønsystemer\nTilretning af bevillingslove\nTilretning af betalingssystemer\nTilretning af Statens Lønsystem\nTilretning af Finansministeriets stillingsregister\nFase 3 Tilretning af lokale økonomisystemer\nFase 4 Regnskabsmæssige flytninger af balanceposter\nLæs nærmere om de opgaver der knytter sig til ændringer i nummerstrukturen.\nI forbindelse med en ressortændring skal der som udgangspunkt altid foretages større eller mindre ændringer i nummerstrukturen i de virksomheder, som berøres af ressortomlægningen.\nSå snart de finanslovsmæssige konsekvenser af ressortomlægningen er kortlagt, skal man derfor nærmere overveje, hvorledes disse ændringer påvirker nummerstrukturen.\nTil det formål vil det være hensigtsmæssigt at anvende opslagsmulighederne på www.oes-cs.dk/nummerstruktur/nrstruk.cgi, hvor man kan se den eksisterende nummerstruktur.\nDe centrale spørgsmål i relation til ændringer i nummerstrukturen er følgende:\nSkal der oprettes nye virksomheder\nSkal der oprettes nye regnskabsførende institutioner\nSkal der oprettes nye bogføringskredse\nSkal der oprettes nye delregnskaber\nOprettelse af nye virksomheder, regnskabsførende institutioner, bogføringskredse eller delregnskaber forudsætter, at der indsendes særskilte blanketter herom til Moderniseringsstyrelsen.\nOprettelse af nye virksomheder\nVed oprettelsen af en ny virksomhed skal den ansvarlige myndighed indsende særskilt blanket herom til Moderniseringsstyrelsen med henblik på oprettelse af virksomheden i SKS. Moderniseringsstyrelsen sikrer samtidig, at virksomheden tildeles et CVR nummer. Ved oprettelsen af nyt CVR-nummer tilknyttes samtidig et særskilt P-nummer (produktionsnummer) til virksomheden, som sikrer at Skatteministeriet kan identificere den fysiske adresse på virksomheden, jf. Tilretning af Statens Lønsystem.\nDen ansvarlige myndighed skal herefter selv sørge for, at kontakte Erhvervsstyrelsen med henblik på tildeling af et SE-nummer til virksomheden. Sagsbehandlingen for tildeling af SE-nummer i Erhvervsstyrelsen kan godt tage op til en måned, så det er vigtigt, at Erhvervsstyrelsen kontaktes, så snart det er klart, at der skal oprettes en ny virksomhed. Det er først, når der er modtaget et SE-nummer fra Erhvervsstyrelsen, at virksomheden kan oprettes i SLS, hvilket igen er forudsætningen for, at lønanvisningen kan påbegyndes, jf. Tilretning af Statens Lønsystem.\nVed oprettelsen af en ny virksomhed skal der samtidig etableres en særskilt partneraftale i Ø-DUP med henblik på den nødvendige dataoverførsel fra virksomheden til SKS mv. Moderniseringsstyrelsen kontakter den ansvarlige myndighed herom, når virksomheden er oprettet i SKS.\nI den udstrækning en virksomhed flyttes fra et ministerområde til et andet, så kan denne flytning håndteres via en ”pegepinds” flytning i SKS. Herved undgår man de mange faste procedurer, der er knyttet til oprettelsen af en ny virksomhed. Pegepindsflytninger kan imidlertid kun foretages, såfremt hele virksomheden flyttes fra et ministerområde til et andet.\nBlanket til oprettelse af en ny virksomhed kan findes her.\nOprettelse af nye regnskabsførende institutioner\nI den udstrækning der oprettes en ny virksomhed, skal der samtidig oprettes mindst en ny regnskabsførende institution, som knyttes til virksomheden.\nOprettelsen af en ny regnskabsførende institution sker ved indsendelse af særskilt blanket herom til Moderniseringsstyrelsen, der opretter den regnskabsførende institution og tildeler den et unikt identifikationsnummer i SKS.\nBlanket til ny regnskabsførende institution kan findes her.\nOprettelse af nye bogføringskredse\nVed oprettelsen af nye virksomheder og regnskabsførende institutioner skal der som udgangspunkt også oprettes mindst 2 nye borgføringskredse; en til håndtering af virksomhedens drift (den omkostningsbaserede regnskabsaflæggelse), og en til håndtering af tilskudsordninger mv., der administreres af virksomheden (den udgiftsbaserede regnskabsaflæggelse).\nOprettelsen af nye bogføringskredse sker ved indsendelse af særskilt blanket herom til Moderniseringsstyrelsen, der opretter bogføringskredsen og tildeler den et unikt identifikationsnummer i SKS.\nTil hver ny bogføringskreds skal der knyttes en række særskilte oplysninger angående kontoforholdene i Danske Bank, jf. den nærmere gennemgang under Tilretning af betalingssystemer.\nI den udstrækning der indgår delregnskaber med løn under bogføringskredsen, skal der endvidere tages stilling til, om lønanvisningen kan foregå via en eksisterende løngruppe i SLS, eller om der skal oprettes en helt ny løngruppe. Moderniseringsstyrelsen (lønområdet) vil kontakte den ansvarlige myndighed angående disse forhold, når oprettelsesblanketten er modtaget i Moderniseringsstyrelsen, jf. den nærmere gennemgang under Tilretning af SLS.\nI forbindelse med en ressortomlægning kan det også være relevant at oprette nye bogføringskredse under en eksisterende virksomhed. Forretningsgangen er den samme som ved oprettelse af en ny bogføringskreds under en ny virksomhed. Som udgangspunkt bør man imidlertid være tilbageholdende med oprettelse af nye bogføringskredse under de eksisterende virksomheder, da oprettelsen af nye bogføringskredse har væsentlige konsekvenser både i relation til lønanvisningen og til bankopsætningen. I den udstrækning en virksomhed modtager nye opgaveområder i forbindelse med en ressortomlægning, bør disse områder derfor så vidt muligt søges indpasset under de eksisterende bogføringskredse under virksomheden.\nI den udstrækning der skal flyttes hele bogføringskredse (med tilhørende delregnskaber) fra et ministerområde til et andet, så kan denne flytning håndteres via en ”pegepinds” flytning i SKS. Herved undgår man de mange faste procedurer, der er knyttet til oprettelsen af en ny bogføringskreds. Pegepindsflytninger kan imidlertid udelukkende foretages, såfremt det er hele bogføringskredsen, der flyttes fra et ministerområde til et andet, og såfremt bogføringskredsen ikke håndterer løn.\nBlanket til oprettelse af en ny bogføringskreds kan findes her.\nOprettelse af nye delregnskaber\nTil hver underkonto på finansloven skal der knyttes mindst et delregnskab. Oprettelsen af en ny underkonto på finansloven forudsætter derfor, at der samtidig oprettes et nyt delregnskab i SKS.\nDet er den ansvarlige myndighed, som selv er ansvarlig for oprettelse af nye delregnskaber i SKS. Såfremt delregnskabet skal anvendes til løn, så skal der samtidig indsendes en særskilt blanket om det oprettede delregnskab til Moderniseringsstyrelsen. Blanketten kan findes her.\nI den udstrækning der skal flyttes et delregnskab fra et ministerområde til et andet ministerområde, så nedlægges delregnskabet under den afgivende virksomhed og delregnskabet oprettes under den modtagende virksomhed. Denne procedure følges med mindre det er samtlige delregnskaber under en bogføringskreds, der skal flyttes.\nBlanket til oprettelse af nyt delregnskab kan findes her.


WORKSHOP: ENERGIRENOVERING AF KOMMUNALE BYGNINGER - Transformer\nWORKSHOP: ENERGIRENOVERING AF KOMMUNALE BYGNINGER\nVejle Kommune arbejder målrettet på at nedsætte energiforbruget i de kommunale ejendomme.\nFor at løse den opgave har kommunen brug for nye ideer og løsninger. Derfor arrangerer udviklingsprojektet Transformer nu workshoppen ”Energirenovering af kommunale bygninger”, for at samle virksomheder og videnspersoner til nye, innovative samarbejder.\nDet sker 27. september i Spinderihallerne, kl. 9-15. Arrangementet er gratis.\nHelt konkret vil Vejle Kommune gerne gennemføre en række forsøgsprojekter, der tester nye løsninger inden for energirenovering, og formålet med workshoppen er at udvikle ideer, produkter og services i fællesskab. De bedste koncepter vil så efterfølgende blive vurderet af Vejle Kommune og evt. gennemført som forsøgsprojekter.\nArbejder du inden for byggesektoren, så er denne workshop noget for dig. Du kan være rådgivende ingeniør, håndværker, arkitekt eller producent af byggematerialer. Vi har brug for din viden og dine input for at komme videre med den store opgave det er at energirenovere Vejle Kommunes ejendomme.\nPå workshoppen lægger Tina Mølby, kommunale ejendomme, Teknik og Miljø, Vejle Kommune, ud med at præsentere de mange udfordringer kommunen har. Det er f.eks. dårligt indeklima på skolerne, et konstant stigende elforbrug og opgaver inden for klimatilpasning. Der er også brug for nytænkning inden for efterisolering af bygninger med massive ydervægge og gode monteringsløsninger, når der skal udskiftes vinduer i eksisterende byggeri.\nWorkshoppen giver dig og din virksomhed mulighed for at være med, når der skal nytænkes og innoveres inden for energirenovering. Du bliver inspireret og du kan inspirere de andre workshopdeltagere. Og måske finder du nye partnere til at løse nogle af de mange opgaver Vejle Kommune skal have løst nu og fremover.\nVelkommen til en dialog på tværs af brancher. Vær med i frontlinjen inden for energirenovering!\nFredag 27. september kl. 9–15\nBritta Edelberg, Transformer & Grønt Forum, +45 7640 1976