Mit græs forsvinder – Lær om udtynding af græsplænereparationer i landskaber - Sanne Haver\nMit græs forsvinder – Lær om udtynding af græsplænereparationer i landskaber\nForestil dig, om dit smukke græs begynder at dø, efterlader brune pletter over hele græsplænen. Hvis din græsplæne er ved at trække sig tilbage i områder, hvilket resulterer i ujævn græs og døde pletter, kan der være en række årsager. Diagnostiser dit problem og tag korrigerende skridt. Denne artikel hjælper.\n1 Årsager til, at græs forsvinder\n2 Hvad skal man gøre Gør for en tilbagevendende græsplæne\n3 Video: Guide: Sådan får du en tæt og grøn græsplæne\nEnhver boligejer ønsker en frodig, grøn græsplæne, men det kan være meget arbejde at opnå det. Forestil dig så, om dit smukke græs begynder at dø og efterlader brune pletter over hele græsplænen. Hvis din græsplæne er ved at trække sig tilbage i områder, hvilket resulterer i ujævn græs og døde pletter, kan der være en række årsager. Diagnostiser dit problem, og tag korrigerende skridt.\nÅrsager til, at græs forsvinder\nDen mest almindelige årsag til, at græsplæner forværres, og ujævn områder med dårlig eller ingen vækst udvikler sig, er mangel på sollys. Græs trives med fuld sol, så hvis du har skyggefulde områder, et hegn, der lige er gået op eller et nyt træ, der blokerer for sollys, kan du begynde at miste pletter af grønt. Der er naturligvis andre potentielle problemer, hvis du ved, at din græsplæne får nok sollys:\nTørke og mangel på vand\nOvervanding, resulterende rodfrugt\nOveranvendelse af herbicid til ukrudt\nSkadedyr, der spiser græs og dets rødder\nHvad skal man gøre Gør for en tilbagevendende græsplæne\nUdtynding af græsplæne kræver, at du frø igen eller bruger sod til at genvinde de mistede pletter, men før du gør det, er det vigtigt at bestemme, hvad der forårsagede udtyndingen, og at tage skridt til at rette det så det sker ikke igen.\nMange af de problemer, der forårsager ujævnt og tilbagevendende græs, er enkle at løse: reducer vand, vand mere, brug mindre gødning eller herbicid og tag din hund en tur. Skygge kan muligvis ikke repareres, men du kan frø igen med en græsvariant, der tåler skygge bedre eller bruge bunddække i skyggefulde områder i stedet.\nSkadedyr kan være lidt vanskeligere. Først skal du finde ud af, hvilket skadedyr der invaderer dit græs, og derefter kan du bruge en passende behandling. Et stort tegn på, at du har skadedyr, der dræber dit græs, er tilstedeværelsen af fugle, der plukker ved plænen om morgenen.\nLæderjakker / kranflyver. Læderjakker er larverne på kranfluer og er tynde, grålige orme, som du ser spise rødderne, hvis du trækker græsset tilbage.\nChinch bugs. Voksne chinchbugs er små og sorte med hvide vinger, mens nymferne er rød-lyserøde.\nGrubs. Grubs kan ses fodre med græsrødder. De er hvide og C-formede.\nBåde grubs og læderjakker kan håndteres uden pesticider. Se efter den passende nematode, der skal påføres din græsplæne. De gavnlige nematoder inficerer dem med bakterier. Mælkespore er en anden mulighed. Chinch-bugs skal muligvis kontrolleres med pesticider, men du kan først prøve mindre giftige muligheder, som kiselgur eller insekticid sæbe.\nVideo: Guide: Sådan får du en tæt og grøn græsplæne\nHalloween blomster og planter: Dyrk dit eget Halloween midtpunkt\nCertificeret arboristinformation – Hvordan og hvor finder man en arborist


Vil du være med til at udvikle nye grønne og bæredygtige løsninger i en af landets mest spændende kommuner? Vil du arbejde tæt sammen med den politiske og administrative ledelse? Vil du have en udfordrende og uforudsigelig arbejdsdag med både udviklings- og driftsopgaver, og vil du have en arbejdsplads, hvor der lægges vægt på faglig kvalitet og evnen til tillidsfuldt at arbejde sammen? Så skal du søge stillingen som chefkonsulent i Fællessekretariatet eller stillingen som specialkonsulent i Park og Vej i Gentofte Kommunes teknik- og miljøområde.\nGentofte er en ressourcestærk foregangskommune, og det gælder i særdeleshed på teknik- og miljøområdet. Gentofte er en grøn, bæredygtig og klimaansvarlig kommune. Kommunen har ambitiøse politikker og strategier på de centrale områder som f.eks.: Bæredygtighed, klima, affald, energi, transport og FN’s verdensmål.\nGentofte er en veldrevet og velfungerende kommune. Den har dygtige ledere og medarbejdere, og den har borgere og virksomheder, som berettiget stiller store forventninger til kommunens service og opgaveløsning, og som inddrages aktivt for at udvikle politik og skabe det gode liv i Gentofte.\nDu kan finde information om Gentofte Kommune på hjemmesiden www.gentofte.dk. Og du kan læse mere om de to stillinger i de uddybende job- og personprofiler her: job- og personprofil for chefkonsulenten og job- og personprofil for specialkonsulenten. Hvis du har spørgsmål, er du meget velkommen til at kontakte klima-, forsynings- og miljøchef Jimmy Svantemann på 3998 8006 (vedr. chefkonsulentstillingen i Fællessekretariatet) og park- og vejchef Henning Uldal på 3998 8101 (vedr. specialkonsulentstillingen i Park og Vej) eller partner i Genitor Henning Meldgaard Nielsen på 3141 0563 eller e-mail hm@genitor.dk.\nDu kan søge stillingerne via knappen nedenfor. Ansøgningsfristen er den 3. oktober 2021.


HardwareOnline.dk - Forum: Memtest - 1 fejl - Skal jeg være bekymret?\n1. mar | 17148 hits | 0\nMemtest - 1 fejl - Skal jeg være bekymret?\nAf Semi Supporter Winth3r | 05-08-2019 06:52 | 1038 visninger | 13 svar, hop til seneste\nHey, Så efter nogle bluescreens med fejlen: PAGE_FAULT_IN_NONPAGED_AREA (0x00000050) tog jeg en MemTest86 med følgende resultat: https://imgur.com[...] Skal jeg være bekymret eller kan de bluescreens være fra noget andet? //winth3r\nEn fejl er nok. Hvis data rammer den del af RAM'en der er fejl på, så vil det enten resultere i dårlig performance eller blå skærm. Prøv evt. at genteste med denne Memtest-version i stedet (jeg kender ikke Passmark versionen): https://www.memtest.org[...]\nEn RAM kan godt have enkelte fejl i hammer-testen og samtidig leve op til producentens specs. Prøv at læse lidt op omkring hammer-test. En hammer-test, der fejler, indikerer ikke en fysisk defekt i RAMmen direkte. Den sidefejl, du har oplevet, er helt sikkert noget andet en RAMmen, der har fejlet.\nSidst redigeret 05-08-2019 07:40\n#op Jeg kan ikke se imgur fra arbejdet, men ja og ja. #1 Hvorfor skjule en fejl ved at bruge en svagere test?\nSidst redigeret 05-08-2019 14:41\nEnig med #1. Dog vil jeg anbefale dette program i stedet for :) Det er lynhurtigt til at finde fejl, som tager evigheder for memtest86+ at finde. https://www.karhusoftware.com[...]\n1. Google Memtest86 eller memtest86+ 2. Hent skidtet og smid det på et USB drev og lad den køre natten over 3. Kig på de fejl den evt. må lave. Er de koncekvente, så x antal runs lig x antal fejl, så har du et problem ja. Men principielt er alle fejl skidt. En god gammel regel siger, at 1GB RAM skal lave en fejl per år statistisk set (det er årsagen til, at ECC bliver brugt i server og workstations). Så har du mere end en fejl på en nat memtset, så er det skidt. Du kan ikke bruge et program kørt i et styresystem til særlig meget. Boot direkte ind i memtest86/memtest86+ og få svaret.\n#4 Noget teknisk sammenlignings grundlag for dette?\nTak for jeres svar - hvad vil i foreslå mig at gøre nu? Kan en formatering af computeren hjælpe noget? #5 Det er det jeg har gjort, se resultatet i den imgur jeg har linket til.\n#7 Skift RAM klodsen - hvis du ikke kan live med det, eller bruger computeren til noget "mission critical" Anbefalinger står enda nævnt i troubleshootin guiden: Why am I only getting errors during Test 13 Hammer Test? The Hammer Test is designed to detect RAM modules that are susceptible to disturbance errors caused by charge leakage. https://www.memtest86.com[...]\nSidst redigeret 05-08-2019 18:06\nhusk også at Memtest ikke nødvendigvis behøver at være dine RAM den er galt med, det kan også være bundkortet og CPU der giver problemer.\n#7 nej formatering ville ikke hjaelpe. foerste punmkt er at tage stilling til hvad du bruger din pc til og hvor vigtigt stabilit og data sikkerhed er. hvis det blot er til spil det maaske fint nok for dig at lave med den lille crash risiko der er ved kun 1 fejl i hammer testen. maaske bruger du din maskine til genration af vigtige data og det er helt utigiveligt Hvis du vil fikse problemmet kan du evet juster dine ram hastighed ned. eller foreoge timmings men det er mere sandsynlig du har behov for at skifte dine ram ud\nSuper! Jamen jeg takker mange gange - nu har jeg lidt at rode med! Hav en god aften!\n#7 Winth3r Ja så er det da mig, der er håbløst bagefter. Det var i hvert fald ikke den GUI jeg sidst så. Det ligner noget Windows screendump fra 1 kørsel. 2timer og 49 min lyder bare som et run. Lad den køre i 12 timer så du rammer 4-6 runs. En RAM fejl vil ikke nødvendigvis vise sig ved et run. Selv hvis den kun laver en fejl på 12 timer vil jeg skifte den ud. Sålænge fejlen kan genskabes. #9 h-m Der er du ude i noget meget teoretisk. Bundkort no way, men CPU fejl vil selvsagt have en chance for, at vise sig her også, da programmet ikke kan skelne mellem en bit der er flippet i CPU eller RAM. Bundkort er stærkt overvurderet som fejlkilde til stabilitetsudfordringer. Hvis CPU'en laver fejl, vil det bare typisk være fejl af en anden karakter, og bør give langt flere og vidt forskellige artede fejl som vil være mærkbare andre steder og i langt flere applikationer. RAM fejl vil oftest vise sig i spontane genstarts, men kan også lede til crashes. CPU-fejl vil ramme hele paletten, og har større risiko for at trigger fejl. Du kan sagtens have en RAM fejl, som ikke viser sig, da du brugsmæssigt oftest ligger under 30-40% af din kapacitet. Dine RAM refreshes hele tiden, men en fejl vil først give fejl, når den enkelte bit bruges og sender svar retur til CPU'en. Sagt på en anden måde: du bør ikke være i tvivl om, hvorvidt det er RAM eller CPU, og bundkort vil det i praksis aldrig være.\n#12 mht til dit svar til #9 Der er du ude i noget meget teoretisk. Bundkort no way, saa er bundkort bestemt ikke noway for at lave ram fejl. usandsynlig ja Bundkort er stadigivaek der hvor dne fysisk overgang mellme cpu og ram foregaaer og kan derfor medfore ram fejl hvis kontakterne ikke er i orden eller banerne bliver udsat for stoej. Derudover er det ting som fejl i I E820 mappet som igen er bios basret som kan medfore at omrader der bliver brugt af bios ikke er reservet korrekt og skrivninger hertil laver ram fejl. det er tit og ofte et problem med mange bundkort og hvorfor nyere metest86 indeholder en fai lsafe routiner og ikke bruger den foerste 1mb+64kb af ram. ( samme aarsag til windows ikke goer det) Saa dit udsagn er ganske teknisk forkert Bundkort er stærkt overvurderet som fejlkilde til stabilitetsudfordringer. Bundkorter ogsaa langt mere sanfsynligt som stabilties problem end cpu paa non overclocked maskine. hvis du ikke tror det har du ikke arbejdet med ret mange maskiner. men RMA procente paa bundkort er langt stoeere end den er paa CPU'er Hvis CPU'en laver fejl, vil det bare typisk være fejl af en anden karakter, og bør give langt flere og vidt forskellige artede fejl som vil være mærkbare andre steder og i langt flere applikationer. RAM fejl vil oftest vise sig i spontane genstarts, men kan også lede til crashes. CPU-fejl vil ramme hele paletten, og har større risiko for at trigger fejl. Sikken en omgang sluder. CPU og RAM fejler er utroligt ens Begge omhandler at at stykke data ikke er som det skal vaere enten pga en regne fejl i CPU'en eller pga ombeverarng af dta af forkrert samme symptomer vil forekommer crashes Data korruption osv osv storrels for at "trigge" en fejl kommeri langt grad ente paa hvor stor fejlen er i produktet. at lave en sammenling sa simplet er som at lave banaanar/ aebler sammenligning Du kan sagtens have en RAM fejl, som ikke viser sig, da du brugsmæssigt oftest ligger under 30-40% af din kapacitet. Korrekt. det samme er gaelden for CPU. det handler om at fejlen er lille nok. men dine 30-40% er igen 1: med op systme i mente somed 16gb ram og bruger den til spil saa mener du ats at han kun bruger omkring 4.8-6.4GB RAM saa der e altsaa intet grundlag for at have 16gb ram men kun 8GB for de fleste folk idag ? 2: Det du ser i taskmanager er ikke hele dit ram forbrug men kun din process ramforbrug. der er stor forskel. windows proever konsttant at fylde alle din ram til .feks disk cache. men pga folk som ikke forstaar hvordan ram forbrug virker panikker nar alt deres ram er i brug saa taelles dette ikke med i windows taskmanger som standard. men en fejl vil først give fejl, når den enkelte bit bruges og sender svar retur til CPU'en. Sagt på en anden måde: du bør ikke være i tvivl om, hvorvidt det er RAM eller CPU, og bundkort vil det i praksis aldrig være. Igen helt forkert og lyder til mig som hjemmbrygger teorier uden form for test eller statistk fremvisning.isaer tager i betragning at med forbehold for knuste kerner i athlonXP tidens. saa har der ALDRIG varet et eneste maaned hvor RMA procenten for CPU'er har vaeret hoejere end bundkort de aarevis jeg har haandteret RMA analyse\nOpret svar til indlægget: Memtest - 1 fejl - Skal jeg være bekymret?


Behandling af afhængighed kan hjælpe dig - ryeeskesen.dk\nBehandling af afhængighed kan hjælpe dig\n26. juli 2020 by\tNatasja Luffe\nHvis du oplever at have udviklet et misbrug kan behandling af afhængighed hjælpe dig. I Danmark findes der flere behandlingsteder, hvor du har mulighed for at komme i gang med et behandlingsforløb. På den måde kan du modtage hjælp til at håndtere dit misbrug.\nBehandling af afhængighed kan være nødvendigt for enhver\nNår man tænker på et behandlingscenter, vil de fleste mennesker forestille sig, at man her udelukkende finder de mest udsatte mennesker i samfundet. Virkeligheden er dog langt fra en anden. Alle mennesker kan nemlig have brug for at komme i behandling af afhængighed.\nMan kan hurtigt glemme det, men afhængighed kan være rigtig mange forskellige ting. Her kan naturligvis være tale om et alkoholmisbrug, et stofmisbrug eller et medicinmisbrug, men også ludomani, sexafhængighed og overspisning kan gøre dig til kandidat til behandling af afhængighed.\nDerudover kommer afhængigheder naturligvis i mange forskellige grader. Mens nogle afhængigheder er fuldstændig ødelæggende for en normal hverdag med arbejde og familie, kan andre afhængigheder påvirke dagligdagen på anden vis. Oplever du problemer med afhængighed kan det altid anbefales at kontakte et misbrugscenter, så du kan komme i behandling af afhængighed.\nNår du er færdig med dit behandlingsforløb\nHvis du har udviklet et misbrug, vil dette for altid være en del af din livshistorie. Ikke desto mindre er det muligt for dig at stable en normal hverdag på benene med behandling af afhængighed. Selvom det kan være svært at forestille sig kan behandling af afhængighed altså hjælpe dig videre til næste kapitel i dit liv.\nSkal du i gang med behandling af afhængighed, er det en god idé at søge online. På internettet finder du nemlig hjemmesider for de fleste behandlingssteder. Her kan du læse mere om de faciliteter og behandlingsmetoder, som bliver tilbudt på de forskellige steder. Således er det muligt for dig at finde det helt rigtige behandlingscenter.\nPrevious Post: Vælg en billig maler til at udføre dit malerarbejde\nNext Post: Er det svært at installere en robotplæneklipper?


DroneForum med veloplagt og nysgerrig branche\nLuftfart DroneForum med veloplagt og nysgerrig branche\nFor første gang siden 2019 har Droneteamet afholdt det årlige DroneForum. Det skete d. 17. marts og d. 6. april i hhv. Aarhus og København. Dagsordenen for begge arrangementer var vores gennemgang og bemærkninger til den ’nye’ dronelovgivning, som trådte i kraft d. 1. januar 2020.\nDet var en veloplagt og nysgerrig branche, der deltog, og interessen for arrangementet var ikke til at overse, da vi i begge byer blev mødt af det største antal deltagere ved et DroneForum hidtil.\nGrundet Corona har droneteamets traditionelle DroneForum været suspenderet på trods af, at ny lovgivning trådte i kraft, bedst som vi gik ind i Coronaens år 2020. Kombinationen af nedlukning og ny lovgivning kunne mærkes på deltagerantallet. Mens DroneForum i de forgangne år typisk har ligget på omtrent 100 deltagere pr. sted, kunne vi i år byde velkommen til hhv. 110 deltagere i Aarhus og hele 200 tilmeldte i København.\nNetop fordi det var det første møde siden den nye lovgivning trådte i kraft, var der lagt an til en gennemgang af netop lovgivningen fra A-Å. Der var noget for alle operatører i branchen, og både lyttelysten og spørgelysten var god i løbet af hele arrangementet, som dermed var præget af en lige så stor del af dialog.\nDialogen gav deltagerne svar på mange spørgsmål, der omhandlede alt fra afstandskrav til beboelsesejendomme til sagsbehandlingstider ved specielle operationer. Vi fik mange spørgsmål, som blev taget med til videre diskussion intern i teamet:\nNetop denne type dialog med branchen er med til at skærpe vores fokus på blinde punkter i formidlingen af reglerne og gøre os bedre i vores informationsindsats\nLars Korsholm, Kontorchef for Luftfart 1\nUdover vores egen gennemgang af forordninger og bekendtgørelser, havde vi også inviteret eksterne repræsentanter fra forskellige dele af branchen i form af NAVIAIR, UAS Denmark og Niras. Hver især beskæftiger de sig med særlige områder indenfor rammerne af de fælleseuropæiske og danske droneregler.\nUAS Denmark og NAVIAIR havde særligt fokus på den udviklende del af lovgivningen. Michael Larsen fra UAS Denmark gennemgik dronetestcenterets facilitering af eksperimentelle droneoperationer, som enten et trænings- eller et udviklingsredskab. Christian Clemmensen gennemgik NAVIAIRs arbejde med at opbygge infrastruktur til droneområdet.\nSom et sidste oplæg til inspiration for deltagerne, var Søren Rolin fra NIRAS inviteret til at gennemgå, hvordan han i løbet af 2021 arbejdede på at skaffe NIRAS en operationel autorisation på baggrund af risikovurderingsmetoden SORA til både information og inspiration.\nAt de nu veloverståede DroneForum-arrangementers sigte mod at give både information og inspiration, blev taget vel imod, fik vi både at vide under afholdelsen af arrangementerne og gennem en håndfuld tilbagemeldinger efterfølgende.\nVi glæder os allerede til DroneForum 2023!


Hjem » Vestsahara » En kilde til konflikt\nVestsaharas befolkning, saharawierne, kender alt til ressourceforbandelsen. Deres land er ulovligt besat af kongedømmet Marokko, som i strid med international lov sælger ud af landets naturressourcer uden saharawiernes samtykke\n29. februar 2016 Morten Nielsen\nKategori: Resource Grabbing, Vestsahara\nAt være rigt på naturressourcer er ikke nødvendigvis til fordel for et land. Selvom ressourcerne potentielt kan føre til en positiv udvikling, sker det langt oftere, at de bliver kilden til konflikt og ulighed.\nDet kaldes ressourceforbandelsen, og i Vestsahara mærker den oprindelige befolkning, saharawierne, tydeligt denne forbandelse.\nVestsahara har i mere end 40 år været besat af kongedømmet Marokko, på trods af, at den Internationale Domstol i Haag (ICJ) har afgjort, at Marokko ikke har noget legitimt krav på landet. Vestsaharas oprindelige befolkning, saharawierne, lider under manglende rettigheder og mulighed for selvbestemmelse under den fremmede besættelsesmagt.\nImens udnytter Marokko landets resurser, uden at det kommer den oprindelige befolkning til gode.\nEt land rigt på råstoffer\nVestsahara er et ørkenland på størrelse med Storbritannien, med en befolkning på kun godt en halv million. Men landet rummer store rigdomme. Først og fremmest har Vestsahara en af verdens største fosfat-forekomster. Fosfat eksporteres til hele verden og anvendes i gødning. Det er et ikke-vedvarende naturressource, som kun få lande har direkte adgang til og derfor en eftertragtet.\nMeget tyder på, at der kan være store forekomster af olie og gas i undergrunden både på land og langs kysten.\nUdvindingen af fosfat bliver administreret af et statsejet marokkansk selskab, OCP, mens undersøgelsen efter forekomster af olie og gas foretages af internationale virksomheder i samarbejde med det statslige marokkanske selskab, ONHYM. Der er store gevinster at hente, og det er Marokko – ikke saharawierne – der høster dem alle.\nDerfor er det ikke svært at forstå Marokkos interesse i Vestsahara og modstand mod en folkeafstemning om landets fremtid. Saharawierne har hverken indflydelse på – eller gavn af – udvindingen af naturressourcerne.\nMarokkos uretmæssige plyndring\nIfølge international humanitær lov har et besat lands oprindelige befolkning permanent suverænitet over landets naturressourcer. Befolkningen har således både ret til at bestemme, hvad der skal ske med ressourcerne, og til den velstand, som udvindingen af ressourcerne bringer.\nSpørgsmålet er, om det er acceptabelt, at en besættelsesmagt udvinder et besat områdes ressourcer. I en juridisk udtalelse fra 2002 fastslår Hans Corell, daværende øverste juridiske rådgiver for FNs generalsekretær, at en besættelsesmagt godt må søge efter og udvinde naturressourcer fra et besat område, som Vestsahara.\nMen det er i konflikt med international humanitær lov, hvis udvindingen ikke kommer den oprindelige lokalbefolkning til gode, og hvis ikke denne befolkning bliver spurgt først.\nDen oprindelige befolkning har ikke blot ret til landets naturressourcer. Besættelsesmagten er ifølge FN-pagten også forpligtet til at tage hånd om det besatte lands befolkning og handle i overensstemmelse med deres interesser.\nSelvom Marokko ikke har nogen legitim administrationsmagt over det ikke-selvstyrende område i Vestsahara, så fungerer kongedømmet som de facto administrerende magt, og skal derfor leve op til FN-pagtens forpligtelser – også selvom besættelsen er i konflikt med international lov.\nIndustrien bidrager til besættelsen\nMarokko har ikke spurgt saharawierne til råds, selvom det ville være oplagt at konferere med Saharawi Arab Democratic Republic (SADR), Vestsaharas eksilregering, som holder til i store flygtningelejre i det vestlige Algeriet. SADR, som er ledet af befrielsesbevægelsen Polisario, er anerkendt af mere end 80 lande, og kan anses for at være generel repræsentant for det Saharawiske folk.\nUdenlandske regeringer og firmaer må stoppe med at lave økonomiske aftaler med, og købe tyvegods af, en kolonimagt, for dette er bare med til at legitimere Marokkos besættelse af vores land og gøre besættelsen rentabel\nAbba Malainin, repræsentant for Polisario i Danmark.\nDen generelle folkelige modstand blandt Saharawierne viser desuden, at de ikke føler, at der bliver taget højde for deres interesser.\nOmvendt anser saharawierne Marokkos søgen efter, udvinding og udnyttelse af Vestsaharas naturressourcer som en regulær plyndring. Især set i lyset af, at flere af ressourcerne er ikke-vedvarende, og derfor ikke kan gives tilbage til saharawierne på et senere tidspunkt.\nSaharawierne får ikke selv noget udbytte af deres ressourcer. Der skabes primært marokkanske jobs, og pengene går ikke umiddelbart til hverken velfærd, udvikling eller Vestsaharas vej mod selvstændighed. Industrien bidrager derimod til at opretholde Marokkos ulovlige besættelse af Vestsahara. Naturressourcerne udgør et væsentligt økonomisk incitament for Marokko til at beholde kontrollen over ørkenområdet.\n“Udenlandske regeringer og firmaer må stoppe med at lave økonomiske aftaler med, og købe tyvegods af, en kolonimagt, for dette er bare med til at legitimere Marokkos besættelse af vores land og gøre besættelsen rentabel” siger Abba Malainin, repræsentant for Polisario i Danmark.\nEU-Domstolen erklærer handelsaftale ugyldig\nDer er ingen tvivl om, at Marokkos udvinding af Vestsaharas ressourcer er i strid med international lovgivning. Anderledes kompliceret er det med de internationale private selskaber, der handler med Marokko.\nEn dom fra EU-Domstolen fra december 2015, fastslår dog, at EU ikke kan indgå handelsaftaler med Marokko, der også omfatter de besatte områder af Vestsahara. Dommen er anket af EU-kommissionen.\nDommen er en anerkendelse af Vestsaharas ret til egne ressourcer, ligesom den er en juridisk anerkendelse af Polisario som legitim repræsentant for det saharawiske folk.\nEt fælles ansvar at afværge plyndring\nIkke desto mindre er der stadig mange virksomheder, som er involverede i aktiviteter i Vestsahara uden saharawiernes samtykke. Det er ikke til at vide, om virksomhederne er sig bevidste om den indflydelse de har på fortsættelsen af den ulovlige besættelse.\nAfrika Kontakt påviser i en ny rapport, at danske banker og pensionsselskaber investerer i virksomheder, som aktivt søger efter og udnytter Vestsaharas naturressourcer. Det gør bankerne og pensionsselskaberne på trods af, at flere har en politik, som afholder dem fra at investere i områder, hvor der er tvivl om den folkeretlige status.\nDet danske Folketing anbefaler, at både offentlige og private virksomheder undlader at indgå i aktiviteter i sådanne folkeretligt uafklarede områder. Juridisk set er det indlysende; Vestsaharas naturressourcer tilhører Vestsaharas oprindelige befolkning, og hverken Marokko eller internationale aktører har ret til at udnytte ressourcerne uden befolkningens samtykke.\nDet er derfor heller ikke svært at nå en konklusion om, at danske banker og pensionsselskaber skal trække deres investeringer i virksomheder der er aktive i et ikke-selvstyrende område. Hvis de forsætter med at investere i disse virksomheder vil de være ansvarlige for opretholdelsen af en ulovlig besættelse.\nMine penge skal ikke bruges på at berige en besættelsesmagt Nogle af de største danske pensionsselskaber og banker investerer...\nSelvom der fortsat investeres i Vestsahara, er der, siden Global Aktion sidst satte fokus på problematikken i 2016, kommet...


Det er morgen i Mariehamn, tirsdagen den 10. december 2019\nTidszone og tidsforskel i Mariehamn\nDen tidszone som Mariehamn er i, er EET (UTC+2), og mellem den placering, du er lige nu og Mariehamn i Åland er tidsforskellen timer.\nHvis det er sådan, at du har en rejse der er planlagt til Mariehamn, er der mange ting der er gode at holde styr på. En af de vigtigste er sandsynligvis hvad valutaen euro (EUR) der bruges i Mariehamn står for lige nu i forhold til den danske krone. På hjemmesiden Hvormeget.dk er der en euro valutakurs, hvor du altid kan finde aktuelle valutakurser og en glat konverter mellem danske kroner (SEK) og euro (EUR).\nKort over Mariehamn i Åland\nNedenfor finder du et kort som viser hvor i Åland Mariehamn ligger.


Iværksættere: Datasikkerheden er dårligere i Danmark end i Tyskland - Trendsonline.dk\nHjemNyhederIværksættere: Datasikkerheden er dårligere i Danmark end i Tyskland\n30. januar 2015Nyheder\nudgivet den 30. jan, 2015 på 7:00 am 13. juli 2015\nReglerne for håndtering af brugerdata er nærmest ens på tværs af EU-landene. Alligevel oplever digitale virksomheder en stor forskel i, hvor store krav der stilles fra land til land. Når digitale virksomheder bevæger sig fra det danske marked til det tyske, oplever de et større fokus på datasikkerhed. Af Mia Grosen\nSelv om datasikkerhed er på agendaen herhjemme, så oplever de digitale virksomheder alligevel en langt større udfordring, når de vender sig mod vores tyske nabo.\nDen danske kommunikationsplatform Churchdesk oplevede ingen problemer på det danske og engelske marked, men måtte sikre deres data yderligere, da de bevægede sig til Tyskland.\nEns regler – forskellige krav\nChurchdesk er en online kommunikationsplatform tilpasset kirkerne. De håndterer store mængder personfølsomme data for deres kunder. Derfor er Christian Steffensen, stifter og direktør i Churchdesk, også i høj grad opmærksom på vigtigheden af at være en ”sikker” datavirksomhed. Alligevel blev han overrasket over kravene på det tyske marked.\n”For os er det et nøgleargument i vores salgsproces, at vi prioriterer sikker håndtering af brugernes data. Når folk fx uploader filer, scanner vi dem for virus – det er der ikke mange, der gør,” forklarer Christian Steffensen.\nVirksomheden har da også oplevet god respons omkring datasikkerheden fra kunder både det danske og det engelske marked. Det var først da virksomheden bevægede sig ind i Tyskland at skepsissen meldte sig.\nSpørger man Morten Klank, direktør i den danske virksomhed Rushfiles, der netop arbejder med sikker håndtering af virksomhedsdata, nikker han også genkendende til en generel øget opmærksomhed på datasikkerhed.\n”Det er helt sikkert en generel tendens vi ser, at alle – også helt almindelige borgere – har øget fokus på sikker datahåndtering. Der bliver oftere stillet spørgsmålstegn ved, hvem der får adgang til ens data, og hvor de er opbevaret,” forklarer Morten Klank.\nDe tyske kunder er mere opmærksomme på at overholde den gældende lovgivning til punkt og prikke. En tendens der tilsyneladende kun er blevet stærkere efter aflytningsskandalen mellem den tyske kansler, Angela Merkel og den amerikanske efterretningstjeneste, NSA.\n”Vores oplevelse er, at det var nemmere at komme igennem med produkter som vores før skandalen. Ikke fordi reglerne var anderledes, men fordi synet på dem var mere pragmatiske,” uddyber Christian Steffensen.\nSkepsis overfor amerikanske underleverandører\nDet er især krav om en certificering fra den eksterne auditor vedrørende hosting af data og applikationens sikkerhed, der udfordrede Churchdesk. Og den eksterne auditor så ikke bare på virksomhedens egen service, men også på samtlige af deres underleverandører. Her har Christian Steffensen oplevet en særlig skepsis ved amerikanske underleverandører:\n”Selvom vi på det tidspunkt anvendte servere beliggende i Irland, kom vi til kort, fordi de var ejet af det amerikanske Amazon, som ikke lever op til den samme sikkerhedslovgivning som europæiske udbydere. De var simpelthen nervøse for, at deres data ville ende i USA.”\nFor at gennemgå certificeringen endte Churchdesk med at flytte deres servere til en tysk leverandør. På samme måde gennemgik de deres andre underleverandører og sørgede for, at de levede op til de påkrævede standarder. I den forbindelse blev flere udskiftet med europæiske, som kunne skaffe den tilstrækkelige dokumentation.\nMorten Klank kan godt genkende den specifikke situation som Churchdesk oplevede på det tyske marked. Dog understreger han, at Churchdesk kan have oplevet en særlig stor skepsis grundet deres specifikke platform, hvor de håndterer følsomme data, samt at netop deres samarbejdspartnere er de halvt offentlige kirker.\n”Da vi begyndte at udrulle RushFiles i de andre europæiske lande, oplevede vi som Churchdesk også til vores store undren at der på tværs af EU er lokale variationer eller tolkninger af hvad vi forventede som standardiseret lovgivning. Det er helt entydigt at man i Tyskland er meget mere opmærksomme på sikkerheden omkring følsomme data, end vi eksempelvis er i Danmark, hvor holdningen er at hvis folk virkelig gider kigge i vores data så værsgo,” udtaler Morten Klank.\nDatasikkerhed kostede Churchdesk en kvart million\nDet lykkedes Churchdesk at vende tyskernes syn på virksomheden da han skiftede underleverandørerne ud. Det har dog ikke været en billig affære for den unge virksomhed.\n”Én ting er, at hele processen har kostet os omkring en kvart million kroner. Langt værre er det, at det har kostet os næsten et års forsinkelse og unødvendig støj omkring vores omdømme,” forklarer Christian Steffensen.\nAlligevel er Christian Steffensen glad for, at det var en problemstilling, de ventede med at løse, til de rent faktisk stod overfor den.\n”Tendensen er, at man skal tage datahåndtering seriøst, og det skal man. Men man skal ikke opfinde problemer, der ikke er der. Så med mindre din kunde direkte beder dig om det, så lad være med at bruge for meget energi på det helt i starten,” lyder det afsluttende råd fra Christian Steffensen til andre, der ønsker at bevæge sig ind på det store nabomarked.\nMorten Klank fra RushFiles er enig og kommer desuden med en opfordring til de danske iværksættere om at vidensdele endnu mere.\n”Husk at brug hinanden. Alt for mange starter helt forfra. Det er der ingen grund til. Der er masser af andre virksomheder, som har stået i lignende situationer, og som hellere end gerne vil dele deres erfaringer.”\nLæs også: Podcast #115 – Morken Klank – RushFiles\nSe RushFiles forklarings-video:


Billig maler i Karrebæksminde 1-2-3 så nemt får du en god pris\nDu er her: Forside / Maler / Maler i Karrebæksminde\nMaler i Karrebæksminde\nSkal det gå hurtigt og nemt med at finde en billig maler i Karrebæksminde, kan du prøve at bestille 3 tilbud på malerarbejde. Det er gratis og helt uforpligtende for dig, så her er en god mulighed for at finde et malerfirma i Karrebæksminde, som har tid til at hjælpe dig.\nEn professionel maler i Karrebæksminde kan også rådgive dig om, hvor meget glans der bør være i maling alt afhængig af, om du skal have malet dit køkken (her er det praktisk med en høj glans, så det er nemt at tørre væggene omkring fx komfuret af efter madlavning), stue, værelser eller lofter.\nEn maler i Karrebæksminde har både den teoretiske viden og praktiske erfaring, så han eller hun ved alt om at vælge den rette teknik og de rigtige materialer til lige præcis din opgave. Det er fordelen ved at få udført malerarbejde af et malerfirma i Karrebæksminde med de rette kompetencer.\nHvad koster det at få malet en lejlighed eller et hus i Karrebæksminde?\nMåske er du bekymret for, hvad det koster at lade en professionel maler i Karrebæksminde male for dig. Malerpriser afhænger både af, hvad du skal have malet – om det fx er inklusiv spartling, filtning og fugning, fjernelse af tapet, afrensning, grunding, tildækning eller om dit hus skal males udvendigt eller indvendigt. Vil du gerne have et overblik over prisniveauet på malerarbejde i Karrebæksminde, inden du laver en aftale med en lokal maler, kan det være en god idé at kontakte flere malerfirmaer i Karrebæksminde. Det tager selvfølgelig lidt tid, men det kan sagtens tjene sig ind, hvis du ender med at spare penge.\nBemærk også, at en pris på malerarbejde både kan blive opgivet som timepriser, priser pr. m2, priser afhængig af typen af opgave eller som et tilbud, hvor du får en fast pris på malerarbejde. I mange tilfælde kan du bede en maler i Karrebæksminde om at give dig enten en fast pris eller en timepris.\nOpgaver som en maler i Karrebæksminde kan hjælpe dig med\nEn dygtig maler i Karrebæksminde kan i sagens natur påtage sig alle former for maleropgaver. Det kan fx være\nmaling af flyttelejlighed i Karrebæksminde\nmaling af lejlighed i Karrebæksminde\nmaling af hus i Karrebæksminde\nKort sagt kan en dygtig maler i Karrebæksminde hjælpe med alle former for opgaver, hvor der skal svinges en pensel eller gøres klar til til maling.\nEn maler i Karrebæksminde kan hjælpe dig med store såvel som små opgaver indendørs og udendørs – men husk at selv den bedste maler ikke kan male udendørs i frost eller regnvejr. Har du noget udendørs malerarbejde i Karrebæksminde, som en maler skal tage sig af for dig, bør du få det klaret i sommerhalvåret, hvor vejret viser sig fra sin bedste side.\nSkulle du være så uheldig, at du ikke er tilfreds med det malerarbejde, som du har fået udført af en maler i Karrebæksminde, har du mulighed for at klage, hvis din maler fx er medlem af Byg Garanti. Faktisk kan du få en gratis entreprisegaranti hos 3byggetilbud, hvis du vælger et af de tilbud, som du har modtaget gennem dem.\nSådan finder du en billig maler i Karrebæksminde\nVil du gerne finde en billig maler i Karrebæksminde, kan det være en god idé først at spørge rundt i din omgangskreds, om nogen kan anbefale dig en maler. Karrebæksminde har mange malere at vælge mellem, og du kender sikkert nogen, som tidligere har fået udført malerarbejde af et lokalt malerfirma i Karrebæksminde.\nGiver din forespørgsel ikke pote, kan du i stedet ringe rundt til forskellige malere i Karrebæksminde for at tage en snak med dem om din opgave, deres priser og så videre. Mange malere i Karrebæksminde har travlt året rundt, så det kan godt være, at du skal ringe lidt rundt, før du finder en maler, som kan hjælpe dig i den nærmeste fremtid.\nDet kan være en god idé at indhente 2-3 tilbud, hvis du gerne vil undgå at betale for meget for at få malet af en maler. Karrebæksminde’s malere er vant til at give tilbud, så du kan sagtens bede dem om et tilbud på din opgave. Hvis du starter med at få 2 tilbud, kan du hurtigt vurdere, om priserne er rimelige eller ej. Ligger de to tilbud tæt på hinanden, har du ramt det rigtige prisniveau. Ligger tilbuddene derimod langt fra hinanden, kan det være en god idé at få et tredje tilbud, så du får bedre mulighed for at vurdere, om det ene tilbud måske var urimeligt dyrt eller urealistisk billigt.\nFå 3 tilbud hurtigt og nemt og find en billig maler i Karrebæksminde\nHar du travlt, kan du også vælge at få hjælp af 3byggetilbud til at finde en maler i Karrebæksminde. Det er et firma, som har specialiseret sig i at formidle kontakt mellem kunder og håndværkere, så du hurtigt og nemt kan finde en maler i Karrebæksminde til at hjælpe dig.\nDerefter vil du i løbet af nogle få hverdage modtage 3 tilbud fra 3 forskellige malere i Karrebæksminde. Det er helt uforpligtende for dig, så det står dig frit for at takke nej til tilbuddene, hvis du ikke synes, det er billigt nok – men forhåbentligt har du fået et indblik i, hvad det vil koste at hyre en professionel maler i Karrebæksminde.\nPrevious Post: « Maler i Karlslunde\nNext Post: Maler i Karup J »


Opløftende brug af nedlukning: Populært spillested har fået den helt store omgang | Ikast-BrandeNyt\nBakkehuset i Ikast er klar til at genåbne efter en omfattende modernisering af den store sal\n19. september 2020, 04.00\nEfter 25 år trængte Bakkehuset til en renovering. Pengene var sat af via huslejen, så derfor er coronapausen blevet brugt på projektet. Foto: Flemming Hansen\nIKAST - Skal I ikke høre det nye anlæg?\nBestyrelsesmedlem i Bakkehuset Simon Lindegaard venter ikke på et svar og skruer med et stort smil op for Peter Gabriels »Sledgehammer«.\nDe nye højtalere virker tydeligvis, som de skal fra deres plads under den nye scene i den nyrenoverede sal.\nSangen blev udgivet i 1986 og har dermed ni år mere på dåbsattesten end Bakkehuset, som kom til verden for 25 år siden.\nHelt præcist var det 19. maj 1995, at dørene blev slået op til det nye musik- og kulturhus på Strøget 47 i Ikast.\nI det tidlige forår 2020 var det store fokus hos bestyrelsen i Bakkehuset helt naturligt fejringen af det kommende jubilæum.\nMen så kom corona-nedlukningen og trak stikket på alle koncerter, foredrag, fester, og hvad Bakkehuset ellers benyttes til.\nVisuelt og teknisk løft\nDen ufrivillige pause gav mulighed for at realisere en drøm om at give salen et visuelt og teknisk løft, fortæller Mette Petrea Lykke Brøndum.\nSammen med bestyrelsen har hun ofte drøftet behovet for en modernisering.\n- Jeg har arbejdet med et grafisk forslag til, hvordan det kunne se ud, og Simon har med sin baggrund som musikskoleleder arbejdet med planer for opgradering af lyd, lys og scene. Vi har bare ikke haft mulighed for at udføre planerne, siger hun.\nHar sparet op til vedligehold\nBakkehuset bor til leje i en bygning, der er ejet af Ikast-Brande Kommune, og derfor er renoveringen betalt med nogle af de penge, som gennem huslejen spares op til vedligeholdelse.\nSå der er altså ikke brugt én eneste »kulturkrone« på projektet.\n- Vi har én samlet bygningskonto for både bakkehus, musikskole og biograf, fortæller Simon Lindegaard.\nHan oplyser, at prisen for renoveringen af bakkehussalen løber op i cirka 300.000 kroner. Det beløb havde været en hel del større, hvis ikke han og bakkehuslederen havde udført en stor del af arbejdet selv.\nSalen virker større nu\nDen »nye« sal er ikke større, end den gamle, men det føles sådan, når man træder ind.\nOg det til trods for, at vægge og loft nu er malet kulsorte.\n- Det er på grund af det nye gulv. Det gamle og mørke trægulv blev slebet to gange om året, men 14 dage efter var det grimt igen. Det nye gulv er lavet af vinyl med trælook og er meget slidstærkt siger Mette Petrea Lykke Brøndum.\n- Man kan trække en palleløfter over gulvet, uden at det laver mærker. Det er godt, for Bakkehuset er et sted med mange funktioner. Her holdes receptioner, fødselsdage, konfirmationer og meget andet. Men mest af alt er det et spillested, tilføjer Simon Lindegaard.\nSort er godt for scenelyset\nNetop funktionen som spillested har haft afgørende betydning for valget af farver i lokalet.\n- Sort fungerer bedst med scenelyset. Det var også derfor, at vi valgte at male det lyseblå loft i samme sorte nuance som væggene. Nu vi alligevel var i gang med at male, forklarer Simon Lindegaard.\nBagvæggen på balkonen er nu beklædt med lodrette træstave, som både passer til byggemoden 2020 og hjælper på rummets akustik.\nDet var lidt en farvelade\nDen mørke ramme om det lyse gulv er med til at lede publikums blik mod scenen.\n- Før var væggene malet i en blanding af brune og bordeauxrøde farver. Søjlerne i salen var i grøn-brune nuancer, og søjlerne på balkonen havde hver deres skrigfarve med lilla, grøn, gul og så videre. Det var lidt af en farvelade herinde, siger Mette Petrea Lykke Brøndum.\nKunstneren Lars Ravn stod for udsmykningen af Bakkehusets sal op til indvielsen for 25 år siden, og før nogen svingede malerpenslerne, blev han kontaktet.\n- Der blev mailet med ham og spurgt om lov. Han var meget positivt stemt, og han var faktisk lidt overrasket over, at der ikke var lavet om i salen noget før, siger Mette Petrea Lykke Brøndum.\nFor at tilføre det sorte noget gyldent, malede Bakkehus-lederen metalsøjlerne på balkonen guldfarvede, og væglamperne fik samme tur.\nPublikum får bedre udsyn\nDen gamle scene var meget dominerende med sin store bue ud i lokalet, og ikke mindst højden var en udfordring, som begrænsede udsynet for de publikummer, der stod eller sad tættest på. Nu er scenen bygget lavere og trukket en anelse tilbage. Men der er stadig god plads til kunstnerisk udfoldelse.\nHverken Bakkehusets egen foyer i bygningens sydside, toiletterne eller baren i vestsiden er med i den netop færdiggjorte modernisering. Men der er spirende planer, som også inkluderer en forskønnelse af selve indgangspartiet, lover Bakkehuset.\nTidligere var væggene malet i en blanding af brune og bordeauxrøde farver. Søjlerne i salen var i grøn-brune nuancer, og søjlerne på balkonen havde hver deres skrigfarve med grøn og gul. Foto: Flemming Hansen\nDe gamle væglamper har fået en gylden makeover.\nDet er »kun« salen i Bakkehuset, der er moderniseret i denne omgang. Foyeren mod syd og barområdet i bygningens vestlige side må vente lidt endnu. Foto: Flemming Hansen\nSelv om vægge og loft er malet sorte af hensyn til scenelyset, fremstår salen faktisk større, når man træder ind i den. Det skyldes det nye og meget lysere gulv. Foto: Flemming Hansen\nMette Petrea Lykke Brøndum har selv været aktiv med malerpenslen, og står bag de gyldne farver, som varmer midt i alt det sorte. Foto: Flemming Hansen\nBagvæggen på balkonen er blevet beklædt med trælister, som er yderst populære i forhold til indretningsstil anno 2020. Samtidig har listerne en positiv virkning på akustikken. Foto: Flemming Hansen\nFremover er det slut med at nogle publikummer får begrænset udsynet til scenen på grund af tårne med højtalere, som i øvrigt skulle lejes ind hver gang. Nu er der etableret et fast lydsystem under scenen. Foto: Flemming Hansen


Kokkens kategori-hakker Brugen af kategoriseringer som middel til at skabe nye fremtidsmuligheder for unge med hørenedsættelse. - PDF\nKokkens kategori-hakker Brugen af kategoriseringer som middel til at skabe nye fremtidsmuligheder for unge med hørenedsættelse.\nDownload "Kokkens kategori-hakker Brugen af kategoriseringer som middel til at skabe nye fremtidsmuligheder for unge med hørenedsættelse."\n1 Kokkens kategori-hakker Brugen af kategoriseringer som middel til at skabe nye fremtidsmuligheder for unge med hørenedsættelse. Nina Wittendorff & Niels-Henrik M. Hansen Jamen, altså at man er forhindret i at komme ind i et hørende miljø, fordi man er døv. Altså du kan jo ikke kommunikere. Der er jo rigtigt mange hørende miljøer, man bliver afvist på, fordi man er døv, ikke. Det er jo også irriterende fordi man har ikke mulighed for ligesom at vise, hvem er jeg som person og hvad kan jeg osv., ikke. Fordi de afviser os, hvor jeg har det sådan lidt, ahjj, det billede kunne jeg godt tænke mig at ændre. (Sam) Sam er en af de unge, der er under uddannelse i Allehånde Køkken, et cateringfirma, der har iværksat et uddannelsesforløb specifikt for unge med hørenedsættelser. Sam har, som mange andre unge døve, oplevet, at blive afvist på arbejdsmarkedet, fordi hun er døv - noget arbejdsgiverne ofte ser som problematisk. Et hørehandicap betyder i mange virksomheders øjne, at der skal tages særlige hensyn, der potentielt kan skade virksomhedens effektivitet (Epinion 2006, Clausen 2001, Hansen 2009: 246). Men også de hørehandicappede selv er tilbøjelige til at vurdere deres egen arbejdsindsats som mindre værd (Hansen 2009: 248). Flere undersøgelser peger på, at det er svært for unge døve at få en kompetencegivende uddannelse, og lykkes det for dem, er det vanskeligt for dem at få et arbejde på det ordinære danske arbejdsmarked (Riisager og Eskildsen 1992, Tornhøj 2006, Clausen 2001, Epinion 2006, Hansen 2009). En del af forklaringen på dette kan henføres til kvaliteten af specialskolerne på døveområdet. Meget få unge døve forlader grundskolen med kvalifikationer svarende til deres hørende jævnaldrende (Epinion 2006: 7). En anden mulig forklaring er manglen på uddannelser rettet mod unge med funktionsnedsættelser. Dette fører til, at unge døve ofte bliver placeret i forskellige former for arbejds- og uddannelseslignende situationer i form af praktik og kommunale job-ordninger, og aldrig opnår en tilknytning til det ordinære arbejdsmarked, men fastholdes i døvemiljøer. Hansen (2009) går så langt som til at pege på, at der tilsyneladende eksisterer en række mekanismer på arbejdsmarkedet, der bevidst såvel som ubevidst, gør det svært for unge hørehandicappede at komme ind på arbejdsmarkedet. Dette sammenligner han med kønsforskningens begreb om glasloftet (se fx Krøjer 2000), og mener, at der for hørehandicappede eksisterer en slags glasdør, der gør det svært at komme ind på arbejdsmarkedet (Hansen 2009: 47). Det er også en pointe som Danske Døves Landsforbund peger på under overskriften: Døv uden selvtillid = intet arbejde (Glad 2010). Spørgsmålet, der står tilbage er, hvad kan der gøres for at give døve og hørehandicappede bedre mulighed for at bryde igennem denne glasdør? Er det et spørgsmål om bedre teknologi, mere tolkning eller noget helt tredje? Det er de problemstillinger vi behandler i dette bidrag, hvor vi analyserer et nyt tiltag til at give døve bedre uddannelses- og beskæftigelsesmuligheder. Specifikt vil vi tage udgangspunkt i Døveforeningen af 1866 initiativ, hvor de i samarbejde med cateringfirmaet Allehånde Køkken og en række eksterne fonde har oprette et uddannelsestilbud, hvor døve og hørehæmmede har mulighed for at få en uddannelse indenfor madproduktion, dvs. som kok, cateringassistent eller smørebrødsjomfru mv. Dette leder til en diskussion af de forestillinger, de unge døve har af deres fremtidige muligheder mht. uddannelse og arbejde. I vores bidrag vil vi se på, hvordan man i dette uddannelsesforløb nytænker unge døves muligheder i uddannelsessystemet og på arbejdsmarkedet, igennem integration af kategorierne døve og hørende i den fælles kategori at være kok. Det empiriske grundlag for artiklen er en evaluering af uddannelsesforløbet, foretaget af forfatterne, der i perioden har fulgt projektet og interviewet såvel eleverne som ansatte og ledelse, samt foretaget observationer under arbejdet i køkkenet (Hansen og Wittendorff 2010). TANKEN BAG ALLEHÅNDE KØKKEN. Allehånde Køkken er et cateringfirma, som lever af at lave mad til frokostordninger, konferencer, møder ISSN:\n2 Wittendorff, N. & Hansen, N.-H. M. og andre lejligheder. Virksomheden etableres i 2008 i samarbejde med Døveforeningen af 1866, der medvirker til at skabe det økonomiske grundlag for virksomheden (Keller & Theisen 2010). På hjemmesiden bliver Allehåndes filosofi præsenteret som sammensat af tre elementer. Et element der handler om at lave god mad, som skaber glæde og velvære. Et andet element, der handler om hvilke råvarer der bruges i maden. Endelig er der et tredje element, der fremhæves som værende helt særligt for Allehånde Køkken, nemlig at de også gerne vil fortælle historierne om de personer, der laver firmaets produkter. Fortællingen om de unge døve og deres uddannelsesforløb er således både en del af Allehåndes markedsføring, og en del af den læringsstrategi, der er central for uddannelsesforløbet. Det handler om, at give de døve mulighed for at bidrage på en virkelig arbejdsplads, hvor deres indsats og engagement kan måles direkte på firmaets økonomi og hvor de bliver synlige for omverdenen. Det er en del af projektets læringsstrategi: eleverne skal blive i stand til at tage et medansvar for virksomhedens succes og være en del af køkkenets ansigt udad til. Det er tanken med dette, at det bidrager til elevernes engagement og giver dem mulighed for at få nogle succesoplevelser, som de ikke tidligere har haft, når det gjaldt uddannelse og arbejde. Forskellige tolke er tilknyttet. Det er varierende, hvor meget de er tilstede i køkkenet. Det tilstræbes at der er tolkning i al fald til frokosten og visse fælles møder, men det er en bevidst strategi, at man har fravalgt tolkningen i mange situationer. Det er sket med den intention, at det skal blive nemmere for eleverne, at fungere på ordinære vilkår i et almindeligt produktionskøkken. Interviewene pegede endvidere på at tolkningen har begrænset værdi, fordi de forskellige fagudtryk og ord simpelthen ikke findes på tegnsprog. De skiftende tolke gør ikke dette nemmere, da vedkommende så først skal lære evt. improviserede tegn. KATEGORIERNE DØV OG HØRENDE I køkkenet arbejder døve og hørende sammen, jf. de forskellige positioner og sproglige kompetencer, der er vist i figuren, og det giver nogle spændingsfelter, hvor visualitet og kommunikation er afgørende faktorer. Som udgangspunkt deler alle deltagerne hinanden op i henholdsvis hørende og døve. De to kokke, der underviser de døve elever, er begge hørende og har som udgangspunkt ingen erfaringer med døve og tegnsprog. På den anden side er elevgruppen ikke en homogen gruppe. Eleverne har forskellige grader af funktionsnedsættelse og forskellige kommunikative kompetencer, hvilket igen betyder, at de har forskellige forudsætninger for at kommunikere med de hørende i køkkenet. Det giver et særligt læringsmiljø, hvor der skal tages gensidige hensyn hele tiden. Samtidig giver det mulighed for at udvikle nye metoder til at lette samarbejdet. Helt grundlæggende for dette er den tilgang, man fra ledelsens side har til de døve elever. Det er såvel de to lederes, såvel som de døves erfaring, at man som døv ofte bliver opfattet som en, der kræver nogle særlige hensyn i arbejds- og uddannelsessammenhænge. I ledergruppen italesættes dette således. Jeg har et problem med, at vi skal normalisere, dét synes jeg er problematisk, fordi så kategorisere du dem og putter dem i kasser, og så skal vi normalisere dem ind i den store kasse, hvor vi normale er. Det synes jeg er et forkert menneskesyn. Jeg synes det er meget bedre at sige, at vi er sådan set alle sammen inden i den store kasse, vi har bare forskellige forudsætninger og dem skal vi være opmærksomme på. (Ledelsen) Udgangspunktet er altså fælles for alle i Allehånde, og de unges funktionsnedsættelse anskues ikke som udgangspunkt som problematisk for virksomhedens effektivitet, men som noget man rimeligt nemt kan komme ud over ved nogle enkle hjælpemidler. De døve ses altså først og fremmest som unge/elever, og ikke mindst som kokke. I Allehånde terminologi vil det sige, at man har en tilgang, der handler om at uddanne gode kokke, og ikke at uddanne unge med funktionsnedsættelse. I køkkenet er man først og fremmest kok, og derefter hørende eller døv. Denne tilgang betyder, at døves og hørendes forskellige og gensidige kulturelle forståelser støder sammen og mikses i den daglige omgang med hinanden i køkkenet. Man kan også sige det på den måde, at dette miljø eksponerer forskellige sider af det, at være enten hørende eller døv. Det betyder også at man har mulighed for at lære mere om hinanden, og hvordan man kan kommunikere på kryds og tværs i arbejdssituationen. HVILKE IDENTITETER ER PÅ BANEN? Ofte har eleverne tidligere haft en oplevelse af, at de har deltaget i enten hørende eller døve miljøer, i forhold til arbejde. Generelt kan man sige, at døve har deres egen kultur, der på mange områder overlapper de hørendes, men som adskiller sig derfra på grund af en enkelt faktor, nemlig deres nedsatte hørelse og brugen af tegnsproget som det primære sprog. Døve kan altså på denne måde siges at være bi-kulturelle (McIlroy & Storbeck 2011). Ofte er det desuden sådan, at de døve synes at det er de hørende, der skal lære noget om det, at være hørehæmmet/døv. De døve ved jo godt, hvordan de hørendes kultur fungerer. Altså vi døve ved jo hvordan den hørende kultur er, for vi er jo født ind i den og kender den fra for eksempel folkeskole og sådan, men det er jo sjældent at hørende de oplever døve så de ved ikke: hvad er en døv og hvad er typisk døve? Og det skal de jo også lære om, det synes jeg er meget vigtigt. (Rasmus) 22\n3 Kokkens kategori-hakker Brugen af kategoriseringer som middel til at skabe nye fremtidsmuligheder for unge med hørenedsættelse Det tætte samarbejde i Allehånde kræver altså, at de hørende i en vis grad socialiseres ind i de døves kultur. Det vil sige at der er forskellige former for overlapninger i spil mellem såvel døvekultur og hørende kultur, samtidigt med at der et spil mellem disse to positioner og en tredje position, som vi kunne benævne som kokkeidentiteten. Den faglige side af sagen det at være kok spiller nemlig en væsentlig rolle i forhold til, hvordan man opfatter hinanden i køkkenet. Det handler om tre identitetsperspektiver, der hele tiden spiller sammen, og som personalet i Allehånde hele tiden positionerer sig i forhold til. Identiteten som enten hørende eller hørehæmmet Identiteten som kok Det faglige hierarki: chef/ansat, lærer/elev Der ligger forskellige former for identitetstilskrivning i disse perspektiver, og de tydeliggør den normalitetsforståelse, der ligger i Allehåndes strategi og i det læringsrum, der er i køkkenet. Den norske socialantropolog Jan-Kåre Breivik kobler forskning om funktionshæmmede med minoritetsforskning. Dette sker ud fra en betragtning om, at kategorien døve både kan betegne en gruppe med en funktionsnedsættelse og en sproglig-kulturel minoritet (2006: 191). Der er to perspektiver i dette. For det første at døve ofte betragtes med et hørende majoritetsblik, med vægt på hørelse som det normale. For det andet findes der et indefra-perspektiv, der handler om, hvordan verden ser ud fra et døveperspektiv, og her er der hovedvægt på det visuelle og den særegne døvekultur (Breivik 2006: 191). Men det er, som Breivik pointerer, ikke altid så let at identificere disse perspektiver, fordi de ikke altid er tydelige. Der er på mange måder flere lighedspunkter end forskelle på de normalitetsforståelser, som døve og hørende bærer på. Endvidere er Breiviks pointe, at døve og hørende stort set har samme normalitetsforståelse, undtagen på de områder, der specifikt handler om hørelse, syn og sprog (Breivik 2006: 191). Idéen med at bringe disse perspektiver frem her er, at undersøge den kulturelle diversitet i Allehånde: hvordan dynamikken i Allehånde er, når det handler om, hvordan de forskellige identitetskategorier spiller sammen og påvirker hinanden. Det er bemærkelsesværdigt, at der er lige så mange, hvis ikke flere, døve som hørende i køkkenet. Dette kommer bl.a. i følgende citat, hvor eleven Rasmus reflekterer over forskellene på døves og hørendes identiteter. At jeg bliver blandet med tegnsprogbrugere og også at hørende får et nyt syn på os døve, det synes jeg er rigtig dejligt og at de også gider udvikler deres tegnsprog.altså jeg synes også det er rart, at det er anderledes her en anderledes måde at se på en arbejdsplads på. Vi er ikke lige som alle andre, vi er anderledes ik? ( ) vi er mere visuelle os som døve i hvert fald, kan man sige. Vi hører ikke efter, men vi ser efter. Jeg tror det er dét der er anderledes på en døv arbejdsplads (Rasmus) Rasmus understregning af døves større visualitet er sammenfaldende med Breiviks forståelse af forskellene mellem døve og hørende identiteter. I Rasmus øjne er der forskel på døve og hørende, hvor døve er anderledes. Og netop denne pointe får Rasmus udfoldet i den sidste sætning, hvor han i meget beskrivende billeder taler om, hvordan man som døv er langt mere fokuseret på at se tingene at se hvordan man gør end hørende er. Døves identitet er altså i langt højere grad bundet op visualitet, og i Allehånde betyder dette, at læringsrummet bliver visuelt forankret. Samtidig behersker de to ledere tegnsprog på forhånd, hvilket giver dem bedre forudsætninger kommunikativt. Ledelsen udgør derved en slags mellemkategori: hørende med erfaringer indenfor tegnsprog og døvekultur. Ofte ansætter en virksomhed kun ganske få med funktionsnedsættelse eller handicap, og derfor kommer den døve ofte til at skulle indgå på de hørendes præmisser, hvilket kan skabe social isolation på grund af kommunikationsvanskeligheder og gensidige fordomme. Men det, at antallet af døve er mindst lige så stort som antallet af hørende, giver en anderledes dynamik i kommunikationen. De forskellige måder at tale sammen på snak, tegnsprog og mimik træder langt mere tydeligt frem blandt de ansatte. Kommunikationen er naturligvis det essentielle i selve undervisningen, og også i forhold til at levere et ordentligt produkt til tiden. Derfor er både døve og hørende meget opmærksomme på at få kommunikation til at glide, trods de opdelinger der er. Det er lidt anderledes... altså det er et hørende miljø. Det er et meget hørende miljø. Det er hørende domineret for det er jo de tre (kokkene) der ligesom styrer det hele. De dominerer ligesom det sociale, men de er også meget bevidste om døve kan man sige og at vi har en tolk som er (??). Så det gør er det lidt mere balanceagtig. Men det er selvfølgelig forskellige måder vi snakker sammen på. Med kokkene er det lidt mere seriøst, men med de andre elever er det lidt mere sjovt. (Verner) Det faglige hierarki betyder altså, at miljøet i Allehånde som udgangspunkt opleves som et hørende miljø, med nogle måder at tale sammen på, der handler om lærer/elev forholdet. Det er de 3 kokke, der styrer arbejdsgangen og opgavefordelingen i køkkenet. Det er derfor dem, der sætter dagsordenen for det at være kok. Samtidig betyder elevernes funktionsnedsættelse jo, som allerede pointeret, at der foregår forskellige grupperinger i de måder, man kommunikerer på. Joh, altså sommetider er det jo selvfølgelig sådan at døve og døve snakker sammen og hørende og hørende snakker sammen for sig selv, det er jo 23\n4 Wittendorff, N. & Hansen, N.-H. M. naturligt at man bliver delt op på den måde, men i frokostpausen så sidder vi sammen og sørger for at blande os lidt mellem hinanden og få snakket lidt med hinanden, men selvfølgelig er der også nogle småsnakke mellem os døve alene, fordi så sker der ikke nogen misforståelser og det trækker ikke i langdrag, så man kan godt bare lige køre den af selv. For det tager jo tid med de hørende, man skal være tålmodig.. selvfølgelig så det er små forskelle vil jeg sige. (Vitus) For Vitus opleves det som mere enkelt og fri for misforståelser, at kun skulle kommunikere på tegnsprog. Det peger på, at det kræver en særlig indsats, at få de forskellige kommunikative grupper til at blande sig. Det er også noget som ledelsen, som har en slags mellemposition i kraft af deres store kendskab til døve og tegnsprog, er opmærksomme på. Og det er også noget som kokkene efterhånden er blevet klar over, kræver en ekstra indsats. Interviewene peger på, at det er lykkes at få elever, kokke og ledelse til i nogen grad at kommunikere sammen om andet end selve arbejdet. Det, der kan være med til at komplicere billedet er, at der potentielt er to sæt af identiteter på spil. Dels er der de kommunikative identiteter som henholdsvis hørende og døv. Dels er der identiteterne som leder, kok og elev på spil. De sidstnævnte afspejler magtstrukturen i køkkenet, og kan dermed i sig selv være en barriere, der hæmmer kommunikationen. Hvordan eksponeres de forskellige identiteter i arbejdssituationen? Det vil vi komme ind på i det følgende, hvor vi vil se brugen af hjælpemidler til at overkomme de kommunikative barrierer i køkkenet. Vi vil specifikt se på brugen af informationsteknologi, tegnsprogstolk og en ordinær kridttavle. Vi vil diskutere dem ud fra Breiviks analyse af forholdet mellem de funktionshæmmede og majoritetskulturen. Da uddannelsen startede, havde man store ambitioner om, at lave sit eget skræddersyede edb-system, der via store skærme, strategisk placeret overalt i køkkenet, skulle kommunikere aktuelle beskeder, informationer og meddelelser. Dette faldt dog hurtigt til jorden dels af tekniske årsager, og dels fordi det ikke vidste sig at fungere i hverdagen. Hverken elever, kokke eller ledelse brugte i praksis skærmene, og man havde svært ved at finde ud af, hvilke informationer, der var gode at lægge ud på denne måde. Eksperimenter med nyheder, opskrifter og lignende blev oplevet som forstyrrende for arbejdet, og man gik hurtigt væk fra at anvende skærmene. I Breiviks optik kan fokuseringen på IT ses som et forsøg på at skjule eller kamuflere de kommunikative udfordringer ved at lave en kommunikation baseret på hørendes præmisser. Samtidigt afspejlede vægtningen af IT et magtforhold, hørende/døv og ledelse/medarbejdere, og kan derfor retrospektivt siges, at modarbejde intentionerne om at skabe en ny fælles identitet som kok, der transcenderede de traditionelle kommunikative positioner. Den samme analyse kan i nogen grad tilføjes diskussionen om brugen af tolke i køkkenet. Brugen af tolke har vi berørt tidligere, men det centrale i denne forbindelse er, at det i Breiviks perspektiv er en kommunikationsform, der fastholder de eksisterende kommunikationsstrukturer og kompetencer, og dermed fungerer mindre godt i forhold til intentionen om at skabe et fælles projekt. Problemet med tolkene er også i denne forbindelse, at kommunikationen udelukkende bliver den døves problem, hvorved eksisterende majoritets- og minoritetsrelationer bevares. Det tredje værktøj, som vidste sig at være det mest velfungerende, tavlen, var en helt almindelig kridttavle, der stod placeret centralt i køkkenet, således at alle kom forbi den jævnligt. På tavlen er dagens menu og tilknyttede arbejdsopgaver beskrevet. Dette vidste sig at fungere godt i relation til de daglige arbejdsprocesser i køkkenet. Man kunne ganske enkelt slette opgaverne på tavlen, efterhånden som de blev løst, og alle kun hurtigt få et overblik over, hvor man var i arbejdsprocessen. Fordelen var bl.a. at den stillede både de hørende og døve lige i forhold til kommunikationen omkring arbejdsopgaverne alle havde adgang til den (og til at skrive og ændre/slette) og alle havde glæde af den. Tavlen viste sig at være det redskab, der bedst understøttede den fælles identitet som kok, fordi den skabte fokus på de fælles arbejdsrutiner og løsningen af opgaverne. Derfor virkede den! Analyserne peger på, at Allehånde arbejder med at integrere disse forskellige positioner (hørende/døv, elev/leder/underviser, tavle/tale/tegn) på en måde, at der opstår en mellemposition, der rummer elementer fra disse. IDENTITETSSITUATIONEN/ IDENTITETSPOSITIONER I KØKKENET Der er mange mulige positioner, som de forskellige kan vælge kan tage på sig. I en sammenhæng kan det fx være identiteten som døv, mens det i andre kan være identiteten som elev, og ligeledes med identiteten underviser, som i Allehånde også indebærer en identitet som hørende. Analyserne peger på, at disse identiteter ikke er 100 % adskilte og i en eller anden grad mødes og mikses i hverdagen i køkkenet. Det sker fx i de tilfælde, hvor de døve elever tvinges til at kommunikere delvist på de hørendes præmisser, fordi hørende også er undervisere/kokke. Omvendt er der så stor en andel af døve i køkkenet, at de på trods af at de er elever, og i den forstand har meget lidt magt og indflydelse, tvinger det de hørende kokke til at bruge tegnsprog i et eller andet omfang, og til at bruge en tavle som kommunikationsmiddel. Men denne sammenblanding kommer også til udtryk ved at kokkene nogle gange behandler eleverne anderledes end de ellers ville 24\n5 Kokkens kategori-hakker Brugen af kategoriseringer som middel til at skabe nye fremtidsmuligheder for unge med hørenedsættelse behandle en hørende elever. Det kommer bl.a. til udtryk i dette citat. Men som chefer kan jeg ik se noget, altså... vi har tonet meget ned i forhold til, hvad man ville ha gjort ved en almindelig elev. Vi giver dem meget snor for netop at få et udbytte af dem. (Kok 1) I citatet forholder den ene kok sig til, hvorledes kokkene reagerer, hvis eleverne har lavet en fejl. Han konstatere, at de har tonet sig ned i forhold til, hvordan de ville behandle almindelig elev. De har også fået mere snor end normalt. Der sker altså løbende forskydninger i, hvordan samspillet mellem kokkene og eleverne fungerer, alt efter hvordan de forskellige positioner aktualiseres. Det er også værd at bemærke, at dette skift i kommunikation også har omkostninger for kokkene, som oplever det som udfordrende og anstrengende. Lige nu oplever jeg rent faktisk at de der er mest bange hernede er de hørende for de døve. Så kokkene har været mest bange for eleverne. Og det er min oplevelse af, at jeg har hørt nogle frustrationer i forhold til, at havde det nu bare været en normal (hørende) elev, så havde jeg bare sagt at og den frustration, der opleves er meget gået på kommunikation (Ledelsen) Det spørgsmål, der står tilbage, er, hvordan disse forskellige positioner håndteres det, vi har markeret med et spørgsmålstegn i den centrale cirkel i figuren vores læsning er, at svaret må lokaliseres i køkkenets forståelse af hvad det indebærer, at være en god kok. FØRST OG FREMMEST KOK Den fælles identitet som kok betyder, at eleverne oplever at de er noget andet her, end først og fremmest døve: Jeg er glad for at stå op og jeg glæder mig til at komme på arbejde. Altså det vil jeg sige, det er et godt arbejdsmiljø, hvor jeg er vild for at komme derhen. Og det er vigtigt for mig at have nogen gode kollegaer og der er nogen kollegaer, der er tålmodig ifht. kommunikationen. Og kommunikationen er også vigtig. Altså jeg skal kunne føle mig velkommen på arbejdsmiljøet, ikke bare at jeg kommer Hej, jeg er døv. Og så tænker man Åh gud, næste dag jeg skal på arbejde i morgen, det gider jeg bare ikke. Altså, jeg vil gerne have et arbejde, hvor jeg lyst til at stå op og komme af sted og jeg glæder mig til at komme i gang og alt det her (Sam) Det, at man først og fremmest er kok, betyder altså i en vis udstrækning, at man undgår den daglige oplevelse af at være anderledes, fordi man har en funktionsnedsættelse. Men kokkeidentiteten tilskrives også nogle særegne træk, som man må forholde sig til indenfor det faglige hierarki. En af eleverne beskriver det således. Den primære forskel er sådan en der hører til faget, altså hvordan kokke opfører sig. Altså ikke, hvordan personer som hørende opfører sig, men mere hvordan kokke opfører sig. Det er der forskellen er, kan man sige ik. (Verner) Som kok er man altså tilskrevet en særlig opførsel, der transcenderer og har forrang for andre mulige identiteter, i al fald i køkkenet. Men kokkeidentiteten er noget, der skabes i Allehånde, og den er muligvis ikke så bevidst dikteret af ledelsen, i kraft af deres ønske om først og fremmest at se de unge som kokke. Som kok har man lov til at være meget excentrisk, og den ene kok fremhæver hele tiden i et af interviewene, at en kok må være hysterisk og højtråbende, krævende og perfektionistisk på mange måder ret ubehagelig, men det er ok, fordi man er en kok. Ledelsen har også deres bastante udmelding på, hvad der konstituerer en rigtig kok. Altså kokke er aldrig syge. Vi har nogle kokke hernede jeg vil næsten sige at hvis de fik revet en arm af i en centrifuge ik, så er de her stadig og lave mad ik og hvis de skal stå med rørepinden i munden for at lave sovs ik så gør de det for der står 250 mennesker og venter og er sultne og man kan ikke bare komme og sige: I får dobbelt i morgen det kan man jo ikke. Det er bare. Så er kokkefaget meget maskulint. (Ledelsen) Essensen er, at en rigtig kok passer sit arbejde, også selvom vedkommende er syg, kommet til skade eller jorden er ved at gå under. Det er en forståelse som afspejles hos de andre grupper i køkkenet. Fx udlægger kokkene det således, når de skal beskrive, hvad i deres øjne udgør en god kok. Kok2: Der er ik så meget andet. Altså hvis du bare vil det til at starte med, så kan du komme rigtig langt. Hvis du er villig til at tage en tørn for holdet og villig til... altid at gå forrest og trækker for... hurtig til at få gjort rent og sørger for at have orden på dit parti og ja... så er du en god kok. Kok1: Og ikke melder dig syg hver anden dag, fordi man ikke gider. Det er meget bestemte forståelser, der er indeholdt i deres beskrivelser af hvordan en god kok er. Pointen er, at i forhold til Allehåndes sociale profil fungerer tankefiguren diskursen om den gode kok som noget fælles, hvor der er plads til at mødes, og hvor de kommunikative barrierer bliver underordnet. Det kommer bl.a. til udtryk, når eleverne laver en fejl i forbindelse med madlavningen, som følgende kommentar illustrerer: Kok2: Kæmpe brøler som den elev lavede i går med at glemme gæren i bolledejen, der føler han sig nok ikke tilstrækkelig som elev, men det har jo heller ikke noget med hans handicap at gøre overhovedet. Kokken kunne have valgt at se brøleren, som et resultat af sproglige forbistringer eller kommunikative problemer eller andre ting forbundet med hørelsen. 25\n6 Wittendorff, N. & Hansen, N.-H. M. Han vælger i stedet for, at fokusere på en fortælling om eleven er en god kok eller ej. Skiftet i fokusering gør at uheldet med den manglende gær, bliver til en historie om en potentiel dårlig kok, hvor kokken, fordi han selv er underviser, må bære en del af ansvaret for at der ikke kom gær i bolledejen. At føle sig som kok formuleres på forskellig vis af eleverne. De har på mange måder taget forestillingen om, at det at være kok først og fremmest handler om hårdt arbejde, til sig. Men alt afhængig af, hvor de er i deres forløb, bliver det omridset af denne identitet formuleret mere eller mindre klart. Verner udlægger hans forståelse af, hvad en rigtig kok er på følgende facon: Æhhh det meste eller den primære forskel er sådan en der hører til faget, altså hvordan kokke opfører sig. Altså ikke, hvordan personer som hørende opfører sig, men mere hvordan kokke opfører sig. [ ] Altså kokke... de er mere... altså de tager deres personligheder med i kokkefaget, altså deres humor og deres bemærkninger. Somme tider kan det også bare være meget hårdt, selv om der er det her. (Verner) I lighed med de andre hæfter han sig ved at det kan være hårdt arbejde, at være kok, men bemærker også at han kategoriserer de andre ved deres opførsel som kok og ikke som hørende. En anden af eleverne, Sam, hæfter sig også ved at det handler om at være tykhudet, hvis man skal kunne klare tonen i et køkken. Også/selvfølgelige, når man fik skældud og lavede nogle fejl og sådan noget. Det gør også en tykhudet og det er det det handler om og så ja ja ja, fint, jeg laver det og så laver man bare sit arbejde videre, sådan er det jo. (Sam) Forestillingerne om kokkefaget er endvidere præget af, at det er et mandefag, og at Allehånde er en arbejdsplads præget af denne mandekultur. Det giver sig især udslag i omgangstonen, hvilket nogle af de mandlige elever også godt kan synes er lidt i overkanten. Jamen jeg forstår godt æhh. deres humor udmærket, vil jeg sige men.æh.altså, hvis de kun er mænd, der er på arbejdspladsen, jamen så er det typisk sådan nogle mandevittigheder. okay, hold da op, og jeg er ikke lige sådan den type som person øhh. døve er ikke lige sådan. øhh. sådan nogle.æhh. macho-vittigheder, vil jeg sige, men øhh. det ved jeg ikke. Måske er det bare mine venner og min omgangskreds, der er lidt anderledes..men hold da op nogle gange. øhh.ja. (Vitus) Det, at kokkefaget også er et udpræget mandefag fungerer som en del af fortællingen om at være en god kok. En god kok er ifølge ledelse en, der laver maden færdig selv om de er syge, og den særlige omgangstone, der knyttes til faget bruges ligeledes aktivt i arbejdet på at skabe den særlige fagidentitet som kok. Kønsperspektivet tilføjer altså en ekstra dimension til det at være kok. I de foregående afsnit har vi diskuteret forskellige aspekter ved en række identitetspositioner i køkkenet. Analyserne peger på, at Allehånde på en succesrig måde har formået at skabe et miljø, hvor brugen af en fælles samlende kokkeidentitet fungerer som et værktøj til at få folk til at flytte sig fra nogle tidligere identitetspositioner, der kunne stå vejen for det arbejde, der finder sted i køkkenet. Tanken om identitetsarbejdet som et værktøj til at påvirke traditionelle identitetspositioner, fremstår som et brugbart værktøj i andre sammenhænge, og særligt, hvis det kan medvirke til at bryde stereotyper i relation til forskellige former for funktionsnedsættelser. Rummeligheden i køkkenet bygger på en række niveauer en fælles overenskomst op omkring forståelsen af den gode kok. Det gør, at opdelingen mellem døv og hørende får mindre betydning og i nogle tilfælde bliver erstattet af en skelnen mellem god eller dårlig kok. Kernen i den skelnen går langt hen ad vejen på om eleven er villig til at arbejde (hårdt) end om vedkommende kan kommunikere på den ene eller den anden måde. Men, som tidligere påpeget, er denne opdelingen ikke 100 % skarp, og der er et krydsspil mellem de forskellige identitets- og magtpositioner i køkkenet. DE UNGES TANKER OM FREMTIDEN De fleste af de unge døve er kommet til Allehånde uden at have ret meget viden om kokkefaget. Det er de færreste af dem, der har haft klare målsætninger om, hvad de ville med uddannelsen. De er fra tidligere oplevelser skolet til at afprøve forskellige ting, men har ikke været afklaret på deres ønsker for fremtiden. Mange af dem har haft mål, som ikke kunne opfyldes pga erhvervsmæssige fordomme fra arbejdsgiver/ uddannelsessteds side, som Sam beskrev indledningsvis. Arbejdet i Allehånde har for manges vedkommende betydet, at de kan se sig selv i kokkefaget fremover. Den væsentligste forudsætning for dette har været, at de har oplevet, at de i Allehånde har kunnet få lov til udvikle sig i et miljø, der godt nok som udgangspunkt er et hørende miljø, men hvor identiteten som døv får lov til at fylde og være en integreret del af den fælles virksomhedskultur. En af eleverne beskriver det således. Jeg tror bestemt, at vi har nogle bedre muligheder, for man udvikler sig her. Altså hvis man kommer ud på det hørende marked, så ved man godt nogle ting selv, nogle bestemte regler og sådan noget. Hvis man kom på en hørende arbejdsplads første gang og ikke vidste noget, jamen hvad så? Så stod man der Så jeg vil sige at det er bedre for døve at starte det her sted og så bagefter komme ud på en hørende arbejdsplads (Verner) Som Verner beskriver, får de unge i Allehånde opbygget et grundlæggende kendskab til, hvordan det er at fungere 26\n7 Kokkens kategori-hakker Brugen af kategoriseringer som middel til at skabe nye fremtidsmuligheder for unge med hørenedsættelse på en hørende arbejdsplads. Det, at døveidentiteten får lov til at fylde i virksomheden betyder, at mange af eleverne kan se en fremtid indenfor madproduktion, hvilket netop peger på, at de oplever, at de kan udvikle sig i dette miljø, og at de reelt har nogle muligheder indenfor dette fag på længere sigt. Måske bare kører igennem herude hos Allehånde og får min tid. Og måske hvis man senere skulle stifte en ny restaurant, så kunne jeg måske være med der eller jeg har ikke sådan et kæmpestort ønske om at starte mit eget firma. (Rasmus) Som Rasmus peger på her, er noget af det, de unge gerne vil, at være med til at udvikle Allehånde som virksomhed, eventuelt ved udbygge med en restaurant. Det er generelt for de unge, at de kan se sig selv som del af Allehånde Køkken frem over. Et andet aspekt af dette, der er interessant i forhold til de unges fremtidsønsker, er, at de ofte ser det, at være en del af et hørende miljø, som en indgang til andre mulige jobs. Det er en fordel, at de selv siger, at de kender nogen, måske nogle restauranter eller et eller andet andre kokke, der måske er interesserede i at prøve at have en døv ansat på deres arbejdsplads, i praktik eller et eller andet. Det vil sige, at vi som døve får nogle større muligheder ved at have nogle hørende kokke derude. (Vitus) De hørende kokke og ledelsen opleves altså ikke kun som vigtige for det, at uddanne sig til en god kok, men i høj grad også som nogen, der kan hjælpe de unge med at komme videre på længere sigt. De unge er meget bevidste om, at de på længere sigt skal udvikle sig fagligt, også ud over, hvad de kan lære i Allehånde Køkken, og de hørende ses som vigtige medspillere i forhold til dette. Netværkstanken er altså central i forhold til de unges faglige udvikling og fremtidige muligheder. Samtidig viser ovenstående citat fra Vitus, at det også handler om at få udbredt en viden om, at døve godt kan fungere på en arbejdsplads. De unge oplever altså Allehånde Køkken som en central medspiller når det gælder formidling af viden om døve indenfor branchen. Det må fremhæves, at det i høj grad er lykkedes for Allehånde Køkken, at få engageret eleverne i kokkefaget, og at give dem øje for de muligheder, der ligger for dem her. Identiteten som den gode kok er central i forhold til dette, idet fokus flyttes fra det at være henholdsvis hørende eller døv, til den faglige identitet. Det er denne identitet, de unge tillægger et større udviklingspotentiale, når det handler om deres fremtidige arbejdsliv, end identiteten som døv, der stadig er omgivet af forestillinger og fordomme, der handler om manglende evner til at bestride et arbejde. Som Rasmus siger det. Jamen jeg skal være en god kok! Det er det eneste jeg tænker egentlig. (Rasmus) AFSLUTTENDE DISKUSSION Indledningsvis stillede vi spørgsmålet om, hvad kan der gøres for at give døve og hørehandicappede bedre muligheder for at trænge ind på det ordinære arbejdsmarked. Handler det om bedre teknologi, mere tolkning eller noget helt tredje? Det har vi undersøgt med udgangspunkt i et empirisk materiale indsamlet i Allehånde Køkken. Uddannelsesforløbet i Allehånde Køkken er, som artiklen har vist, fokuseret på en særlig læringsstrategi, hvor omdrejningspunktet er arbejdet med forskellige identitetspositioner, der danner en flerkulturel model for, hvordan man kan fungere sammen i selve arbejdet i køkkenet. Den fælles position som kok fjerner fokus fra det modsætningsfyldte i at være henholdsvis hørende og hørehæmmet, og skaber et positivt omdrejningspunkt der handler om, at de unge skal udforske en faglig identitet som kok. Det er også dette, der gør, at dette uddannelsesforløb adskiller sig fra andre former for praksislæring. For hvor normalthørende unge, der deltager i et praksislæringsforløb, en praktik, en læreplads eller lignende, skal forholde sig til det faglige hierarki og den faglige identitet, de står over for at påtage sig, så skal de unge døve desuden medtænke positionerne som enten hørende eller døv, og forholde sig til de fordomme og forventninger, der er knyttet til disse positioner. Det er netop ved at rokke ved disse kategorier, at man kan forandre de unges forestillinger om deres fremtidige arbejdsliv, således at de reelt oplever, at de har muligheder for at deltage på det ordinære arbejdsmarked. Arbejdet med de unge døve i Allehånde Køkken viser, at det kan være en fordel at forsøge at skabe et balanceret magtforhold, hvor såvel døve som hørende må anstrenge sig for at få kommunikationen og dermed læreprocessen til at fungere. Køkkenet udgør på denne måde en tværkulturel læringsplatform, hvor brugen tekniske hjælpemidler som redskaber til gensidig forståelse glider i baggrunden til fordel for et fælles fokus: at være en god kok. Det er en model, der kunne benyttes i andre sammenhænge, hvor ønsket er at integrere marginaliserede unge hvor der skal brydes glasdøre ned. Men det er også en model, der stiller store krav til dem, der skal stå for den. Det er ikke uden omkostninger for både de marginaliserede/udsatte unge og for dem, der skal undervise dem. 27\n8 Wittendorff, N., Hansen, N.-H. M. (2013) Kokkens kategori-hakker. Brugen af kategoriseringer som middel til at skabe nye fremtidsmuligheder for unge med hørenedsættelse.. Nätverket 19, REFERENCER Andersson, Bo Hörselskadade i historia och nutid. Stockholm: Hörselskadades Riksförbund. Breivik, Jan-Kåre Døv identitet i endring. Lokale liv globale bevegelser. Oslo: Universitetsforlaget. Breivik, Jan-Kåre Døv identitetspolitikk en særegen form for normalitet? I Normalitet, Thomas Hylland Eriksen & Jan-Kåre Breivik (red.). Oslo: Universitetsforlaget. Clausen, Thomas Hørehandicappedes tilknytning og vilkår i forhold til arbejde og uddannelse. Tendenser i litteraturen. Arbejdspapir. København: SFI. Eriksson, Per Dövas Historia. Örebro: SIH Läremedel. Enerstved, Regi Theodor Legacy of the past. Those who are gone but have not left. Some aspects of the history of deaf education. Oslo: Forlaget Nord-Press. Epinion Døves uddannelses- og arbejdsmarkedsforhold. København: Epinion. Glad, Pernille Døv uden selvtillid = intet arbejde. Artikel på Danske Døves Landsforbunds hjemmeside, publiceret d. 26. november 2010: Hansen, Niels-Henrik Når øret klør. Høretab, trivsel og integration blandt unge hørehæmmede. København: Center for Ungdomsforskning. Hansen, Niels-Henrik og Nina Wittendorff Kokkeuddannelse for døve. Evaluering af Allehånde Køkken. København: Center for Ungdomsforskning. Keller & Theisen Drivkraft. Odense: Erhvervsskolernes Forlag. Krøjer, Jo Kønnet i arbejdslivet et subjektivt eller et diskursivt produkt? I: Tidsskrift for ARBEJDSLIV, 2. årgang nr. 4, s Lihme, Benny Socialpædagogik for børn og unge. Et debatoplæg med særligt henblik på døgninstitutioner. Holte SocPol. McIlroy, Guy & Claudine Storbeck Development of Deaf Identity: An Ethnographic Study. Journal of Deaf Studies and Deaf Education. No. 4, vol. 16, s Riisager, Inger og Kurt Eskildsen Høretab, skole, uddannelse, arbejde en undersøgelse af uddannelses- og arbejdsvilkårene for hørehæmmede, henvist til statens specialkonsulenter for hørehæmmede og døvblevne. København: Statens Konsulentordning for hørehæmmede og døvblevne. FÖRFATTARPRESENTATION Nina Wittendorff är ph.d.-stipendiat, knuten till Aarhus Universitet, Institut for uddannelse og pædgogik och arbetar vid Center for Ungdomsforskning i Köpenhamn. I sin forskning har hon särskilt uppmärksammat hur de ungas upplevelser av sin verklighet påverkas och förändras i samspel med samhällets normer och föreställningar och hur det kommer till uttryck i deras livsberättelser. Niels-Henrik M. Hansen är adjunkt vid Aarhus Universitet, Institut for Uddannelse og Pædagogik. Han arbetar vid Center for Ungdomsforskning, där han i första hand forskar om unga människor med funktionshinder, deras trivsel och livssituation i nutidens samhälle, och mångfalden av komplexa krav som ställs på de ungas identitet och utbildning. 28


havets katedral - PriceRunner\nDu søgte efter "havets katedral"\n"Havets katedral" er en stærkt underholdende, læseværdig og fantastisk romandebut om livet i Barcelona. I bogen befinder vi os i 1300-tallet, hvor vi følger Arnau Estanyol som sammen med sin far er flygtet til Barcelona, hvor de er blevet frie borgere. Arnau møder sammen med sin far megen modgang og da Arnaus far bliver dræbt, står 14-årige Arnau tilbage med al modgangen selv lige indtil den dag, hvor lykken smiler til ham med suces og rigdom. "Havets katedral" er solgt i mere end 1,7 millioner eksemplarer i Spanien og der er ingen tvivl om, at romanen har stor succes. Pressen skriver: »Velfortalt og veldrejet, oplysende og underholdende.« – Jyllands-Posten »Man slipper ikke Havets katedral, før sidste side er sunket ind.« – Ekstra Bladet Læs mere\nTil alle, der elskede Havets katedral, kommer her en stor historisk roman fra 800-tallets farverige og dramatiske Barcelona.\_n\_nBarcelona år 861. Den...\nTil alle, der elskede Havets katedral, kommer her en stor historisk roman fra 800-tallets farverige og dramatiske Barcelona.Barcelona år 861. Den unge og uerfarne biskop Frodo ankommer sammen med en flok frankiske bosættere til byen, som er mørk, fattig og blot tæller et par tusind indbyggere...\nDen Forbandede Jord - Juan Francisco Ferrándiz - 9788763865982\nTil alle, der elskede Havets katedral , kommer her en stor historisk roman fra 800-tallets farverige og dramatiske Barcelona. Barcelona år 861. Den unge og uerfarne biskop Frodo ankommer sammen med en flok frankiske bosættere til byen, som er mørk, fattig og blot tæller et par tusind indbyggere – Frodo med personlige ambitioner om at bygge en katedral og gøre byen til en blomstrende handelsby, bosætterne med håb om et bedre liv end det, de forlod. Men byen er ofte udsat for mauriske plyndringstogter, og det er en farlig og nærmest umulig opgave, der venter dem. I adelskvinden Goda finder Frodo en allieret, og sammen prøver de at redde byen fra dens totale forfald, men langtfra alle er begejstrede for den forandring, Frodo bringer med sig. Det kommer ikke til at skorte på rivaliseringer, sammensværgelser, bedrag og intriger, og spørgsmålet er, om Frodo og Goda og deres venner i byen kan lykkes med deres forehavende, om byen har en fremtid – og i givet fald hvilken. Den forbandede jord er historien om en by, der længes efter frihed, og en ung, stræbsom mand, der tror på, at han kan udrette mirakler. En stor historisk roman om magt og kærlighed, hævn og bedrag i en mørk og fascinerende tid, inden Barcelona blev den by, vi kender i dag. ”En fremragende roman om en mørk periode præget af blodige magtkampe.” – Ildefonso Falcones, forfatter til Havets katedral og Jordens arvinger Pressen skriver: »En pragtfuld roman, der er en nydelse at læse. Er du fan af Ildefonso Falcones, så er denne roman lige noget for dig.« ****** – Søndag »… har alle ingredienser til at blive en klassiker.« – Litteratursiden »Juan Francisco Ferrándiz har udført en kraftpræstation med det historiske i ”Den forbandede jord” …« – Nordjyske Stiftstidende »Det er en fængende og barsk historie …« – Bogblogger.dk Læs mere Til alle, der elskede Havets katedral , kommer her en stor historisk roman fra 800-tallets farverige og dramatiske Barcelona. Barcelona år 861. Den unge og uerfarne biskop Frodo ankom...\n10 år er gået, siden Ildefonso Falcones tog verden med storm med Havets katedral . Nu er han klar med en opfølger, der igen tager læseren med til det farverige og dramatiske Barcelona i 1300-tallet. Barcelona 1387. Klokkerne ringer i Santa María de la Mar-kirken sammen med klokkerne i byens øvrige tårne. I Ribera-kvarteret stimler folk sammen for at se, hvad der foregår, mens råbet ’Kongen er død’ genlyder i gaderne. I folkemængden befinder sig en af byens mest velansete mænd, Arnau Estanyol, sammen med den faderløse dreng Hugo Llor, som Arnau har hjulpet med at få arbejde på et af byens store skibsværfter. Klokkernes kimen varsler starten på en ny og vanskelig tid for byens borgere under den nye konge, og der går ikke mange dage, før tronskiftet får skæbnesvangre konsekvenser for Arnau og Hugo. Pressen skriver: »Selv hvis du ikke skal flytte dig to meter i din sommerferie, giver denne roman dig indsigt og eskapisme af den mest vidunderlige slags.« ****** – Femina »Jo, Ildefonso Falcones giver den for fuld skrue.« ***** – Fyens.dk »Og atter får vi de smukkeste, de grummeste og de mest fascinerende beskrivelser af livet i Barcelona […] Som debuten ’Havets Katedral’ er opfølgeren al den tid værd, det tager at læse den.« – Søndag Læs mere\nTil alle, der elskede Havets katedral , kommer her en stor historisk roman fra 800-tallets farverige og dramatiske Barcelona. Barcelona år 861. Den unge og uerfarne biskop Frodo ankommer sammen med en flok frankiske bosættere til byen, som er mørk, fattig og blot tæller et par tusind indbyggere – Frodo med personlige ambitioner om at bygge en katedral og gøre byen til en blomstrende handelsby, bosætterne med håb om et bedre liv end det, de forlod. Men byen er ofte udsat for mauriske plyndringstogter, og det er en farlig og nærmest umulig opgave, der venter dem. I adelskvinden Goda finder Frodo en allieret, og sammen prøver de at redde byen fra dens totale forfald, men langtfra alle er begejstrede for den forandring, Frodo bringer med sig. Det kommer ikke til at skorte på rivaliseringer, sammensværgelser, bedrag og intriger, og spørgsmålet er, om Frodo og Goda og deres venner i byen kan lykkes med deres forehavende, om byen har en fremtid – og i givet fald hvilken. Den forbandede jord er historien om en by, der længes efter frihed, og en ung, stræbsom mand, der tror på, at han kan udrette mirakler. En stor historisk roman om magt og kærlighed, hævn og bedrag i en mørk og fascinerende tid, inden Barcelona blev den by, vi kender i dag. ”En fremragende roman om en mørk periode præget af blodige magtkampe.” – Ildefonso Falcones, forfatter til Havets katedral og Jordens arvinger Pressen skriver: »En pragtfuld roman, der er en nydelse at læse. Er du fan af Ildefonso Falcones, så er denne roman lige noget for dig.« ****** – Søndag »… har alle ingredienser til at blive en klassiker.« – Litteratursiden »Juan Francisco Ferrándiz har udført en kraftpræstation med det historiske i ”Den forbandede jord” …« – Nordjyske Stiftstidende »Det er en fængende og barsk historie …« – Bogblogger.dk Læs mere\nHavets katedral, Paperback\nDansk, Ildefonso Falcones, Paperback, 2012-4-10\nHavets katedral, Hardback\nDansk, Ildefonso Falcones, Hardback, 2010-11-2\nHavets katedral, Hæfte\nDansk, Ildefonso Falcones, Hæfte, 2010-5-31\nHavets Katedral, E-bog\nDansk, Ildefonso Falcones, E-bog, 2010-12\nHavets Katedral, Lydbog MP3\nDansk, Ildefonso Falcones, Lydbog MP3, 2017-06\nKatedralen vid havet (Paperback)\nFalcones, Ildefonso,Svensk,Diverse skønlitteratur,Paperback,


Spirulina Tabletter | Køb 100g 39 kr. | Økologisk og vegansk algepulver\nSpirulina Tabletter - Øko - 100g antal\nSpirulina tabletter – Økologiske – Fra BiOrganik\nØkologisk spirulinatabletter af alger indeholder en kombination af vigtige næringsstoffer, proteiner, vitaminer og mineraler.\n1 tablet indeholder 400 mg spirulina. Anbefalet daglig mængde: 5 tabletter 3 gange dagligt. 100 gram svarer ca. til 250 tabletter.\nSpirulina tabletter – økologiske – Næringsindhold pr 100g:\nSpirulina tabletter fra BiOrganik – økologisk certificeret – næringsindhold per 100 gram:\nIngredienser: 100% rå, tørrede spirulina-alger* presset til tabletter. Dyrket uden kemiske tilsætningsstoffer. *Økologisk certificeret. HU-ÖKO-01 – Oprindelse: Kina\nAnvendelse spirulina tabletter\nAnbefalet daglig dosis: 3×5 spirulina tabletter (5 stk 3 gange dagligt) lige før eller i kombination med et måltid og altid sammen med væske. Bland det evt. med vand, juice eller i en smoothie.\n1 tablet indeholder 400 mg spirulina. 100 gram svarer ca. til 250 spirulina tabletter.\nSe evt. også vores spirulina pulver eller chlorella pulver eller chlorella tabletter, der også er algebaserede og rige på gode næringsstoffer.\nHvad er spirulinatabletter lavet af?\nSpirulinatabletter er lavet af algen spirulina, der består af encellede, blå-grønne mikroalger. Spirulina-alger bliver især dyrket i Afrika og Asien. Spirulina-algen er blå-grøn (minder meget om chlorella-algen), og smagen er forholdsvist mild. Spirulina-alger vokser i mikroskopiske spiraler, der klumper sig sammen, og gør det derfor nemt at høste.\nAlgerne dyrkes i kontrollerede vandmiljøer i bassiner, hvor algerne konstant overvåges og testes i forhold til både algernes kvalitet og renhed. Spirulina tabletter fra BiOrganik er økologisk dyrket.\nEr alger sunde?\nIdet spirulina tabletter (og pulver) indeholder rigtig mange gode næringsstoffer, er det et meget populært supplement til kosten. Spirulina-algen er kendt som en af de allermest næringsrige planter, der findes. Det er især et populært supplement for veganere og vegetarer, fordi algen indeholder næringsstoffer, der ellers kun findes i kød. Spirulina indeholder små mængder af B12 vitamin, men ikke nok til at dække et dagligt behov.\nBiOrganiks Spirulina tabletter er dyrket 100% økologisk i kontrollerede dyrkningsbassiner i Kina.\nDenne type spirulina fra BiOrganik indeholder bl.a.\nOg mange andre sunde næringsstoffer. Faktisk er algerne exceptionelt rige på alverdens gode proteiner og antioxidanter. Mere om det i næste afsnit.\nAlgerne er rige på kvalitetsprotein og antioxidanter\nSpirulinatabletter (og spirulina pulver) indeholder rigtig meget kvalitetsprotein, idet proteinerne indeholder alle essentielle aminosyrer. Algetypen kan faktisk sammenlignes med æg i forhold til proteinernes høje kvalitet. Derfor er spirulina-alger en rigtig god type af vegansk protein.\nAlgerne indeholder desuden mange antioxidanter, der bl.a. hjælper med at beskytte kroppen mod frie radikaler. Spirulina-algen har, gennem antioxidanterne, også anti-inflammatoriske egenskaber, og kan være medvirkende til at sænke et forhøjet kolesteroltal og blodtryk.\nFlere fordele ved spirulina tabletter\nSpirulina tabletter (og pulver) er rige på klorofyl. Klorofyl medvirker til at dække vores behov for base i vores syre-base balance i kroppen.\nMange bruger også tabletterne til detox (til en udrensningskur), idet algernes egenskaber er med til at rense kroppens systemer for eksempelvis frie radikaler og tungmetaller.\nSpirulina-alger findes også som pulver. Interesseret i mere information omkring Spirulinas sundhedsegenskaber, kan du evt. læse denne artikel (på engelsk – åbner i nyt vindue).\nInteresseret i andre typer algeprodukter med masser af gode næringsstoffer, så har vi også Chlorella pulver og tabletter i shoppen. Chlorella indeholder mange af de samme gode næringsstoffer, men har en lidt anderledes næringsprofil.


Motorsporten.dk - Legends Car Cup - Klassisk spænding med nye vindere\nKlassisk spænding med nye vindere\nClassic Race Aarhus er efterhånden en klassiker i OK Mobil 1 Legend Car Cup-kalenderen. Men rutine bliver det aldrig og der var overraskelser i begge divisioner.\nDet århusianske byløb har vel efterhånden lagt sig fast som Danmarks største racerløb, og om det er den status eller bare beliggenheden og omgivelserne, der lokkede flere nye kørere ud af busken skal være usagt - men der var i hvert fald en håndfuld kørere til start, som vi ikke har set før på sæsonen.\nFind en fejl på dette billede! Kasper Bruun sørgede for stor dramatik mens Kenneth Jensen ER kørt\nDen "farligste" var vel Kenneth Jensen, der egentligt er steget om til Danish Supertourisme Turbo-serien. Da den klasse kun kørte velgørenhedskørsel i Aarhus, så støvede Kenneth da bare sin Legend-racer af og det gjorde han med eftertryk: Da tidtagningen var ovre var støvet forsvundet som dug for solen og Kenneth Jensen hurtigste mand foran hele den etablerede skare. Som han har været før. Kigger man på resultaterne i rene tal, så ser det overlegent ud, at Kenneth derefter vandt både første og tredie heat - men faktisk var der tæt race bagved resultaterne og første heat var han kun 0,7 sekunder foran toeren Kasper Bruun.\nDet var der sådan set også lagt op til i samtlige heats, da de hurtigste altid kun var adskilt af få tiendedele. Til dem talte udover Kenneth Jensen og Kasper Bruun også Mathias Storbank og Tommy Laugesen og selvfølgelig den mesterskabsførende Kevin Verner. Kevin, der har haft en kanon sæsonstart, trak det (efter hans forhold) korte strå i første heats mange dueller, men kørte sig derefter længere og længere frem i feltet og kom ud af weekenden med 76 point til kontoen. Selv uden sejr var det rigeligt til at bevare føringen, da Kenneth Jensen jo ikke er nogen faktor i det samlede mesterskab. Det er Frederik Jensen derimod, og han halede da også tre point ind på Kevin. I det tempo tager det dog lang tid at indhente føreren! Tommy Laugesen var toer i mesterskabet, og den position holder han - men han har mistet lidt i forhold til den førende Kevin Verner. Det lover dog godt for mesterskabsstillingen, at ingen kørere bare sådan stikker af fra feltet.\nDen mesterskabsførende Kevin Verner blev bedre og bedre som weekenden skred frem\nDet gjorde en Old Boys-kører dog i Aarhus: Kim Schmidt Petersen scorede simpelthen de perfekte 100 point mens hans divisionskammerater bare kunne se måbende til. Det var fuldstændigt som Henrik Vejen et par uger før på Ring Djursland, og det lover bestemt også godt for mesterskabet. Henrik Vejen samlede dog også gode point i Aarhus og selvom Kim Schmidt Petersen mindste afstanden, så ligger Henrik Vejen stadig relativt lunt i føring. Poul Bonde på trediepladsen i mesterskabet mistede gode point da han udgik af andet heat, så i den samlede tabel er han nu truet af Brian Steen kun to point efter. Det kan godt være Poul Bonde helst var fri for det, men for spændingen om det samlede mesterskab er det nu godt nok.\nSamlet set leverede OK Mobil 1 Legend Car Cup helt klart noget af weekendens bedste race i Aarhus. Der blev udløst safety car et par gange, hvor det var blevet for tæt. Men som sædvanligt var underholdningsværdien stor og racet meget seværdigt.\nSå derfor er det jo godt, at næste løb allerede er i næste weekend, hvor OK Mobil 1 Legend Car Cup er en ud af to raceklasser til Danmarks Hurtigste Bil-arrangementet.\n29/05/16 - Mindeparken (Gadeløb) - Legends Car\n05/06/16 - Padborg Park - Legends Car