BETÆNKNING om skabelse af arbejdsmarkedsvilkår, som er mere fordelagtige for at skabe balance mellem arbejds- og privatliv\nom skabelse af arbejdsmarkedsvilkår, som er mere fordelagtige for at skabe balance mellem arbejds- og privatliv\nOrdfører: Tatjana Ždanoka og Vilija Blinkevičiūtė,\n der henviser til artikel 2 og 3, stk. 3 i traktaten om Den Europæiske Union,\n- der henviser til artikel 6, litra a), 8, 10, 153, stk. 1 og 2, og 157 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,\n- der henviser til artikel 7, 9, 23, 24 og 33 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder,\n- der henviser til den europæiske socialpagt af 3. maj 1996, særlig afsnit I og afsnit II, artikel 2, stk. 4, artikel 16, stk. 27, artikel 16 og artikel 27, om ligestilling og ligebehandling af arbejdstagere med familieforpligtelser\n- der henviser til Rådets direktiv 92/85/EØF af 19. oktober 1992 om iværksættelse af foranstaltninger til forbedring af sikkerheden og sundheden under arbejdet for arbejdstagere som er gravide, som lige har født, eller som ammer (1)(direktivet om barselsorlov),\n der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktivet om barselsorlov (COM(2008)0637),\n- der henviser til sin holdning, der blev vedtaget ved førstebehandling den 20. oktober 2010 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/.../EU om ændring af Rådets direktiv 92/85/EØF (2)om iværksættelse af foranstaltninger til forbedring af sikkerheden og sundheden under arbejdet for arbejdstagere, som er gravide, som lige har født, eller som ammer, og om indførelse af foranstaltninger, der kan forbedre arbejdstagernes muligheder for at forene arbejde og familieliv, hvori der bl.a. opfordres til en fædreorlov på to uger,\n- der henviser til Rådets direktiv 2010/18/EU af 8. marts 2010 om iværksættelse af den reviderede rammeaftale vedrørende forældreorlov, der er indgået af BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP og EFS, og om ophævelse af direktiv 96/34/EF(3),\n- der henviser til Rådets direktiv 2013/62/EU af 17. december 2013 om ændring af direktiv 2010/18/EU om iværksættelse af den reviderede rammeaftale vedrørende forældreorlov, der er indgået af BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP og EFS som følge af ændringen af Mayottes status i forhold til Den Europæiske Union(4),\n- der henviser til sin beslutning af 25. februar 2016 om det europæiske semester for samordning af de økonomiske politikker: Beskæftigelse og sociale aspekter i den årlige vækstundersøgelse 2016(9),\n- der henviser til sin beslutning af 20. maj 2015 om barselsorlov(10),\n- der henviser til sin beslutning af 12. september 2013 om gennemførelse af princippet om lige løn til mænd og kvinder for samme arbejde eller arbejde af samme værdi(11),\n- der henviser til sin beslutning af 12. marts 2013 om afskaffelse af kønsstereotyper i EU(12),\n- der henviser til sin beslutning af 10. marts 2015 om fremskridt for ligestillingen mellem kvinder og mænd i Den Europæiske Union ‒ 2013(13),\n- der henviser til sin beslutning af 9. juni 2015 om EU's strategi for ligestilling mellem kvinder og mænd efter 2015(14),\n- der henviser til sin beslutning af 8. oktober 2015 om anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/54/EF af 5. juli 2006 om gennemførelse af princippet om lige muligheder for og ligebehandling af mænd og kvinder i forbindelse med beskæftigelse og erhverv(15),\n- der henviser til sin beslutning af 3. februar 2016 om en ny strategi for kvinders rettigheder og ligestilling mellem mænd og kvinder i Europa efter 2015(16),\n- der henviser til sin beslutning af 12. maj 2016 om gennemførelsen af Rådets direktiv 2010/18/EU af 8. marts 2010 om iværksættelse af den reviderede rammeaftale vedrørende forældreorlov, der er indgået af BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP og EFS, og om ophævelse af direktiv 96/34/EF(17),\n- der henviser til Rådets konklusioner af 15. juni 2011 om førskolepædagogik: Hvordan vi giver alle vores børn den bedste begyndelse i fremtidens verden(18),\n- der henviser til Rådets konklusioner af 19. juni 2015 om ligestilling mellem kvinder og mænd: Udligning af den kønsbestemte forskel i pension (10081/15),\n- der henviser til den europæiske ligestillingspagt for perioden 2011-2020, som blev vedtaget ved konklusioner fra Rådet for Den Europæiske Union den 7. marts 2011(19),\n- der henviser til formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råds møde i Barcelona den 15. og 16. marts 2002,\n- der henviser til formandskabstrioens erklæring om ligestilling af 7. december 2015 fremsat af Nederlandene, Slovakiet og Malta,\n- der henviser til Kommissionens meddelelse af 3. marts 2010 om Europa 2020: En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst" (COM(2010)2020),\n- der henviser til Kommissionens initiativ "Roadmap: Nyt afsæt for at klare udfordringerne i forbindelse med balancen mellem arbejds- og familieliv for erhvervsaktive familier" (fra december 2015) samt til den offentlige høring og interessenthøringen,\n- der henviser til Kommissionens meddelelse af 3. marts 2010 om Kommissionens arbejdsprogram 2016: Tiden er ikke til "Business as usual" (COM(2015)0610),\n- der henviser til Kommissionens meddelelse om igangsættelse af en offentlig høring om den europæiske søjle for sociale rettigheder" (COM(2016)0127),\n– der henviser til Kommissionens meddelelse om sociale investeringer i vækst og samhørighed, herunder gennem anvendelse af Den Europæiske Socialfond 2014-2020" og dens henstilling "Investering i børn: Hvordan man bryder den onde cirkel for de socialt udsatte" af 20. februar 2013,\n- der henviser til Kommissionens meddelelse af 3. marts 2010 om bedre balance mellem arbejdsliv og privatliv: Større støtte med henblik på at forene arbejds-, privat og familieliv (COM(2008)0635),\n- der henviser til Kommissionens meddelelse af 17. februar 2011 om førskoleundervisning og børnepasningsordninger: at give alle vores børn den bedste start i verden af i morgen (COM(2011)0066),\n der henviser til Kommissionens rapport af 29. maj 2013 med titlen "Barcelonamålene: Udvikling af pasningsmuligheder for små børn i Europa med henblik på bæredygtig og inklusiv vækst" (COM(2013)0322),\n- der henviser til Kommissionens arbejdsdokument "The Strategic engagement for gender equality 2016-2019", navnlig kapitel 3.1. om forøgelse af erhvervsfrekvensen blandt kvinder og samme økonomiske uafhængighed for begge køn;\n- der henviser til Kommissionens rapport fra 2015 om ligestilling mellem kvinder og mænd i Den Europæiske Union (SWD(2016)0054), navnlig kapitlet om økonomisk uafhængighed på lige fod, s. 10-15,\n- der henviser til Kommissionens arbejdsdokument med titlen "Employment and Social Developments in Europe 2015" (SWD(2016)), særlig kapitel 3.2. om social beskyttelse,\n der henviser til en undersøgelse fra Det Europæiske Institut for Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkår (Eurofound) med titlen: ‘Working time and work-life balance in a life course perspective’ (2013), ‘Caring for children and dependants: Effect on careers of young workers’ (2013), and ‘Working and caring: Reconciliation measures in times of demographic change’ (2015) og til den sjette EU-undersøgelse af arbejdsvilkår (EWCS) (2016),\n– - der henviser til en undersøgelse fra Det Europæiske Institut for Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkår (Eurofound) med titlen: "Working time development in the 21st century" fra 2015,\n- der henviser til undersøgelsen fra Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene med titlen "Promoting parental and paternity leave among fathers" ,\n- der henviser til rapport af 8. juli 2014 fra det europæiske netværk af nationale ligestillingsorganer, Equinet, med titlen "Equality bodies promoting a better work-life balance for all",\n- der henviser til kønsligestillingsindekset 2015 fra Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder og instituttets rapport fra 2015 med titlen "Reconciliation of work, family and private life in the European Union", Policy review",\n- der henviser til undersøgelsen foretaget af Europa-Parlamentets Forskningstjeneste i maj 2015 med titlen "Gender equality in employment and occupation - Directive 2006/54/EC, European Implementation Assessment",\n- der henviser til undersøgelsen fra Europa-Parlamentets Generaldirektorat for Unionens Interne Politikker med titlen "Maternity, Paternity and Parental Leave: Data Related to Duration and Compensation Rates in the European Union",\n- der henviser til undersøgelsen fra Europa-Parlamentets Generaldirektorat for Unionens Interne Politikker med titlen "Costs and benefits of maternity and paternity leave’,\n- der henviser til undersøgelsen fra Europa-Parlamentets Generaldirektorat for Unionens Interne Politikker med titlen "Discrimination Generated by the Intersection of Gender and Disability",\n- der henviser til undersøgelse fra marts 2016 fra Europa-Parlamentets Generaldirektorat for Unionens Interne Politikker om forskelle mellem mænds og kvinders arbejde, pleje- og pasningsopgaver og fritid,\n- der henviser til Eurocarers' strategi "Enabling Carers to Care" fra 2014;\n- der henviser til den europæiske pagt for mental sundhed og trivsel fra 2008 og dens prioritering "mental sundhed på arbejdspladsen",\n- der henviser til ILO-konvention nr. 156 om familiemæssige forpligtelser (1981) og ILO's henstilling nr. 165 om arbejdstagere med familiemæssige forpligtelser (1981),\n- der henviser til ILO's konvention om deltidsarbejde fra 1994, ILO's konvention om hjemmearbejde fra 1996, ILO's konvention om moderskabsbeskyttelse fra 2000 og ILO's konvention om husarbejdere fra 2011,\n- der henviser til rapport fra ILO med titlen "Maternity and paternity at work: law and practice across the world" (2014),\n- der henviser til konklusionerne af 24. marts 2016 fra FN's kommission for kvinders status, 60. møde, særlig (e)-(g),\n- der henviser til det fælles arbejdsdokument fra ILO og UNICEF af 8. juli 2013 med titlen "Supporting workers with family responsibilities: connecting child development and the decent work agenda",\n- der henviser til OECD's indeks for balance mellem arbejdsliv og privatliv for 2015,\n- der henviser til forretningsordenens artikel 52,\n- der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A8-0253/2016),\nE. der henviser til, at den køreplan, som Kommissionen har fremlagt, er en begyndelse, men at den bestemt ikke er ambitiøs nok; der henviser til, at denne chance skal udnyttes til at bane vej for en omstrukturering af balancen mellem arbejd- og privatliv for kvinder og mænd i Europa og i dermed i væsentlig grad bidrage til opnåelsen af mere ligestilling;\nH. der henviser til, at Den Internationale Arbejdsorganisation (ILO) for næsten 100 år siden i 1919, indførte reglen om otte timers arbejde, otte timers hvile og otte timers tid med familien og til fritidsaktiviteter;\nI. der henviser til, at Kommissionen og medlemsstaterne bør iværksætte specifikke foranstaltninger både i den offentlige og private sektor for at fremme en ny form for arbejdstilrettelæggelse, der er baseret på kvalitet og mere fleksible og effektive arbejdspræstationsmodeller, som vil gøre det muligt for arbejdstagerne at opnå en bedre balance mellem arbejds- og privatliv;\nJ. der henviser til, at mændenes erhvervsfrekvens var på 75,9 % i 2015 i EU-28 sammenlignet med 64,3 % for kvinder(22) på trods af, at kvinder har et bedre uddannelsesniveau; der henviser til, at antallet af kvinder i arbejdsstyrken er endnu lavere, når erhvervsfrekvensen omregnes til fuldtidsækvivalenter, eftersom deltidsbeskæftigelse er meget udbredt blandt kvinder i visse medlemsstater; der henviser til, at mænd i 2013 ugentligt brugte 47 timer på lønnet arbejde, mens kvinder brugte 34 timer; der henviser til, at en sammenlægning af lønnet arbejde og ulønnet arbejde i hjemmet viser, at unge kvinder i gennemsnit arbejder 64 timer om ugen, mens unge mænd arbejder 53 timer(23); der henviser til, at tab i BNP pr. indbygger, som skyldes de kønsbestemte forskelle på arbejdsmarkedet, er blevet anslået til op mod 10 % i Europa;\nK. der henviser til, at den nuværende beskæftigelses- og socialpolitik sammen med de påtvungne økonomiske stramninger hindrer vækst og udvikling i Europa; der henviser til, at denne politik står i vejen for opfyldelsen af målet i Europa 2020-strategien om en erhvervsfrekvens på 75 % for kvinder (tallet ligger i øjeblikket på 63,5 %); der henviser til, at Europa 2020-strategien er forældet i forhold til EU's nuværende beskæftigelsespolitik, samfundsøkonomiske politik og ligestillingspolitik, og at de tidligere fastsatte mål langt fra er opfyldt; der henviser til, at det i realiteten ikke er muligt at virkeliggøre mål, der fastsættes på EU-plan, uden en proaktiv politik, der er udformet og gennemføres for at hjælpe kvinder med at komme ind på arbejdsmarkedet, især en politik, der fremmer en bedre balance mellem arbejde og privatliv;\nL. der henviser til, at de europæiske arbejdsmarkeder er kønsopdelte(24); der ligeledes henviser til, at Kommissionen i sin meddelelse om den europæiske søjle for sociale rettigheder (COM(2016)0127, bilag I) fremfører, at "Kvinder [fortsat] er (...) underrepræsenteret på arbejdsmarkedet, overrepræsenteret inden for deltidsarbejde og i lavtlønssektorer og har en lavere timeløn, også når de udfører tilsvarende arbejde, selv om deres uddannelsesniveau er højere end mændenes";\nM. der henviser til, at fattigdommen og de voksende uligheder er blevet forværret med de makroøkonomiske politikker, som EU har gennemført, og de økonomiske stramninger, der er indført som reaktion på den økonomiske krise;\nN. der henviser til, at kampen for at forene familie- og arbejdsliv er særlig vanskelig for enlige forældre, hvoraf de fleste er kvinder; der henviser til, at ikke mindre end 34 % af de enlige mødre i 28 af EU's medlemsstater risikerer at blive fattige, og børn fra disse familier løber en uforholdsmæssig større risiko for, at fattigdommen går i arv fra generation til generation;\nO. der henviser til, at de negative konsekvenser af feminiseringen af fattigdom har størst indvirkning på børn af enlige mødre, som har store vanskeligheder med at forene rollen som eneforsørger med deres forældreansvar;\nP. der henviser til, at ligestilling på arbejdsmarkedet ikke alene gavner kvinder, men økonomien og samfundet som helhed, da det er en afgørende økonomisk middel til at fremme en bæredygtig og inklusiv økonomisk vækst og mindske uligheder i beskæftigelsen og til at forbedre effektiviteten og smidigheden på arbejdsmarkedet; der henviser til, at kvinders indtræden eller genindtræden på arbejdsmarkedet medfører en større familieindtægt, et større forbrug, større socialsikringsbidrag og et større skatteprovenu; der henviser til, at kvinder stadig oplever forskelsbehandling på arbejdspladsen i forbindelse med evaluering og sikkerhed i ansættelsen og nægtes arbejdsmarkedsrettigheder, navnlig i forbindelse med graviditet og fødsel;\nQ. der henviser til, at lønforskellen mellem kvinder og mænd ligger på 16,3 %, og til, at atypiske og usikre ansættelsesvilkår (ansættelse uden fast timeantal, tidsbegrænsede ansættelseskontrakter, deltidsjob osv.) også i højere grad berører kvinder end mænd;\nR. der henviser til, at uligheder på arbejdsmarkedet har livslange konsekvenser og indvirker på kvinders rettigheder, f.eks. pensionsrettigheder, hvilket den kønsbestemte pensionsforskel i EU på 39 % vidner om, idet den udgør mere end det dobbelte af de kønsbestemte lønforskelle på 16 %;\nS. der henviser til, at det blandt de forskellige beskæftigelseskategorier er de kvindelige selvstændige erhvervsdrivende, som har sværest ved at skabe balance mellem arbejds- og privatliv; der henviser til, at kvinder, der ønsker at etablere egen virksomhed, meget ofte har vanskeligt ved at få adgang til kredit, idet traditionelle finansielle formidlere er tilbageholdende med at yde lån, da de anser kvindelige iværksættere for at være mere udsatte for risici og mindre tilbøjelige til at få deres virksomheder til at vokse;\nT. der henviser til, at de udbredte stereotyper i samfundet tillægger kvinder en underordnet rolle; der henviser til, at disse stereotyper begynder at udvikle sig i barndommen og kommer til udtryk i valget af almen og faglig uddannelse og fortsætter på arbejdsmarkedet; der henviser til, at kvinder stadig alt for ofte begrænses til "kvindevenlige" arbejdsopgaver og ofte er dårligt lønnede; der henviser til, at denne opdeling på arbejdsmarkedet fastholder stereotyper, som påtvinger kvinderne langt den størst del af pleje- og pasningsopgaverne, hvilket medfører, at kvinder bruger to til ti gange mere tid på ulønnet pleje og pasning end mænd(25); der henviser til, at kønsstereotyper og kønsbaseret forskelsbehandling har negative konsekvenser for kvindernes personlige, sociale og økonomiske uafhængighed og muligheder og fører til en høj koncentration af kvinder, som er i deltidsbeskæftigelse, som afbryder deres erhvervsaktivitet af pleje- og pasningshensyn, og som navnlig for enlige mødres vedkommende løber en større risiko for fattigdom og social udgrænsning, hvilket har konsekvenser for kvindernes autonomi;\nU. der henviser til, at forskellige former for familieorlov stadig ofte giver anledning til forskelsbehandling og stigmatisering af både mænd og kvinder på trods af de eksisterende politiske rammebestemmelser og love på i EU og på nationalt plan, der især berører kvinder, da de i første række tager sig af pasnings- og plejeopgaver og benytter sig af familieorlov;\nV. der henviser til, at forskellene i mænds og kvinders udnyttelse af mulighederne for forældreorlov er udtryk for kønsbaseret forskelsbehandling; der henviser til, at mændenes udnyttelsesgrad af forældreorlov stadig er lav i medlemsstaterne, idet kun 10 % af fædre tager mindst én dags orlov, og til, at 97 % af kvindernes bruger den forældreorlov, som begge forældre har ret til; der henviser til, at det af statistiske data fremgår, at ubetalt eller dårligt betalt forældreorlov fører til en lav udnyttelsesgrad; der henviser til, at ordentligt betalt forældreorlov, når den slet ikke eller kun delvist kan overdrages, udnyttes mere ligeligt af begge forældre og er med til at reducere forskelsbehandlingen af kvinder på arbejdsmarkedet; der henviser til, at kun få medlemsstater tilskynder fædre til at tage den største del af forældreorloven, hvilket fører til, at mænd afskæres fra at få mulighed for at deltage på lige fod i pasningen af og nærværet med deres børn;\nW. der henviser til, at det er afgørende at indføre foranstaltninger til at fremme fædres adgang til orlov, især fordi fædre, der tager familieorlov, udvikler et bedre forhold til deres børn og med større sandsynlighed vil deltage aktivt i fremtidige børnepasningsopgaver;\nX. der henviser til, at undersøgelser fra Eurofound har påvist de aspekter, som påvirker fædres udnyttelse af forældreorlov, nemlig: godtgørelsesniveau, fleksibilitet af orlovsordningen, informationsformidling, adgang til og smidighed af børnepasningsfaciliteter og frygt for udelukkelse fra arbejdsmarkedet som følge af orlov;\nY. der henviser til, at udbuddet af og adgang til overkommelig og hensigtsmæssige førskoleundervisning af høj kvalitet, pleje af andre omsorgskrævende personer og et højt socialt serviceniveau er en af de vigtigste faktorer, som er bestemmende for kvindernes erhvervsfrekvens; der henviser til, at der er mangel på tilstrækkelige faciliteter, som tilbyder overkommelig børnepasningsmuligheder af høj kvalitet på alle indkomstniveauer; der henviser til, at den dårlige kvalitet af børnepasningen har gjort det vanskeligt for 27 % af EU-borgerne at få adgang til disse tjenester(26); der henviser til, at tilbuddet om børnepasningsmuligheder af høj kvalitet forudsætter investeringer i uddannelse af pædagoger(27); der henviser til, at kun 11 medlemsstater har opfyldt det første Barcelonamål (børnepasningsmuligheder for mindst 90 % af børn mellem 3 år og den skolepligtige alder), og at kun 10 medlemsstater har opfyldet det andet mål (for mindst 33 % af børn under tre år)(28);\nZ. der henviser til, at førskolepædagogik og børns erfaringer i alderen 0-3 år har en afgørende indvirkning på deres kognitive udvikling, eftersom de udvikler afgørende kompetencer i de første fem år;\nAa. der henviser til, at en politik for forening af arbejds- og privatliv også bør give forældre mulighed for at opfylde deres forpligtelser over for deres børn, og sikre både mødre og fædre de finansielle midler og den nødvendige tid og støtte;\nAb. der henviser til, at Europa er der verdensdel, der har det største antal af ældre borgere og en aldringsproces, der vil fortsætte i de næste årtier; der henviser til, at mange medlemsstater mangler tilstrækkelige faciliteter inden for langtidspleje til at håndtere de øgede plejebehov og stagneringen eller faldet i indikatoren "sunde leveår"; der henviser til, at de fleste job, der skabes inden for formel hjemmepleje til ældre pårørende, er kendetegnet af lave lønninger og beskedne kvalifikationskrav(29);\nAc. der henviser til, at 80 % af plejebehovene opfyldes af uformelle plejere i EU; der henviser til, at ca. 3,3 millioner europæere i alderen 15-34 år har været nødt til at opgive et fuldtidsarbejde, fordi de mangler plejefaciliteter til forsørgelsesberettigede børn eller ældre pårørende;\nAd. der henviser til, at IKT og nye teknologier har ændret arbejds- og beskæftigelsesmiljøer, organisationskulturer og strukturer på tværs af sektorer; der henviser til, at udformningen af de forskellige politikker skal holde trit med den teknologiske udvikling for at sikre, at de sociale standarder og ligestillingen skrider frem og ikke tilbage under disse nye omstændigheder;\nAe. der henviser til, at en kombination af plejeopgaver og lønnet arbejde har væsentlige konsekvenser for kontinuiteten af navnlig kvindernes beskæftigelse og erhvervsfrekvens, idet de på et eller andet tidspunkt i livet muligvis kan komme til at stå i en situation, hvor de har omsorgsforpligtelser oven for børnebørn og/eller ældre forældre(30);\nAf. der henviser til, at visse retssystemer i EU opretholder ikke-individualisering af skatte- og sociale sikringsordninger, og til, at kvinder kun opnår afledte rettigheder gennem deres forhold til mænd, herunder adgang til sundhedsforsikring og opnåelse af pensionsrettigheder; der henviser til, at medlemsstater, som tvinger hustruen/moderen ind i et afhængighedsforhold, direkte diskriminerer mod kvinder og nægter den deres fulde borgerrettigheder gennem det selektive udbud af offentlige ydelser;\nAg. der henviser til, at det er nødvendigt med en målrettet arbejdsmarkedspolitik og politik til forening af arbejds- og privatliv for at tage hensyn til de tværsektorielle hindringer, som udsatte kvinder står over for med hensyn til balance mellem arbejds- og privatliv og sikkerhed i ansættelsen som f.eks. kvinder med handicap, unge kvinder, kvindelige migranter og flygtninge, kvinder med etnisk minoritetsbaggrund og LGBTI-kvinder;\nAh. der henviser til, at frihed uden diskrimination til personlig udvikling og uddannelse som led i livslang læring har en positiv indvirkning på arbejdstagernes trivsel og deres bidrag til økonomien, da de er bedre kvalificeret og har en øget produktivitet(31);\nAi. der henviser til, at gennemførelsen af en politik for forening af arbejds- og privatliv ikke i sig selv vil være til fordel for arbejdstagerne, medmindre den ledsages af en politik til forbedring af levevilkårene sammen med en politik til udvikling og fremme af bl.a. kulturelle, rekreative og sportslige aktiviteter;\n3. påpeger, at EU står over for demografiske ændringer uden fortilfælde - en stigende forventet levealder, lavere fødselstal, ændrede familiestrukturer med nye former for personlige forhold og samliv, højere fødselsalder og migration, hvilket skaber nye problemer for EU; er bekymret over, at den økonomiske krise og finanskrisen og de deraf følgende finanspolitiske nedskæringer har haft en negativ indflydelse på de offentlige bevillinger, som er nødvendige for at skabe balance mellem arbejds- og privatliv og for at sikre tilbud om og adgangen til overkommelige almene serviceydelser; opfordrer derfor Kommissionen og medlemsstaterne til at gennemføre en politik og indføre støtteforanstaltninger, som skal fremme den demografiske fornyelse, bevare de sociale sikringsordninger og bidrage til udviklingen af befolkningen og samfundet som helhed;\n15. opfordrer medlemsstaterne til at øge beskyttelsen mod forskelsbehandling og ulovlig afskedigelse i forbindelse med balancen mellem arbejds- og privatliv, som navnlig rammer kvindelige arbejdstagere, og til at sikre domstols- og klageadgang bl.a. ved om nødvendigt at øge udbuddet af oplysninger om arbejdstagernes rettigheder og retshjælp; opfordrer i den forbindelse Kommissionen og medlemsstaterne til at fremsætte forslag til politikker til forbedring af håndhævelsen af foranstaltninger til bekæmpelse af forskelsbehandling på arbejdspladsen, herunder højnelse af bevidstheden om lovfæstede rettigheder vedrørende ligebehandling gennem oplysningskampagner, omvendt bevisbyrde (33)og bemyndigelse af nationale ligestillingsorganer til på eget initiativ formelt at efterforske ligestillingssager og hjælpe potentielle ofre for forskelsbehandling,\n20. opfordrer medlemsstaterne til sammen med Kommissionen at sikre, at de sociale rettigheder, som opnås i medfør af den offentlige politik, er individuelle og almene med lige adgang for både mænd og kvinder, så alle kan udnytte disse rettigheder og skabe bedre balance mellem arbejds- og privatliv;\n21. understreger behovet for at tackle kønsbestemte uligheder i forbindelse med lønnet og ulønnet arbejde og for at fremme en ligelig deling af ansvar, omkostninger, børnepasningsopgave og pasning af andre omsorgskrævende familiemedlemmer ikke blot mellem kvinder og mænd men også i samfundet som helhed ved at sikre alle adgang til overkommelige universelle tjenester af høj kvalitet; understreger i den forbindelse behovet for konkrete forslag til forbedring af balancen mellem arbejds- og privatliv;\n23. opfordrer Kommissionen til i overensstemmelse med Rådets konklusioner af 16. juni 2016 om ligestilling at styrke sin strategiske ligestillingsindsats og til at indarbejde et kønselement i Europa 2020-strategien for at sikre, at ligestillingsarbejdet ikke nedprioriteres; opfordrer derfor Kommissionen til at vedtage en ligestillingsstrategi for perioden efter 2015 og til at gennemføre en sådan strategi gennem det europæiske semester i overensstemmelse med henstillingerne i den europæiske ligestillingspagt for perioden 2011-2020;\n24. opfordrer medlemsstaterne til at indføre en proaktive politik og foretage de nødvendige investeringer, som er rettet mod og udformet til at støtte kvinder og mænd, der starter på, vender tilbage til, forbliver eller bliver forfremmet på arbejdsmarkedet efter perioder med familie- eller plejeorlov, med at finde stabil beskæftigelse af høj kvalitet i overensstemmelse med artikel 27 i den europæiske socialpagt; understreger navnlig nødvendigheden af at sikre tilbagevenden til den samme stilling eller en tilsvarende eller lignende stilling, beskyttelse mod afskedigelse og mindre gunstig behandling som følge af graviditet og ansøgning om eller udnyttelse af familieorlov og beskyttelse i en periode efter deres tilbagevenden, så de kan tilpasse sig deres job igen; gentager, at der også skal sikres mulighed for at tilpasse arbejdstider og/eller rutiner, når de vender tilbage til arbejdet (herunder at arbejdsgiveren skal begrunde et afslag), samt ret til uddannelsesperioder;\n26. opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at erstatte husstandsenhedsmodeller med individuelle beskatningsrettigheder og rettigheder til sociale ydelser for at sikre, at kvinder har individuelle rettigheder, og for at modvirke en afhængighedsstatus gennem deres partnere eller staten;\n27. mener, at fremme af kvinders deltagelse på arbejdsmarkedet og deres økonomiske uafhængighed er afgørende for at opfylde Europa 2020-målet om en samlet erhvervsfrekvens på 75 %, og at det vil øge bruttonationalproduktet; opfordrer derfor Kommissionen og medlemsstaterne til at styrke politikken og øge investeringerne til støtte for ansættelsen af kvinder i jobs af høj kvalitet, navnlig inden for sektorer og i stillinger, hvor kvinderne er underrepræsenteret som f.eks. videnskab, teknologi, ingeniørvæsen og matematik (STEM) og den grønne økonomi, og ledende stillinger inden for alle sektorer,\n28. konstaterer, at Kommissionen har trukket revisionen af direktivet om barselsorlov tilbage og opfordrer den til i tæt samarbejde med arbejdsmarkedets parter og efter høring af civilsamfundet at fremsætte et ambitiøst forslag med høje standarder med henblik på at sikre en bedre balance mellem arbejds- og familieliv opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at kvinder modtager betaling og er dækket af de sociale sikringsordninger under barselsorlov for at understøtte familien og bekæmpe uligheder, for at styrke kvindernes samfundsmæssige og økonomiske uafhængighed og for at undgå, at de bliver straffet økonomisk for at få børn; understreger, at barselsorlov skal ledsages af effektive foranstaltninger til beskyttelse af gravides og nye, ammende og enlige mødres rettigheder, som anbefalet af Den Internationale Arbejdsorganisation og Verdenssundhedsorganisationen;\n29. opfordrer til en bedre samordning af de forskellige orlovsformer i EU og i medlemsstaterne i samarbejde med arbejdsmarkedets parter; påpeger, at bedre adgang til forskelige former for orlov giver folk mulighed for orlov, som svarer til de forskellige livsstadier, øger erhvervsfrekvensen, den samlede effektivitet og jobtilfredsheden; bemærker, at arbejdsmarkedets parter kunne spille en rolle i de situationer, hvor der ikke findes bestemmelser om orlov, eller hvor de gældende bestemmelser anses for at være utilstrækkelige, ved at fastsætte nye bestemmelser eller opdatere de gældende bestemmelser for barsels-, fædre- og forældreorlov; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til igen at overveje orlovspolitikken for at tage hensyn til den rolle, som erhvervsaktive bedsteforældre spiller med hensyn til pasning af deres børnebørn;\n30. opfordrer medlemsstaterne til at sikre tilstrækkelig kompensation og social sikring under enhver form for familie- eller omsorgsrelateret orlov for at sikre, at navnlig lavtlønnede arbejdstagere kan drage nytte af orlovsbestemmelserne på lige fod med andre;\n31. opfordrer Kommissionen til at offentliggøre en rapport om gennemførelsen af direktivet om forældreorlov og opfordrer Kommissionen og arbejdsmarkedets parter til at overveje at skabe mulighed for en forlængelse af minimumsperioden for forældreorlov med tilstrækkelig kompensation og social sikring fra fire til mindst seks måneder og at forhøje den alder, barnet må have, for at der kan tages forældreorlov, understreger, at forældre skal have fleksibilitet til at tage orloven i mindre dele eller samlet; opfordrer medlemsstaterne og arbejdsmarkedets parter at genoverveje deres system for økonomisk kompensation for forældreorlov med henblik på at nå frem til et passende kompensationsniveau, der virker fremmende og endvidere kan tilskynde mænd til at tage forældreorlov længere end den minimumsperiode, der er fastsat i direktivet; gentager, at forældreorlov skal deles ligeligt mellem forældrene, og at en betydelig del af forældreorloven ikke må kunne overføres(34); understreger, at begge forældre skal behandles på samme måde for så vidt angår rettigheder til indkomst og varighed af orlov;\n32. henviser til den øgede sårbarhed hos erhvervsaktive forældre med børn med handicap; opfordrer Kommissionen til at forbedre og styrke bestemmelserne i direktiv 2010/18/EU vedrørende betingelserne og de nærmere regler for forældreorlov til personer, der har børn med et handicap eller en alvorlig eller langvarig invaliderende sygdom; opfordrer medlemsstaterne til i den forbindelse at forlænge mulighederne for forældreorlov for disse forældre ud over den lovbestemte alder, som er fastsat for barnet i direktivet, og til at indrømme dem yderligere barsels-, fædre- (hvor det findes) og forældreorlov;\n33. mener, at det for at sikre en kønsafbalanceret forening af arbejds- og privatliv og for at virkeliggøre Europa 2020-målet om mænds og kvinders erhvervsfrekvens er af afgørende betydning for at fremme individualiseringen af retten til orlovsordninger og at styrke fædrenes rolle i børnenes opdragelse ved at tage orlov;\n34. opfordrer Kommissionen til at tage et velgennemtænkt og sammenhængende initiativ, som skal sætte forældre med børn og mennesker med omsorgskrævende pårørende i stand til at opnå en bedre balance mellem arbejds- og privatliv, og som skal omfatte:\n(1) et direktiv om fædreorlov med mindst to ugers obligatorisk fuldt betalt orlov,\n(2) et direktiv om plejeorlov, som supplerer ydelsen af professionel pleje, gør det muligt for arbejdstagere at pleje omsorgskrævende personer og giver den person, der står for plejen, tilstrækkelig aflønning og social beskyttelse; opfordrer til medarbejderfokuseret fleksibilitet og tilstrækkelige incitamenter for mænd til at tage plejeorlov;\n(3) minimumsstandarder i alle medlemsstater til at opfylde adoptanters og adopterede børns særlige behov og at etablerede de samme rettigheder, som gælder for biologiske forældre; mens det anerkendes, at visse medlemsstater allerede har truffet proaktive foranstaltninger om fædreorlov og plejeorlov;\n35. opfordrer medlemsstaterne til at indføre "plejekreditter" for både kvinder og mænd som perioder, der på lige fod berettiger til optjening af pensionsrettigheder, for at beskytte dem, der tager en pause fra arbejdsmarkedet for at yde uformel og ubetalt pleje til en omsorgskrævende pårørende eller et familiemedlem, og til at anerkende værdien af det arbejde, som disse plejepersoner yder til samfundet; opfordrer medlemsstaterne til at udveksle bedste praksis på dette område\n36. opfordrer medlemsstaterne til effektivt at gennemføre Barcelonamålene inden 2020 og tilslutte sig kvalitetsrammen fra 2014 for førskoleundervisning og børnepasning;\n37. minder om, at investeringer i sociale ydelser herunder infrastrukturer, har væsentlige beskæftigelsesmæssige virkninger og indebærer betydelige yderligere indtægter for det offentlige i form af beskatning og sociale forsikringsbidrag; opfordrer medlemsstaterne til at investere i førskoleundervisning og børnepasning af høj kvalitet og i plejetilbud til ældre og omsorgskrævende personer; opfordrer dem til at sikre tilbud om og adgang for alle til sådanne tjenester til en overkommelig pris ved f.eks. at øge de offentlige bevillinger til pasnings- og plejeordninger, herunder ordninger med bistand til at forblive i hjemmet, og ved at udnytte EU-støtten bedre; opfordrer til , at revisionen af den flerårige finansielle ramme anvendes til at øge investeringerne i sociale ydelser og den sociale infrastruktur, navnlig via ESF, ERDF og EFSI; opfordrer medlemsstaterne til at overveje at give gratis adgang til plejeydelser for familier, der lever i fattigdom og er ofre for social udgrænsning; bemærker ligeledes de uforholdsmæssige konsekvenser af manglen på investeringer i offentlige pasnings- og plejestrukturer og -tjenester for enlige forsørgere, hvoraf langt størstedelen er kvinder;\n38. understreger nødvendigheden af at anerkende det arbejde, som udføres af personer, der helliger deres tid og færdigheder til at pleje ældre og omsorgskrævende personer;\n39. fremhæver, at pasning af børn med handicap udgør et særligt problem for erhvervsaktive forældre, hvilket bør anerkendes af samfundet, så de får støtte både fra det offentlige og gennem kollektive forhandlinger; opfordrer medlemsstaterne til i forbindelse med børnepasning i førskolealderen ikke blot at lægge vægt på udbuddet, men også på kvaliteten af pasningen, navnlig til børn fra socialt dårlige kår og børn med handicap;\n40. opfordrer medlemsstaterne til at undersøge mulighederne for gradvist at tilpasse skoletiderne til normale arbejdstider for fuldtidsansatte gennem gratis fritidsaktiviteter både efter skoletid og i skoleferierne for at hjælpe arbejdstagere med at opnå en reel balance mellem deres arbejds-, familie og privatliv, navnlig for kvindernes vedkommende, da det hovedsageligt er dem, at nedsætter deres arbejdstid for at kunne tage sig af deres børn;\n41. opfordrer medlemsstaterne til at støtte skattepolitikken som en effektiv løftestang, der styrker balancen mellem arbejdsliv og privatliv, og til at fremme beskæftigelsen blandt kvinder ved at indføre skattefradrag for børnepasning og pleje af ældre eller andre omsorgskrævende pårørende baseret på skattemæssige incitamenter og sociale ydelser;\n42. opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at indføre mål for pleje af ældre, personer med handicap og andre omsorgskrævende pårørende i lighed med Barcelona-målene med kontrolredskaber, som kan måle kvalitet, udbud og overkommelige priser; opfordrer Eurostat, Eurofound og EIGE (for kønsindekset) til at indsamle de relevante oplysninger og gennemføre undersøgelser for at understøtte dette arbejde;\n43. opfordrer medlemsstaterne til at styrke netværket af specialiserede tjenester til pleje af ældre og til især at opbygge hjemmeplejenetværk; understreger i den forbindelse ligeledes, at det er nødvendigt, at politikken for ældreplejen skræddersys til individuelle behov, og at der om muligt lægges vægt på en ældre persons foretrukne pasnings- eller plejested;\n44. opfordrer Kommissionen til at fastsætte kvalitative EU-standarder for alle pasnings- og plejetjenester, herunder for udbud, adgang og rimelige priser, hvilket ville hjælpe medlemsstaterne med at højne standarden af plejen; minder om de allerede eksisterende rammer såsom den europæiske ramme for kvalitetssikring af langtidspleje, som der bør hentes inspiration fra; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udarbejde en politik som skal gøre det muligt og gennemførligt at afinstitutionalisere langtidspleje og erstatte det med pleje i lokalsamfundet;\n45. påpeger, at investeringer i arbejdsstyrken er et vigtigt element til at opnå tjenester af høj kvalitet(35); opfordrer derfor medlemsstaterne og arbejdsmarkedets parter til at fremme anstændige arbejdsvilkår og beskæftigelse af høj kvalitet for plejepersonalet, herunder en anstændig løn, anerkendelse af dets status og udvikling af erhvervsrettede uddannelsesforløb af høj kvalitet til plejepersonale;\n46. påpeger det høje niveau af fattige arbejdstagere i hele Europa, hvor visse mennesker bliver nødt til at arbejde mere og længere og endog kombinere flere job for at opnå en indkomst, som de kan leve af; understreger, hvor vigtigt det er, at der ikke skabes en balance mellem arbejds- og privatliv gennem indførelse af usikkerhed i ansættelsen og forøgelse af antallet af ikke-standardiserede ansættelsesforhold; bemærker, at kvinder er overrepræsenteret i ikke-standardiserede ansættelsesforhold, hvilket giver anledning til social og økonomisk usikkerhed; henviser til de vedvarende lønforskelle for mænd og kvinder i alle medlemsstater mellem bruttoløn og nettoløn, som ikke blot kan tilskrives forskellige funktioner hos de forskellige aktører, men også forskelle i markedsvilkårene; understreger, at nettolønnen bør være resultatet af arbejdsindsats og de lokale leveomkostninger og ikke blot kvantitative normer; opfordrer medlemsstaterne og arbejdsmarkedets parter til at udvikle en lønpolitisk ramme med effektive redskaber til at bekæmpe løndiskriminering og sikre en tilstrækkelig løn for alle arbejdstagere f.eks. gennem indførelse af en mindsteløn på nationalt plan, som sikrer et værdigt liv i overensstemmelse med national praksis; opfordrer medlemsstaterne til at støtte kollektive overenskomstforhandlinger som en vigtig faktor i udviklingen af lønpolitikken;\n47. påpeger, at balancen mellem arbejds- og privatliv skal baseres på arbejdstagernes rettigheder og sikkerhed på arbejdsmarkedet og på retten til at tage fri, uden at den begrænses af krav om øget mobilitet og fleksibilitet; understreger, at øget fleksibilitet kan resultere i, at den forskelsbehandling, som kvinder i øjeblikket udsættes for på arbejdsmarkedet, tiltager – i form af lavere lønninger, ikke-standardiserede ansættelsesforhold og et uforholdsmæssigt stort ansvar for ubetalte huslige gøremål – hvis der ikke inden anlægges en klar strategi for integration af kønsaspektet;\n48. opfordrer Eurofound til at videreudvikle sine aktiviteter i relation til overvågning af kvaliteten af arbejdspladser gennem undersøgelsen af arbejdsvilkårene i EU baseret på dets begreb om jobkvalitet, der omfatter: indtjening, fremtidsudsigter, arbejdstidskvalitet, anvendelse af færdigheder og skøn, det sociale miljø, fysiske risici, arbejdsintensitet; opfordrer endvidere Eurofound til at udvikle sin forskning i forskellige politikker, kollektive overenskomster og praksis i virksomhederne, som fremme arbejdspladserne kvalitet(36); opfordrer Eurofound til fortsat at holde øje med situationen omkring arbejdstidsordninger og udarbejde analyser af forskellige former for politikker og kollektive overenskomster på dette område, herunder en vurdering af, hvordan der forhandles om dem, og hvordan de medvirker til en bedre balance mellem arbejds- og privatliv; opfordrer Eurofound til at udvikle forskning om, hvordan husstande med to arbejdstagere sammen håndterer deres arbejdstidsordninger, og hvordan man bedst kan støtte dem;\n49. påpeger, at balancen mellem arbejds- og privatliv på den ene side skal baseres på arbejdstagernes rettigheder og sikkerhed i ansættelsen og på retten til at tage fri, uden at den begrænses af krav om øget mobilitet og fleksibilitet; påpeger på den anden side, at der er forskelle i den enkelte arbejdstagers personlige og familiemæssige situation, og mener derfor, at arbejdstagerne skal have mulighed for at gøre brug af fleksible arbejdsforhold, så de kan tilpasses til de særlige omstændigheder i de forskellige faser i livsforløbet; mener, at en sådan arbejdstagerfokuseret fleksibilitet kan fremme en højere erhvervsfrekvens blandt kvinder; understreger at arbejdstagere og arbejdsgivere har et fælles ansvar for at udforme og aftale de mest hensigtsmæssige ordninger; opfordrer Kommissionen til at udarbejde en oversigt over situationen i medlemsstaterne med hensyn til retten til at anmode om fleksible arbejdsforhold;\n50. støtter "intelligent arbejde" som en tilgang til tilrettelæggelse af arbejdet gennem en kombination af fleksibilitet, autonomi og samarbejde, som ikke nødvendigvis kræver, at arbejdstagerne er til stede på arbejdspladsen eller på et på forhånd bestemt sted, og som sætter dem i stand til at forvalte deres egen arbejdstid, men som ikke desto mindre er i overensstemmelse med de maksimale daglige og ugentlige arbejdstider, der er fastlagt ved lov og i kollektive overenskomster; understreger det potentiale, der ligger i "intelligent arbejde" til at skabe en bedre balance mellem arbejds- og privatliv, navnlig for forældre, der vender tilbage til eller træder ind på arbejdsmarkedet efter barsels- eller forældreorlov; afviser imidlertid et skifte fra en kultur, vor man skal være til sted, til en kultur, hvor man konstant skal stå til rådighed; opfordrer Kommissionen, medlemsstaterne og arbejdsmarkedets parter til i forbindelse med udvikling af intelligent arbejdspolitik at sikre, at disse ikke udgør en ekstra byrde for arbejdstageren, men at de i stedet fremmer en sund balance mellem arbejds- og privatliv og øger arbejdstagernes trivsel; understreger nødvendigheden af fokusere på at opnå resultater med hensyn til ansættelsesvilkår, som forhindrer, at disse nye former for arbejde misbruges; opfordrer medlemsstaterne til at fremme teknologiens potentiale såsom digitale data, højhastighedsinternet, lyd- og videoteknologi, f.eks. til intelligente (tele)arbejdsordninger;\n51. fremhæver, at alternative forretningsmodeller såsom kooperativer og gensidige selskaber har et enormt potentiale til at fremme kønsligestilling og en sund balance mellem arbejds- og privatliv, navnlig i det fremspirende digitale "intelligente arbejdsmiljø", som følge af højere grad af medvirken fra arbejdstagernes side i beslutningstagningen; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at undersøge kooperativers og alternative forretningsmodellers indvirkning på kønsligestilling og balancen mellem arbejds- og privatliv, navnlig i teknologisektorer, og til at fastlægge en politik, der fremmer og spreder bedste praksis-modeller;\n52. er bekymret over det øgede omfang af ufrivilligt deltidsarbejde, navnlig blandt kvinder med omsorgsforpligtelser, som øger deres risiko for fattigdom, selv om de er i beskæftigelse; understreger, at det skal sikres, at en arbejdstager, som vælger deltidsarbejde, bibeholder kvaliteten af ansættelsesforholdet og ikke udsættes for forskelsbehandling i forhold til fuldtidsansatte i overensstemmelse med direktivet om deltidsarbejde(37), og opfordrer Kommissionen til at føre tilsyn med anvendelsen af dette direktiv; anmoder medlemsstaterne om at sikre, at deltidsansatte, arbejdstagere, der rammes af manglende kontinuitet i ansættelsen, og arbejdstagere med afbrydelser i karrieren eller med perioder med færre erlagte timer har ret til adgang til en anstændig pensionsordning uden nogen form for forskelsbehandling;\n53. er bekymret over misbrug af ansættelsestrakter uden fast timetal i visse medlemsstater og anvendelsen af kontrakter med urimelige arbejdsvilkår, ufrivillige deltidskontrakter, uregelmæssige, uforudsigelige og overdrevne arbejdstider og praktikantophold af ringe værdi, som gør det umuligt at skabe en sund balance mellem arbejds- og privatliv på længere sigt; opfordrer derfor medlemsstaterne og arbejdsmarkedets parter til hurtigt at gøre noget ved situationen omkring usikkerhed i ansættelsen, som navnlig unge mennesker og kvinder oplever;\n54. påpeger, at overdrevent lange og uregelmæssige arbejdstider og utilstrækkelige hvileperioder sammen med uforholdsmæssigt store resultatkrav, er vigtige faktorer bag det tiltagende stressniveau, det dårlige fysiske og psykiske helbred samt der stigende antal arbejdsulykker og erhvervssygdomme; påpeger, a fleksible og forudsigelige arbejdstider har en gavnlig indvirkning på balancen mellem arbejds- og privatliv(38); opfordrer medlemsstaterne og arbejdsmarkedets parter til at garantere arbejdstiden og sikre ugentlige hvileperioder gennem håndhævelse af alle gældende lovbestemmelser; minder Kommissionen om dens pligt til at kontrollere gennemførelsen af arbejdstidsdirektivet og til at indlede traktatovertrædelsesprocedurer mod medlemsstater, som ikke gennemfører det; henstiller med henblik herpå til nøje overvågning af overtagelser og/eller salg af virksomheder med det formål at modvirke tendensen til en svækkelse af bestemmelserne i ansættelseskontrakter om arbejdstider og hvileperioder;\n55. opfordrer endvidere Kommissionen, medlemsstaterne, arbejdsmarkedets parter og interesserede parter til at fokusere på en innovative udformning af arbejdspladsen og til at skabe balance mellem både kvinders og mænds behov for balance mellem arbejds- og privatliv og virksomhedernes produktivitet/rentabilitet; noterer sig, at der er ført omfattende bevis gennem bedste praksis i et stort antal store virksomheder og SMV-netværk i Europa på den positive sammenhæng mellem at øge beskæftigelsesfrekvensen blandt kvinder, at skabe balance mellem arbejds- og privatliv og at øge virksomhedernes konkurrenceevne, for så vidt angår reduktion i antallet af fraværsdage, produktionsgab, omsætning, evne til at tiltrække talenter, loyalitet, allokering af ressourcer til udvikling af velfærdsordninger, højnelse af levestandarden og frigørelse af tid;\n56. fremhæver, at kvinder og LGBTI-personer står over for specifikke kønsbaserede hindringer og kilder til stress på arbejdspladsen, herunder chikane, udgrænsning, forskelsbehandling eller kønsstereotyper, som alle har en negativ indvirkning på deres trivsel på arbejdspladsen og udgør en trussel mod deres mentale sundhed og deres evne til at gøre fremskridt i deres karriere; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at træffe yderligere foranstaltninger til at tackle disse ugunstige forhold ved at sikre en korrekt gennemførelse af relevant lovgivning om bekæmpelse af forskelsbehandling samt kønssensitive programmer for livslang læring og arbejde med fagforeninger og civilsamfundsorganisationer;\n57. opfordrer medlemsstaterne til at udvikle og styrke nationale arbejdstilsynsorganer ved at give dem de økonomiske forudsætninger og finansielle og menneskelige ressourcer, således at de har en effektiv tilstedeværelse og derved sættes i stand til at bekæmpe usikkerhed i ansættelsen og ikkereguleret beskæftigelse samt forskelsbehandling på arbejdsmarkedet og løndiskrimination, navnlig med hensyn til ligestilling mellem mænd og kvinder;\n58. opfordrer medlemsstaterne til i fuld udstrækning at gennemføre direktiv 2006/54/EF og Kommissionen til at ændre direktivet og til blandt virksomhederne at fremme gennemførelsen af ligestillingsplaner, herunder tiltag om afskaffelse af kønsopdeling, udviklingen af lønsystemer og foranstaltninger til understøttelse af kvinders karriere; understreger den vigtige rolle, som ligestillingsorganer spiller med hensyn til at hjælpe ofre for forskelsbehandling, sætte ind over for kønsstereotyper; opfordrer medlemsstaterne til at vedtage love, som garanterer princippet om ligestilling og ligebehandling af mænd og kvinder på arbejdspladsen;\n59. gentager sin opfordring til Rådet om hurtigt at vedtage forslaget til Rådets direktiv om gennemførelse af princippet om ligebehandling af alle uanset religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering;\n60. opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at garantere social sikkerhed, social sikring og aflønning i tilfælde af sygeorlov, således at det er muligt at skabe en reel balance mellem arbejds- og privatliv;\n61. påpeger, at "livskvalitet" er et bredere begreb end "levevilkår" og henviser til den overordnede trivsel hos personer i et samfund, idet en række dimensioner af den menneskelige eksistens anses or at være afgørende for et velafbalanceret menneskeliv(39);\n62. understreger, at uligheder med hensyn til fritid og en ulige fordeling af ansvar mellem kvinder og mænd kan have konsekvenser for kvindernes personlige udvikling, indlæring af nye færdigheder og sprog samt deltagelse i det sociale, politiske, kulturelle og samfundsmæssige liv og navnlig for kvinders økonomiske situation;\n63. understreger, at enhver form for forskelsbehandling af kvinder, herunder kønsmæssig opdeling, løn- og pensionsforskelle, kønsstereotyper og et højt stressniveau som følge af kampen for at forene arbejds- og privatlivet, er afspejlet i kvinders høje grad af fysisk inaktivitet og har en enorm indflydelse på deres fysiske og mentale sundhed(40); understreger vigtigheden af at bekæmpe stereotyper ved at fremme og forsvare ligestilling mellem kønnene på alle stadier i uddannelsessystemet, fra grundskolen og opefter; opfordrer medlemsstaterne og arbejdsmarkedets parter til at gennemføre og støtte oplysnings- og informationskampagner og programmer, der fremmer ligestilling mellem kønnene og bekæmper stereotyper;\n64. understreger betydningen af livslang læring for arbejdstagerne personlige udvikling, bl.a. for at holde trit med stadigt skiftende arbejdsvilkår; tilskynder Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme livslang læring; opfordrer Kommissionen, medlemsstaterne og arbejdsmarkedets parter til at udvikle og iværksætte en politik for orlov til almen og faglig uddannelse, erhvervsuddannelse under ansættelsen og livslang læring, herunder også i andre medlemsstater end deres egen; opfordrer dem at tilbyde uddannelse på og uden for arbejdspladsen, herunder betalt uddannelsesorlov, til alle arbejdstagere, navnlig dårligt stillede arbejdstagere og med særlig vægt på kvindelige arbejdstagere i sektorer, hvor kvinder strukturelt er underrepræsenteret;\n65. opfordrer medlemsstaterne til i samarbejde med Kommissionen at udveksle god praksis om incitamenter for familier såsom kort til gratis offentlig transport, familierabatter på kulturelle attraktioner og turistattraktioner og rabatter på uddannelses- eller erhvervsuddannelsesrelaterede produkter eller tjenester;\n66. opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at bekæmpe sociale og økonomiske uligheder; opfordrer medlemsstaterne til at fremme tiltag, som tilsigter af indføre forsvarlige minimumsindkomstordninger i overensstemmelse med national praksis og hævd for at sætte folk i stand til at leve et værdigt liv, medvirke i fuld udstrækning i samfundslivet og leve uafhængigt igennem hele livet;\n67. beklager den situation, mange bedsteforældre står i, hvor de i en alder, hvor de burde nyde roen og en velfortjent pensionering, oversvømmes med familiepligter, da de er nødt til at passe deres børnebørn, fordi deres børn ikke er i stand til at skabe balance mellem arbejds- og familieliv uden deres hjælp;\nEFT L 348 af 20.1.1998, s. 1.\nEFT L 68 af 20.1.1998, s. 13.\nEFT L 353 af 20.1.1998, s. 7.\nEFT L 180 af 20.1.1998, s. 1.\nEFT L 303 af 20.1.1998, s. 16.\nEFT L 299 af 20.1.1998, s. 9.\nVedtagne tekster, P8_TA(2016)0059\nVedtagne tekster, P8_TA(2015)0207\nVedtagne tekster, P7_TA(2013)0375.\nVedtagne tekster, P8_TA(2015)0050\nVedtagne tekster, P8_TA(2015)0218\nVedtagne tekster, P8_TA(2015)0351\nVedtagne tekster, P8_TA(2016)0042\nVedtagne tekster, P8_TA(2016)0226\nEUT C 175 E af 8.3.2012, s. 8.\nDen 3073. samling i Rådet for Beskæftigelse, Socialpolitik, Sundhed og Forbrugerpolitik), Bruxelles, den 7. marts 2011\nEurofound (2015): Første resultater: Den europæiske undersøgelse af arbejdsvilkårene.\nEurofound (2013): Pasning af børn og andre afhængige: Konsekvenserne for unge arbejdstageres karriere.\nData fra Eurostat for 2010, Kommissionens rapport fra 2015 om ligestilling mellem kvinder og mænd i Den Europæiske Union (SWD(2016)0054)\nEurofounds europæiske undersøgelse af livskvalitet 2012\nEurofound (2015) Førskolepædagogik: Arbejdsvilkår, uddannelse og kvaliteten af ydelser – en systematisk gennemgang)\nKommissionens rapport af 29. maj 2013 med titlen "Barcelonamålene: Udvikling af pasningsmuligheder for små børn i Europa med henblik på bæredygtig og inklusiv vækst" (COM(2013)0322).\nEurofound (2013) Pasning af børn og andre afhængige: Konsekvenserne for unge arbejdstageres karriere.\nRapport fra Eurofound med titlen "Sustainable work over the life course: Concept paper (2015).\nCedefop undersøgelsesdokument: Uddannelsesorlov. Politikker og praksis i Europa, 2010.\nKommissionens henstilling af 20. februar 2013 om investering i børn: Hvordan man bryder den onde cirkel for de socialt udsatte (2013/112/EU).\nEuropa-Parlamentets beslutning af 8. oktober 2015 om anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/54/EF af 5. juli 2006 om gennemførelse af princippet om lige muligheder for og ligebehandling af mænd og kvinder i forbindelse med beskæftigelse og erhverv, P8_TA(2015)0351.\nEuropa-Parlamentets beslutning af 12. maj 2016 om gennemførelsen af Rådets direktiv 2010/18/EU af 8. marts 2010 om iværksættelse af den reviderede rammeaftale vedrørende forældreorlov, der er indgået af BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP og EFS, og om ophævelse af direktiv 96/34/EF, P8_TA(2016)0226..\nEurofounds rapport om tendenser inden for jobkvalitet i Europa (2012) og Eurofounds rapport om konvergens og divergens af jobkvalitet i Europa 1995-2010 (2015)\nRådets direktiv 97/81/EF af 15. december 1997 om rammeaftalen vedrørende deltidsarbejde, der er indgået af UNICE, CEEP og EFS,\nEurofounds undersøgelse af arbejdsvilkårene i EU.\nEurofounds tredje undersøgelse af livskvalitet\nEuropa-Parlamentets Generaldirektorat for Unionen Interne Politikker, undersøgelse fra marts 2016 med titlen "Differences in Men’s and Women’s Work, Care and Leisure Time".\nI løbet af de seneste årtier er forening af arbejds-, privat- og familieliv blevet anerkendt som en grundlæggende rettighed. Selvom der allerede er taget visse initiativer både på europæisk og nationalt plan, er dette stadig et område, hvor der er behov for yderligere fremskridt for at sikre en tilfredsstillende balance mellem arbejds- og privatliv for alle. Dette vil ikke kun forbedre en persons eget velbefindende, men gavner også samfundet som helhed, navnlig fordi mennesker med en tilfredsstillende balance mellem arbejds- og privatliv er mere produktive på arbejdspladsen. Dette kræver en ændring af arbejdsmiljøet, samt at man går væk fra den idé, at (betalt) arbejde er den eneste nyttige og værdifulde måde for en person at bruge sin tid. Det er endvidere vigtigt at indarbejde en livscyklustilgang til politikker til forening af arbejds- og familieliv for at sikre, at alle er støttet på forskellige tidspunkter i deres liv og kan deltage aktivt på arbejdsmarkedet og i samfundet som helhed.\nEuropa-Parlamentet har besluttet at udarbejde denne initiativbetænkning for at skabe større opmærksomhed omkring denne debat og få Kommissionen til at intensivere sit arbejde på dette område i almindelighed, men også mere specifikt som en reaktion på køreplanen og den offentlige høring, der blev offentliggjort i 2015, med titlen "Nyt afsæt for at klare udfordringerne i forbindelse med balancen mellem arbejds- og familieliv for erhvervsaktive familier". Formålet med dette initiativ fra Kommissionen er at øge kvindernes beskæftigelsesfrekvens ved at modernisere og tilpasse EU's nuværende retlige rammer og politikrammer til nutidens arbejdsmarked for at gøre det muligt for forældre med børn og/eller andre plejekrævende pårørende bedre at skabe balance mellem familie- og arbejdslivet, give mulighed for en mere ligelig fordeling af pasnings- og plejeansvaret mellem kvinder og mænd og styrke ligestillingen på arbejdsmarkedet.\nEfter ordførernes mening - idet de hilser Kommissionens initiativ velkommen - er behovet for at modernisere rammen for balance mellem arbejds- og familieliv på EU-plan indlysende af flere grunde: Samfundet har oplevet demografiske ændringer, der har foranlediget flere pasnings- og plejebehov og nye måder at tilrettelægge arbejdet på, arbejdsløsheden ligger fortsat på et hidtil uset højt niveau, mangfoldigheden i familieforhold og forældreordninger er steget, forældrerollen har stadig slående negative konsekvenser for kvinders beskæftigelse, og den nuværende EU-ramme er langt fra i stand til at håndtere det meget vigtige aspekt af vedvarende kønsbestemte uligheder.\nKvinder er stadig bedre kvalificerede og klarer sig endog bedre end mænd med hensyn til uddannelsesmæssige færdigheder(1), og alligevel er de fortsat underrepræsenterede på arbejdsmarkedet eller ansat i stillinger, der ligger under deres kvalifikationsniveau. Generelt lave lønninger, en højere koncentration af deltidsarbejde og større afbrydelser i karrieren på grund af pasning eller pleje af andre (børn og/eller plejekrævende pårørende) bidrager til, at kvinder er i højere risiko for fattigdom og social udstødelse og bevirker en stor kønsbetinget pensionsforskel (40 %). Dertil kommer, at den kønsbestemte forskel i beskæftigelsesfrekvensen forårsager øget fattigdom blandt børn og husholdninger generelt i familier, hvor kun den ene af forældrene er beskæftiget. Endelig påvirker manglen på løsninger til at bringe balance i arbejds- og privatlivet folks beslutninger med hensyn til at forlade arbejdsmarkedet eller reducere deres arbejdstid efter at have fået børn og/eller i forbindelse med behovet for pasning af et plejekrævende familiemedlem, valget om overhovedet at få børn, og i så fald hvornår og hvor mange, hvilket har en vedvarende negativ indvirkning på Europas demografi, som vi ikke har råd til. Sammenfattende kan det anslås, at den kønsbetingede forskel i beskæftigelsesfrekvensen koster EU omkring 370 mia. EUR om året, eller 2,8 % af EU's BNP(2).\nFormålet med denne rapport og generelt med politikker til at skabe balance mellem arbejds- og privatliv er ikke kun at fremme ligestilling inden for beskæftigelse og andre områder af livet, men også at give børn mulighed for at nå deres fulde potentiale ved at give dem adgang til førskoleundervisning og børnepasningsordninger af høj kvalitet, adgang til fritids-, kultur- og sportsaktiviteter og tid sammen med deres forældre. Passende politikker til at skabe balance mellem arbejds- og privatliv vil også bidrage til at sikre en højere livskvalitet og større sikkerhed for andre plejeafhængige personer, især ældre pårørende og omsorgsafhængige personer med handicap eller langvarige sygdomme.\nOrdførerne er dybt foruroliget over, at de nuværende ordninger, der er gældende i medlemsstaterne, ikke altid forbedrer, og endog forværrer, situationen og skaber negative virkninger for velfærden for alle involverede samt for deres beskæftigelsesfrekvens og produktivitet. Der er behov for en stærk indsats både på europæisk og nationalt plan for at indføre lovgivningsmæssige foranstaltninger, herunder vedrørende de forskellige typer orlov, kombineret med ikke-lovgivningsmæssige foranstaltninger, såsom oplysnings- og informationskampagner, kontrolmekanismer og overvågning af situationen.\nOrdførerne er overbevist om, at der for at forene arbejds-, privat- og familielivet ikke findes en "one-size-fits-all"-løsning, og at den rette balance skal findes for hver enkelt person i forhold til vedkommendes personlige og familiemæssige behov.\nDer behov for tiltag på EU-plan for at forbedre balancen mellem arbejds- og privatliv\nDet er på tide, at EU træffer foranstaltninger til at fremme en opadgående konvergens blandt medlemsstaterne for så vidt angr løsninger til at skabe balance mellem arbejds- og privatlivet. Det er afgørende, hvis vi skal opnå virkelig ligestilling mellem kvinder og mænd, bekæmpe fattigdom blandt erhvervsaktive, kvinder og børn, gøre bedre brug af folks færdigheder og talenter og træffe foranstaltninger til at håndtere de demografiske udfordringer i EU. Der er både behov for at modernisere den eksisterende EU-lovgivning, afhjælpe mangler i eller manglende lovgivning på visse områder samt for at styrke koordineringen mellem medlemsstaterne for at sikre lige konkurrencevilkår med hensyn til omkostninger og fordele ved sådanne politikker.\nTilstrækkelige ordninger med delt orlov. Manglen på betalte orlovsordninger for fædre i forhold til mødre eller utilstrækkelige incitamenter til at anvende eksisterende ordninger forstærker uligheden mellem kønnene, når arbejds- og familie/plejeforpligtelser skal fordeles mellem mænd og kvinder, i stedet for at tackle den. Da kvinderne er de største brugere af familierelateret orlov, er deres stilling på arbejdsmarkedet svækket for så vidt angår beskæftigelsesmuligheder, løn og karriereudvikling, samtidig med at mændene ikke støttes i eller motiveres til at tage sig tid til at være sammen med og passe deres familie. For at løse dette opfordres Kommissionen i denne betænkning til, at:\n- fremlægge et forslag om revision af direktivet om gravide arbejdstagere (barselsorlov) 92/85/EØF, der er helt tilbage fra 1992, og som blev vedtaget under EU's kompetence med hensyn til sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen. Det nuværende direktiv indeholder bestemmelser om 14 ugers betalt barselsorlov og beskyttelse mod afskedigelse. Revisionen bør sigte mod at forlænge barselsorloven med løn med forskellige betalingsmodeller med henblik på at tilgodese specifikke behov og traditioner i de forskellige medlemsstater\n- fremlægge et forslag til direktiv om fædreorlov for at sikre, at mænd påtager sig deres del af ansvaret for pasning, og som fastsætter en minimums obligatorisk og ikke-overførbar lønnet forældreorlov;\n- fremlægge en rapport om gennemførelsen af direktiv 2010/18/EU om forældreorlov\n- fremlægge et forslag til direktiv om plejeorlov, som et supplement til økonomisk overkommelig professionel pleje, som giver arbejdstagere mulighed for at passe plejeafhængige pårørende.\nUnder krisen har økonomiske stramninger ført til mangel på tilgængelige og økonomiske overkommelige pasnings- og plejefaciliteter af høj kvalitet for børn, ældre slægtninge, handicappede eller syge familiemedlemmer, hvilket lægger pres på personer, og navnlig kvinder, for at få dem til at reducere deres arbejdstid, vælge deltidsarbejde eller afbryde deres karriere. Dette hindrer i sidste instans deres deltagelse på arbejdsmarkedet samt deres beskæftigelsesmæssige og personlige udvikling. Det er derfor nødvendigt at ændre stereotyperne om mænds og kvinders roller og gå over til et samfund, hvor kvinder og mænd har lige store indkomster og deltager på lige fod i plejeopgaver.\nKrisen har endvidere forårsaget en stigning i antallet af fattige arbejdstagere i hele Europa, hvor mennesker bliver nødt til at arbejde mere og længere og endog kombinere flere job for at opnå en anstændig indkomst. Konsekvenserne for kvinder har været endnu større, da de generelt allerede tjener mindre end mænd for samme arbejde. Det er derfor vigtigt at sikre, at der udvikles foranstaltninger, der sikrer tilstrækkelige lønninger for alle arbejdstagere, og at den kønsbestemte lønforskel udlignes.\nForståelse af arbejdsordningers betydning og fremme af god praksis. Forskellige ordninger for tilrettelæggelse af arbejdet, f.eks. fjernarbejde, fleksible arbejdstider og deltidsarbejde må aldrig være en pligt, men skal altid forblive en valgmulighed for den pågældende arbejdstager, så det ikke medfører en ekstra byrde for de personlige og familiemæssige forhold for både kvinder og mænd.\nDet er kun muligt at skabe arbejdsmarkedsbetingelser, der fremmer en god balance mellem arbejds- og privatliv, og opnå livskvalitet, hvis mennesker har tilstrækkelig tid uden for arbejdslivet til personlig udvikling, f.eks. gennem uddannelse, og til fritid. Kommissionen bør derfor intensivere sine tiltag over for medlemsstater, der ikke fuldt ud har gennemført arbejdstidsdirektivet. Desuden opfordres medlemsstaterne til at etablere foranstaltninger til at støtte uddannelses- og efteruddannelsesorlov og karrierepauser.\nI 2014 havde 42,3 % af kvinder (30-34-årige) en videregående uddannelse sammenlignet med 33,6 % af mændene.\nEurofound (kommende), "The Gender Employment Gap – Challenges and Solutions" anslår de offentlige finansieringsomkostninger (indkomstoverførsler/ydelser) samt tab af indtægt (f.eks. tab af indtægter, tabte skatteindtægter og socialsikringsbidrag) af den kønsbetingede forskel i beskæftigelsesfrekvensen.\nUdvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og\nOrdførere: Vilija Blinkevičiūtė, Tatjana Ždanoka\nMindretalsudtalelse fra Beatrix von Storch, medlem af Europa-Parlamentet og EFDD\nEU betragter i første række kvinderne som arbejdstagere. Ifølge 2020-dagszordenen skal 75 % af dem integreres på det formelle arbejdsmarked. Valgfrihed er udtrykkeligt ikke ønskelig. De samme kvinder (i den fødedygtige alder) skal bruges til at løse den demografiske krise som mødre. To uforenelige politikker konkurrerer om den samme målgruppe. Familien er taberen. EU-traktaten kender nemlig kun arbejdstagere og ikke fædre og mødre. Alligevel vil EU styre familielivet og fastsætter værdier og normer i familien. Denne betænkning legitimerer omprogrammeringen af mennesker til i ubegrænset omfang at stå til rådighed for arbejdsmarkedet. Det drejer sig overhovedet ikke om familie og forældreansvar men om tilpasningen af alle kvinder til arbejdsmarkedet EU definerer forældreansvar som en af de største hindringer for (fuldtids)beskæftigelse. De kender vi allerede fra "Kommunismens ABC, paragraf 79 om førskoleundervisning (1920): "Samfundets opdragelse af børn giver det socialistiske samfund de bedste muligheder for at opdrage den kommende generation med den mindst mulige indsats og de mindst mulige ressourcer. ... Det medfører enorme økonomiske fordele. ... Millioner af kvinder kan indgå i produktionen, hvis samfundet overtager opdragelsen af børn. De fritages for det åndsfortærende husarbejde og det uendelige antal småopgaver, som er forbundet med opdragelsen af børn i hjemmet." Det er jeg modstander af.


I midten af 1990erne spillede jeg med nogle år i ”Løgumkloster Brassband”. Medlemmerne var mest mænd: Skoleinspektøren, maskinarbejderen, slagtermesteren, landmanden, etc. Halvgamle mænd, der endelig havde fået lidt fri fra børnene, motorerne, kødet, dyrene og konerne. Så skulle de hen i skolens festsal og afreagere og få alle aggressionerne ud ved at spille nogle rigtige ”John Plilip Sousa marcher”.\nEt år lykkedes det den dynamiske dirigent, der musikalsk var til mere end Sousa-marcher, at få orkestret til at give en kirkekoncert i Løgumkloster kirke. En kæmpestor katedralkirke med pæn efterklang. Åbningsnummeret var for 8 trompeter. 2 trompeter i hvert hjørne af kirken. Og hver tone kom skiftevis fra hvert hjørne. Nummeret var ikke særligt svært at spille (ift. Sousa-marcher-ne), men det havde en enormt effekt. Fordi tonerne fra de 4 hjørner og de medhørende ekkoer for tilskuerne flettede sig sammen i det store kirkerum i forskellige dynamiske klange, som lydvindstød, der til slut forsvandt op under hvælvingerne.\nMåske er det på samme måde, ordene i dagens Johannestekst er blevet brugt på i de miljøer, hvor Johannesevangeliet er blevet til? Muligvis et klosterlignende miljø, måske et sted i Syrien? Hvor brødrene har mødtes til fælles, meditative læsninger. Måske I en hule med rumklang som kirkerne senere i Kappadokien, der er udhugget i klipperne. Måske har de læst en sætning hver – og ordene har flettet sig sammen som dynamiske klange, hvorved de nærmest har smagt på ordene og erfaret Jesu herliggørelse? Man antager, at det særligt var de nydøbte brødre, der på denne måde kunne indleve sig i det kristne, johannæiske tankeunivers.\nFilmskuespilleren Thure Lindhardts far, Mogens Lindhardt (en af de mest originale teologer i DK) skrev for år tilbage om disse specielle tekster, vi prædiker over i tiden mellem påske og pinse fra Johannes Evangeliet. Den ide, han gør sig til talsmand for, er, at teksterne er opbygget som ”kiasmer”: dvs. omkring et vendepunkt i teksterne er der en række udsagn, der spejler sig i hinanden.\nSom trompeterne i hvert hjørne sender ekkolyd rundt i katedralen, sådan er der i Johannesteksten en række udsagn, der er ekkoer af hinanden. Beregnet til meditation. Til kontemplation. Og noget, der minder om suggestion.\nMen hvilke vendepunkter/nøgleord i teksten er det da, de nydøbte sad og mediterede over?\nFor det første: 1) at vi som kristne er udsendt til verden. Dagens tekst handler om det ansvar, vi som kristne får tildelt, når nu den opstandne Jesus er draget bort fra Jorden (Kristi Himmelfartsdag) og er gået over i det usynlige og indoptaget i Gud.\nFor andet: 2) at vi som Jesu venner/disciple i dag/ som kirke skal ”være ét”.\nVi skal således:\n1) fortsætte den åbenbaring, der kulminerer med Kristus, og\n2) vi skal gøre det ved at være ét.\nDet er det testamente, Jesus giver os. Det er den arv til os, han efterlader sig. Og som vi kan leve af og bygge kirke på. Og vi skal ikke være i tvivl. For er Gud for os, hvem kan da skille os fra Guds kærlighed i Kristus Jesus?\nFor det første: vi skal vise verden. (Man plejer at sige at kristne ikke skal leve af verden men leve i verden.). Evangelisten Matthæus taler om, at de kristne skal være ”jordens salt”. Hvad vil det sige? Her kan H.C. Andersen være til hjælp. Med hans ikke særlig kendte eventyr om ”Sneglen og Rosenhækken”:\n”Rundt om Haven var et gærde af Nøddebuske og udenfor var Mark og Eng med Køer og Faar, men midt i Haven stod en blomstrende Rosenhæk, under den sad en Snegl, den havde Meget i sig, den havde sig selv”\nH,C. Andersen er ikke kun for børn. Det her er bidende ironi. Sneglen fremstilles som et selvoppustet, selvsikkert, selvoptaget individ, der har nok i sig selv, mens rosenhækken blot gør det, den er skabt til: nemlig at sætte roser.\nDermed er der to vidt forskellige holdninger til verden tilstede i eventyret: Sneglen har nok i sig selv, (HCA lader den sige): »Verden kommer mig ikke ved! Hvad har jeg med verden at gøre? Jeg har nok med mig selv og nok i mig selv«. Rosenhækken derimod sætter roser til glæde for alle: »Der kom fra jorden en kraft op i mig, der kom en kraft fra oven, jeg fornam en lykke, altid ny, altid stor, og derfor måtte jeg altid blomstre; det var mit liv, jeg kunne ikke andet«. Rosenhækken spørger, hvad sneglen giver verden? Og sneglen svarer: »Hvad jeg gav? Hvad jeg giver? Jeg spytter af den! Den dur ikke! Den kommer ikke mig ved«. Og så kitter den sig til. Og gemmer sig inde i sneglehuset – som mange i dag putter sig bag en skærm. Eller hækken.\nKun ved at være i verden som rosenbuske kan vi løse den opgave, vi har. Det er det, Jesus beder Gud om at hjælpe os til.\nMen hvordan kan vi sætte roser i verden? Martin Luthers svar var: Ved at du tjener din Gud og din næste i ”kald og stand”. Dvs. en blikkenslager, en kontorassistent, en lærer, en reklamemand tjener sin Gud og næste ved at gøre deres arbejde så ærligt som muligt og med udfoldelse af al deres flid og dygtighed. Ja, det gælder selv for brugtvognsforhandlere. Og præster.\nMen ikke kun i vort arbejdsliv skal vi være som rosenbuske. Også vort samliv med hinanden skal være præget af venlighed, høflighed og glæde. En kristen har pligt til at være glad, siger Paulus ganske provokerende.\nOg så det andet: at vi som Jesu venner/Jesu disciple i dag/ som kirke skal vi ”være ét”. For det er godt at være eet ligesom Faderen og Sønnen. Jamen, kirkerne er da vildt splittede?\nJo, det kan være en anfægtelse, at verdens kirker er så splittede som de er. Men man kan også vende den rundt og sige, at de kristne kirker de sidste 2000 år har været utrolige dygtige til at inkulturalisere sig i det mest forskellige samfund og kulturer. Dermed bliver de nødvendigvis forskellige. Fordi kristendommen hele tiden udvikler sig, også i dens udtryksformer.\n”At vi skal være et” behøver derfor ikke at blive opfattet som en enhed af organisatorisk art. Som Jesus og Gud er et, er de troende også ét i Jesus, dvs. i kraft af troen og ikke i kraft af nogen menneskeskabt, fejlbarlig organisation.\nGives der en kristen etik? Spørgsmålet trænger sig på denne søndag. For efter Kristi Himmelfart er det menighedens ethos, der nu skal vidne om Gud og om Guds kærlighed overfor verden. Johannesevangeliet er til gengæld ekstrem upræcis med, hvordan det skal udmøntes: »At være ét«, at »tjene hinanden«, »elske« osv. Næsten lige så upræcist som H.C. Andersen, der taler om: ”At sætte roser til glæde for andre”.\nDet er både besværligt og befriende. Besværligt, fordi det så er op til den enkelte at drage de etiske implikationer af kærlighedsbuddet. Befriende, fordi håndfaste regler altid mangler sans for det situationsbestemte og ofte virker ekskluderende, fordi det bliver hensynet til reglerne og ikke hensynet til næsten, der er i centrum. Det er besværligt, men også befriende.\nI dag har disse ord om at være udsendt og om at være ét lydt og klinget under hvælvingerne her i Sæby kirke!\ndu som var, er og bliver én sand, treenig Gud,\nProvst, Sæby Sogn\n749, 449, 331// 321, 335, 725\nAf Jesu sidste bøn\nJoel 3,1-5 Rom. 8,31b-39 eller Ap.G. 1,12-14\nPrædikener fra 6. søndag efter påske Prædikener af Viggo Ernst Thomsen


DE HØJREORIENTEREDE SVIN: Hold nallerne væk fra TinTin. Mr. Spielberg !\nMåske burde vi søge om statsstøtte til at filmatisere Herge`s mesterværk, Tintin i Congo !\nHer i partiet har vi en vis beundring for Steven Spielberg.\nHan laver ganske vist rædselsfulde og barnlige film.\nTænk blot på tåkrummende blockbustere som børnefilmen E.T. og den lettere etnocentriske Indiana Jones.\nMen han kan tjene knapper, og han er en god republikaner, og det er to ting vi her i partiet sætter stor pris på.\nMen nu er turen kommet til Tintin, som også skal hollywoodificeres, og her må vi sige stop.\nB.T., kvindernes overfladiske sladreorgan nr. et, skriver idag :\nSpielberg napper TinTin\nSelvom hele verden med spænding venter på den nye Indiana Jones' film, har instruktør Steven Spielberg allerede kastet hjertet ind i sit næste projekt. 'Tin Tin'.16. maj 2008, 15:41 Opdateret den 17. maj 2008, 0:55 Af Susanne Johansson I CANNES\nDer er planlagt tre film. Og fra starten har aftalen været, at Spielberg skulle lave nummer ét, instruktør Peter 'Ringenes Herre' Jackson den anden. Mens nummer tre var mere usikker.Men tilsyneladende er den spøjse tegneserie-helt så sjov at arbejde med, at Spielberg og Jackson nu har besluttet, at instruere den tredje film sammen.- Peter og jeg er partners, som Spielberg siger.Mens titelrollen skal spilles af Thomas Sangster, skal Andy Serkis – der var Gollum i 'Ringenes herre' tage sig kærligt af Kaptajn Haddock.\nVi kan kun sige : Hold nallerne væk.\nTinTin kan ikke sættes på film, og da slet ikke i tidens politisk korrekte og feminiserede verden.\nTinTin-bøgerne er blottet for kærlighed og sex, og de kvinder der optræder i serien udstilles som nogle tåbelige furier, som Bianca Castafiore, eller de rene hekse, som fx. general Alcazars kone, som han på ynkelig vis kalder "min due".\nPå amerikansk film må man, i den politiske korrektheds navn, snart hverken ryge eller drikke, eller kalde etniske minoriteter for fnadderaber. Så hvordan ialverden skulle der være plads til seriens absolut mest menneskelige figur, Kaptajn Archibald Haddock ?\nTitin er så farveløs, både i sin spejderdrengeagtige personlighed, og i sit udseende, at han vil være en kedelig figur at arbejde med for selv den bedste skuespiller.\nDer er gjort et enkelt forsøg på at få Tintin overført til lærredet i filmen "Tintin og de blå appelsiner". Det faldt ikke heldigt ud.\nVi frygter at en spielbergsk Tintin får gjort kaptajn Haddock til ikke-rygende afholdsmand, og får Tintin til at forelske sig i et eller andet stupidt kvindfolk.\nHerge, Tintins skaber, var forøvrigt ret hånlig over for USA.\nI en sekvens i Tintin i Amerika kommer prototypen af den "onde" kapitalist og giver en indianerhøvding nogle penge med bemærkningen : "Her, gamle hornugle. 25 dollars. I får en time til at forsvinde"\nDerfor vil Spielberg selvfølgelig satse på de mere adventure-agtie Tintin-albums som Soltemplet og Racham den Rødes skat.\nVi imødeser resultatet med skepsis og krumme tæer.\nMåske skulle vi her i partiet søge statsstøtte til at filmatisere mesterværket Tintin i Congo. Så kunne vi måske langt om længe få den racismedom, som vi så længe har ønsket os.\nIndsendt af Kvinder tænder på ...? kl. 10.30\nTintin er i sig selv absolut ingenting. Hergé tegnede ham med et intetsigende rundt ansigt, ingen humor, lutter spejderdyder. Han ryger ikke, han drikker ikke, han går i korte bukser. Selv Terry har mere personlighed end Tintin.\nTintin er ikke helten i historierne. Han er en katalysator for den kreds af vanvittige og groteske figurer, der omgiver ham, og som driver historien frem.\nMan kan frygte, at Spielberg gør ham til slags Indiana Jones og glemmer "bi"personerne, som er de egentlige helte/skurke.\n17. maj 2008 kl. 14.53\nSom det skrives på Wikien (http://en.wikipedia.org/wiki/Tintin_in_the_Congo):\n"In August 2007, a complaint was filed in Brussels, Belgium, by a Congolese student, Bienvenu Mbutu Mondondo, who was studying political science, and claimed the book was an insult to the Congolese people. Public prosecutors are investigating, and the Centre for Equal Opportunities and Opposition to Racism warned against political over-correctness.\nPublishers Weekly reported on October 1, 2007, that "Little, Brown Books for Young Readers, which had been planning to publish Tintin in the Congo... has quietly pulled the title from its fall list"\nJag har ikke læst den siden jeg var helt lille. Tror sgu jeg skal finde den frem igen.\n27. maj 2008 kl. 17.54


Læger flyttede væk fra de bekymrede raske og hen til de ubekymrede syge\nSkrevet af Hani Abu-Khalil den 5. maj 2022 . Skrevet i Almen praksis.\nEn gruppe læger fra Aarhus kørte sur i de mange ressourcestærke, ’bekymrede raske patienter’ i Aarhus og flyttede til Grenå for at være læger for de mere ressourcesvage, ’ubekymrede syge.’\nAmbitionen er at være med til at dæmme op for skævheden i sundhed og bekæmpe ulighed med ulighed helt lavpraktisk blandt andet ved at give nogle patienter status af stjernepatienter.\n“Vi prøver at slå til lyd for et proaktivt sundhedsvæsen, som rækker ud til de borgere, der har brug for det, og insisterer på at give mest til dem, der har størst behov,” forklarer Mogens Vestergaard, medejer af Lægefællesskabet i Grenå og seniorforsker ved forskningscenter for Almen Praksis på Aarhus Universitet. Han suppleres af sin kollega og partner i Lægefællesskabet, Jannik Falhof.\n“Norddjurs er et udsat område på stort set alle parametre: Uddannelse, arbejdsløshed, misbrug, rygning, børnedødelighed og brugen af sundhedsydelser.”\nDa Jannik Falhof havde sin klinik i Aarhus midtby, var patienterne langt fra dem, han ser flest af i dag i Grenå. I Aarhus var det primært unge studerende og børnefamilier, som alle var ressourcestærke, og det betød mange besøg af raske patienter.\n“Der var mange bekymringer blandt børnefamilier og unge mennesker, som ikke var syge, men som troede, de var det, og som brugte sundhedsvæsenet relativt meget. Det kørte jeg lidt sur i til sidst,” forklarer Jannik Falhof.\nUde i klinikken i Norddjurs er mange af de ’bekymrede raske’ borgere erstattet af ’ubekymrede syge,’ fortæller Jannik Falhof:\n“Forskellen på at være læge herude er, at når en patient kommer ind på vores klinik, kan der være 17 forskellige ting, man kan tage fat på hos en patient, frem for en patient i storbyen, der har en bekymring om en trykken for brystet og ellers ikke fejler noget. Dem, der kommer med en trykken for brystet herude har også sukkersyge, angst, misbrug, overvægt, de ryger, er inaktive, har gigt og har ofte også gået med symptomerne i meget længere tid.”\nDe ubekymrede syge opsøger læge i meget mindre grad og ofte først, når det er for sent. Dette står i stærk kontrast til de bekymrede raske, som kommer ind med bekymringer, som i de fleste tilfælde viser sig ikke at være noget. I Lægefællesskabet har man forsøgt at sætte ekstra ind over for de ubekymrede syge, som har dårligere sundhedskompetencer, for at dæmme op for denne skævhed.\n“Vi har indført begrebet stjernepatienter om de borgere, der af den ene eller anden grund er dårligere til at opsøge egen læge,” fortæller Jannik Falhof. Der bliver i Lægefællesskabet gjort en ekstra indsats for at nå de borgere i form af fastere rammer og en opsøgende tilgang. Hver stjernepatient får tildelt et fast team bestående af en læge og en sygeplejerske, så patienten altid har kontakt til de samme mennesker og ikke ender som kastebold.\n“Her er sygeplejerskerne guld værd. De er enormt gode til at sikre struktur og opfølgning, så tingene foregår regelmæssigt,” siger Jannik Falhof.\nAf den grund har de også været nødt til at ansætte flere folk i form af både sygeplejersker og medicinstuderende:\n“Det gør vi for at honorere det behov, der er derude. I forhold til inde i Århus har vi dobbelt så meget personale,” fortæller han.\nIfølge Helle Terkildsen Maindal, professor i folkesundhed på Aarhus Universitet og formand-elect i Dansk Selskab for Folkesundhed, bunder uligheden blandt andet i en række sociale forhold, men også i store forskelle i borgeres sundhedskompetencer. Begrebet sundhedskompetence dækker over vores evne til at finde, forstå, vurdere og gøre brug af sundhedsinformationer. Vores sundhedskompetencer varierer på tværs af en lang række parametre såsom uddannelsesniveau, kognitive evner, tilknytning til arbejdsmarkedet, etnicitet og forståelsen for sundhedssystemet.\n“Vi har som borgere enormt forskellige sundhedskompetencer. Det betyder, at vi har meget forskellige forudsætninger til at håndtere vores sundhed og til at navigere i sundhedsvæsenets tilbud. En veluddannet person vil eksempelvis oftere skabe sig adgang til et helbredstjek i almen praksis uden nødvendigvis at have brug for det, mens en, der er mere udfordret, måske ikke så nemt vil have adgang til at få sit blodtryk målt forebyggende,” forklarer Helle Terkildsen Maindal.\nStrømlining i kommunerne\nSelvom de i Lægefælleskabet i Grenå har udviklet en måde at mindske uligheden på, er det langt fra omkostningsfrit. Økonomisk kan det langt bedre betale sig at have flere ressourcestærke patienter, fordi man skal bruge langt mindre tid på konsultationer og arbejdet udenom. Det kalder på en ændring i sundhedsvæsenet, herunder også i aflønning, mener Helle Terkildsen Maindal.\n“Det skal være attraktivt at arbejde personligt og differentiere i støtten til borgerne. Der skal være tid til at få identificeret, hvem der aktuelt er i en særlig risikosituation for eksempelvis kommunikationsbrist. Det kan vi alle være på forskellige tidspunkter i livet, men nogle er det bare mere end andre.”\nMogens Vestergaard er enig:\n“Sundhedsvæsenet kommer tit til at bruge tid på de bekymrede raske i stedet for de ubekymrede syge, fordi dem, der selv presser på, kommer til at fylde meget i et reaktivt sundhedsvæsen, der tager sig af dem, der selv henvender sig.\nHelle Terkildsen Maindal efterlyser mere sammenhængende forløb for borgerne med almen praksis som kerne. “Lige nu er der stadig en skarp opdeling i tre siloer: Kommunale sundhedsopgaver, almen praksis og hospitalsvæsenet. Den almene praksis bør være med til at binde de respektive borgerforløb bedre sammen.”\nDerudover bør der også være mere strømlining på tværs af kommunerne, mener hun\n“Lige nu har de 98 forskellige kommuner i princippet lige så mange forskellige tilbud, så det er svært for borgere og det øvrige sundhedsvæsen at have overblik over, hvad tilbuddene i den specifikke kommune er. Det skal ikke ensrettes, men strømlines mere. Kommunerne har for eksempel lige nu en stor opgave med at tilbyde indsatser med høj kvalitet rettet mod unge, der har det svært. Der kunne almen praksis aflastes.”\nMed en klar opgavefordeling, med høj kvalitet i alle indsatser, mener hun, man kan højne sundheden mest muligt hos danskerne, hvilket er målet med et sundhedsvæsen.\n“Vi kan ikke gøre alle raske, men vi kan hjælpe alle til at leve et liv med så højt et funktionsniveau og livskvalitet som muligt.”\nOg Jannik Falhof forstår ikke, at der ikke er flere alment praktiserende, der søger ud i de udsatte områder:\n“Man gør jo en kæmpestor forskel herude i forhold til inde i byen. Det kan godt være, det er hårdere at være læge herude, men det er også her, det er sjovest.”


• Køb Epoxy Resin på nettet – Klik for at se udvalget\nDesignfund.dk er pt. iblandt de førende e-butikker der sælger boligartikler. Butikkens sortiment består af opimod 4000 varer fra en række producenter. Webshoppens Trustpilot-vurdering på 8,9 af 10 er et udtryk for god tilfredshed hos kunderne. Ratingen er baseret på 826 bedømmelser, hvoraf 583 af dem giver topkarakter. På Facebook er 12763 mennesker tilhængere af Designfund.dk, og herpå har de modtaget 31 ratings med en middel rating på 4,2 af 5, som tillige er virkelig overlegent.\nDubuy.dk er i dag iblandt de bedste online butikker inden for boligartikler. Firmaets udvalg favner omkring 18000 produkter fra flere producenter. Netshoppens Trustpilot-vurdering på 8,7 ud af 10 viser god kundetilfredshed. Tallet er baseret på 2677 anmeldelser, hvoraf 2129 af dem giver topkarakter. På Facebook er 15637 brugere tilhængere af Dubuy.dk, og her har netshoppen modtaget 535 anmeldelser med en gennemsnitlig bedømmelse på 4,35 ud af 5, hvilket også er ualmindeligt imponerende.\nMoebelKompagniet.dk er pt. en af de mest populære internet foretagender med boligartikler. Webbutikkens udvalg består af på den anden side af 1500 varer fra forskellige producenter. Webbutikkens Trustpilot-vurdering på 9 ud af 10 giver indtryk af utrolig kundetilfredshed. Scoren er baseret på 239 anmeldelser, hvoraf 206 af disse giver topkarakter. På Facebook er 9539 mennesker tilhængere af MoebelKompagniet.dk, og her har virksomheden modtaget 109 bedømmelser med en gennemsnitlig vurdering på 4,9 af 5, som lige så vel er ualmindeligt godt.\nIllux.dk er i dag en af de førende online forhandlere med boligartikler. Deres udvalg omfatter opimod 1000 varer fra diverse brands. Netbutikkens Trustpilot-evaluering på 9,2 ud af 10 manifesterer god kundeloyalitet. Bedømmelsen er baseret på 235 ratings, hvoraf 194 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 7513 mennesker tilhængere af Illux.dk, og her har webbutikken modtaget 44 evalueringer med en gennemsnitlig score på 4,7 af 5, hvilket lige så vel er ualmindeligt imponerende.\nWallstickerland.dk er pt. iblandt de bedste online selskaber der sælger boligartikler. Butikkens sortiment består af over 500 produkter fra en række mærker. Butikkens Trustpilot-vurdering på 7,8 ud af 10 er et udtryk for stor tilfredshed hos kunderne. Ratingen er baseret på 59 vurderinger, hvoraf 41 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 39170 mennesker tilhængere af Wallstickerland.dk, og her har forhandleren modtaget 32 vurderinger med en middel score på 4,3 af 5, som også er yderst overlegent.\nEpoxy Resin handles på nettet\nDe fleste e-shops udlover heldigvis et hav af forskellige leveringsløsninger. Den mest anvendte er for nærværende at få sendt til en pakkeshop, så du selv har mulighed for at hente dine nye varer når der er mulighed for det. Leveringsmetoden er altså ret let, samt desuden ydermere den mest prisbevidste fragttype.\nDu kan ligeledes afveje for og imod at få produkterne sendt til dit hus eller til dit arbejde. Fragtløsningen er godt nok en lille smule dyrere, men derudover rigtig hensigtsmæssig. Den billigste leveringsløsning af epoxy resin kan ikke modsiges at være at hente ordren selv, som dog betinges af at du er i nærheden af epoxy resin internet butikkens hjemsted.\nLeveringstidspunktet er naturligvis ualmindeligt væsentlig såfremt man har behov for din pakke om et øjeblik, og herved er det altså afgørende at du checker det anslåede leveringstidspunkt på det pågældende produkt.\nEn del epoxy resin internet forretninger reklamerer med levering efter en enkelt hverdag på en lang række af deres produkter, som trods alt antager at der bestilles før et fast tidspunkt, sådan at de kan nå at få epoxy resin skippet afsted før lagerpersonalet holder fyraften.\nNogle enkelte online outlets garanterer fragt uden omkostninger, men i reglen kun såfremt der bestilles for et fastsat beløb. Derudover må man udvælge den mest betalelige leveringstype, hvilket typisk – om du bor tæt på Horsens, Frederikssund eller Bramming – vil blive at få fragtfirmaet til at bringe bestillingen til en pakkeshop.\nDet er i dag virkelig fremkommeligt for købere at søge sig frem til priser på epoxy resin på diverse internet butikker i Danmark, og for det har adskillige e-forhandlere været presset til at at mindske salgspriserne på en række af deres varer – til børn, samt også til voksne – enormt, og endda nogle gange frembyde portofri fragt.\nTil gengæld kan det til hver en tid være profitabelt at kigge forbi diverse shops på nettet efter epoxy resin tilbud før du gennemfører dit køb, således at man er sikret at modtage den bedste pris.\nMan bør lige meget hvad ikke overse, at hvis en e-butik forhandler epoxy resin for en udsalgspris der er usædvanlig fremragende, kan det mange gange være et tegn på en fup shop. Køb med betalingskort er på den anden side omsluttet af en lov, der begunstiger køber imod svindlende internet virksomheder.\nGenerelt går vi ind for køb med kort eller MobilePay. Som et alternativ burde du udnytte et tilbud fra eksempelvis ViaBill, ifald du foretrækker at finansiere betalingen ude i fremtiden.\nForud for at nogen køber epoxy resin hos en online webshop kunne de for at være sikker løbe igennem dens handelsaftale, dog er det oftest ikke særlig morsomt.\nEt alternativ kunne måske være at granske om e-butikken er verificeret af e-mærket, hvilket generelt er et fingerpeg om at online virksomheden lever op til gældende dansk lovgivning, samt at internet butikken ofte føres tilsyn med af fagfolk der er meget fortrolige reglerne. Desuden tilbydes du genvej til at blive assisteret, ifald du udsættes for problemer i processen med din ordre.\nLigeså er det klogt at kunden er oppe på mærkerne omkring de mest centrale forhold der gør sig gældende i forbindelse med bestillingen, fx hvilken returret på epoxy resin online forretningen tilbyder. Her er det tillige relevant, at man når som helst bevarer ens kvittering, således man i fremtiden vil kunne vidne om bestillingen, uden hensyn til om du er på udkig efter varer til en mand eller kvinde.\nTrustpilot forærer dig ganske pæne chancer for at eftersøge flere nuværende konsumenters reflektioner og derfor stiller vi forslag om, at du eksaminerer e-butikkens epoxy resin ratings før du placerer din ordre.\nFacebook medfører tilsvarende rigtig fine chancer for at få indsigt i online firmaets pålidelighed. Herinde er der nogle webshops hvor man kan meddele en bedømmelse af virksomhedens service, som desuden kan drages fordel af til at tage stilling til tidligere kunders oplevelser.\nVores side finansieres af annonceindtægter. Vi har et fast samarbejde med utallige e-shops i form af at vi markedsfører deres produkter, og modtager honorar i tilfælde af at de besøgende vi sender videre fuldfører en handel.\nInformationer angående epoxy resin og internet outlets ajourføres ofte, men vi tager ikke ansvar for ændringer der kan være iværksat siden vi senest opdaterede de anvendte oplysninger.


Photomusen: Ting til børneværelset - Kids Month er i gang!\nTing til børneværelset - Kids Month er i gang!\nKalenderen siger uge 41, og det betyder at Kids Month-udfordringen for alvor er gået i gang!\nI går tog jeg fat på et par kreative give aways, som er i gang i Blogland. I forbindelse med Kids Month vil jeg godt fremhæve Helena, som i forbindelse med denne udfordring har udlovet en af sine flotte tegninger. Denne gang er det Mumitroldene, som hun har lavet en tegning af. Kig forbi hendes blog og læs mere om, hvordan du kommer i betragtning til den flotte tegning.\nJeg er lidt i tænkeboks endnu. Jeg håber egentlig at finde på et eller andet nyt, og jeg har da også en ide, som jeg håber, at jeg når at blive færdig med. Jeg glæder mig meget til at følge alle de andre deltagere.\nIndsendt af Anita/Photomusen kl. 08.00\nEtiketter: blogudfordring, GiveAway, kidsmonth\nInge Burgaard 5. oktober 2015 kl. 08.43\nGlæder mig til at følge med.....\nHelena Engelbrecht 5. oktober 2015 kl. 12.18\nHvor er du sød, tak for din fine omtale ;-)\nIngrid Dahl-Madsen 7. oktober 2015 kl. 18.25\nGlæder mig til at se hvad du finder på:-) Jeg har været offline et par uger og er først blevet opmærksom på Kids Month i dag, men jeg vil da henvise til det denne måned på bloggen og har i dag lavet mit første Kids Month strik på bloggen:-)