Spies Rejser på Twitter\nGuerilla Marketingguerilla & viral markedsføring\nForside E-bøger Om bloggen— Om bloggen— Hvad er guerilla marketing?— Gæstebloggere Kontakt\n#Spies Rejser @Twitter\nInformation, Viral markedsføring\nAf:\tThomas Vig\nJeg faldt lige over det her på Twitter. Det er interessant at se hvordan danske virksomheder, det sidste halve års tid, er blevet voldsomt mere aktive på Twitter, end de var for bare et 1 år siden. Det hænger naturligvis sammen med at danskerne er blevet mere og mere aktive på det populære medie.\nDette er et fantastisk eksempel på Direct Marketing på Twitter. Det er en smart måde at skabe en direkte og ukonventionel kontakt til sin målgruppe på, som både skaber awareness og involvering lige med det samme. I dette tilfælde får Spies fx ført brugeren direkte over på sin hjemmeside. Desværre for Spies, købte Caroline Asmussen ikke noget hos dem denne gang, men mon ikke hun husker på Spies næste gang hun skal bestille flybilletter? :)\nLængere nede kan du læse mine tips til hvordan du, som virksomhed kommer i gang med Twitter.\nTips til hvordan du kommer i gang…\nSidder du ude i en marketingafdeling så kan du jo enten gøre ligesom Spies, der betaler en konsulent for at håndtere deres aktivering på Twitter – det er den nemme men også bekostelige løsning – men du kan jo også tage arbejdshandskerne på og selv gå i gang.\nJeg vil ikke gå ind i alle detaljerne omkring brug af # (hashtags), hvordan Twitter fungerer, og hvorfor det er super smart. Det kan du læse dig til ved en simpel søgning på Google :)\nStart med at lede efter jeres konkurrenter og se hvordan de gør, hvis de altså befinder sig på Twitter. Sørg for at bruge 10 minutter hver dag i to uger på at forberede dig lidt. Find så mange interessante social-media-eksperter, som overhovedet muligt. Begynd at følge dem, fordi de smider dagligt opdateringer op, som kan inspirere dig og lære dig noget. Du kan finde nogle af dem på min Twitterprofil under ”Following” ved at se deres ”Bio”.\nNår du føler dig stærk nok klædt på\nOpret en profil for virksomheden og brug en uge på at få den op og køre med et ordentligt profilbillede og et brandet baggrundsbillede, som jeres grafiker hurtigt kan sætte op. Skriv en relevant ”Bio” og begynd at ”tweete” en ting om dagen, som kan være relevant. I den første ”tweet” kan du oplagt skrive noget a la ” Så kom vi endelig på #Twitter: Følg os og få fremover relevante nyheder direkte fra os på kontoret :) vi glæder os til at følge jer”.\nDet næste skridt er at ”følge” de rigtige. Hvad mener jeg så med det? Jo sørg for at finde ud af hvad der er af relevante Twitterprofiler, som på en eller anden måde er med til at skabe dine leads. Det kan være nabovirksomheder, leverandører, kunder, konsulenter, ansatte, samarbejdspartnere, konkurrenter m.fl. Spies følger fx forskellige mediepersonligheder, tonsvis af social-media-eksperter samt brancherelevante profiler og visse konkurrenter såsom Tripadvisor, Norwegian, Escape Travel, Thomas Cook, Ving og Rejsefeber.\nVigtigheden i at følge så mange social-media-eksperter som muligt må ikke undervurderes. Det er dem, som spotter de interessante trends, og sjove gimmicks, som virksomhederne foretager sig på netop Twitter. De deler det de ser med en masse andre fordi de gerne vil vise de så det først. Det betyder, at hvis du gør det godt og skaber noget sjovt og relevant indhold på Twitter så skal de nok hjælpe dig på vej med omtale løbende. Se dem som din kanal for at få omtale på det du foretager dig på Twitter. Det her indlæg giver fx Spies omtale :)\nHvis du ikke har et budget du kan bruge på Twitter, eller hvis du sidder i en mindre virksomhed, så invitér dine kollegaer til en brainstorm og dialog, for at inddrage dem i hvordan alle kan bidrage til en samlet aktivering på Twitter.\nFor at du ikke selv ender med at skulle bruge al din tid på projektet, så sørg for at få aftalt med din chef, at alle, eller et udvalg af, de ansatte skal have et login til virksomhedens Twitterprofil. Således kan I uddelegere ansvaret for de daglige opdateringer og den daglige aktivitet. Sørg fx for at finde 5 kandidater, der vil være gode at have til at hjælpe dig med aktiveringsprojektet. Disse 5 kan du jo så aftale med, at de har en bestemt ugedag hver især, hvor de har ansvaret for jeres virksomheds Twitterprofil.\nFå alle i virksomheden med\nSørg for at få alle internt i virksomheden med på bølgen. Jo flere der er med dig, desto nemmere bliver det at få skabt mest mulig aktivering. Du vil sikkert opleve modvillighed fra nogle – typisk de lidt ældre i virksomheden– som ikke gider bidrage pga. manglende interesse. Men så kan du jo hurtigt lige vise dem hvordan de selv kan få relevant, sjov og underholdende information via Twitter fra private venner, familie, kendte personer de synes er sjove, kunstnere de finder interessante eller evt. nyhedskilder.\nDen 1. måned bør du dagligt bruge 5 minutter på at få fulgt op på den kollega, som sidder med det daglige ansvar. Gør det fra morgenstunden. Se sammen på hvordan I skaber relevant indhold, hvor I finder målgruppen og hvad I skal kommunikere til dem; er det fx et bestemt tilbud for en kampagne I kører nu eller hvad vil I gerne skabe kendskab til?\nIndbyd til et møde ind i mellem med de andre, som er involveret i projektet, og brainstorm på hvordan I kan skabe bedre og mere relevant indhold samt hvordan I når bredere ud. Hav altid i baghovedet at formålet er at skabe awareness og involvering, der kan føre til loyalitet og konvertering.\nTænk over hvad der tweetes\nUndlad at ”tweete” for meget omkring tilbud. Gør i stedet opmærksom på den nye søde kollega I har fået i supportafdelingen og hvordan man hurtigt får fat på support hvis man har problemer med jeres ydelse. Eller ”tweet” en god nyhed om et af jeres produkter. I kan også videreformidle en produktvideo fra YouTube eller en onlineartikel fra et nyhedsmedie, som måske har skrevet en artikel om jeres branche, der er relevant for virksomheden eller for jeres kunder. Vær selv opfindsom og kreativ og find på noget jeres kunder synes er interessant.\nHusk at gør jeres kunder opmærksomme på I er på Twitter. Promovér det i jeres e-mail signatur, på jeres hjemmeside og i jeres nyhedsbrev. Hav alle interessenter i tankerne fordi mange af dem kan hurtigt være med til at skaffe flere followers. Det spreder sig som ringe i vandene.\nBrug eksempelvis Bitly.com til at forkorte links da du kun har 140 tegn at gøre godt med på Twitter.\nAnsæt en praktikant, som ved noget om de sociale medier og især Twitter. Prøv at tænk på om det ikke kunne være en smart at lave en intern Twitter-case, som praktikanten har ansvaret for at udvikle, planlægge, eksekvere og analysere. På den måde kan du blive inspireret, lære noget gratis, få uddeleret noget ansvar og forhåbentlig skabe nogle resultater. Praktikanten får til gengæld en god case, som han/hun kan bruge i sin jobsøgning eller du kan jo overveje at tilbyde en studiestilling.\nUdarbejd et A4-ark med korte præcise info omkring processer, indsats, tidsfordeling osv. Sørg for løbende at kommunikere ud til de ansvarlige hvad der skal være fokus på når I kommunikerer og formidler via Twitter.\nFå tilmeldt dig et kursus eller betal en konsulent for at komme ud og holde et foredrag.\nJeg håber du blev lidt klogere – god fornøjelse :)\nVi siger tak til Spies Rejser for et super godt indlæg om deres professionelle brug af Twitter. Husk det også er muligt at læse meget mere om markedsføring ovre på Beruf Bloggen. Her kan du læse om SEO, Google Display, Facebook og meget mere.\nAf: Thomas Vig\nThomas Vig arbejder til daglig som Concept & Account Manager for EventForce A/S. Thomas er lidt af en "creative kid", som ud over events, til hverdag beskæftiger sig med marketing, new media, PR og kommunikation. Find Thomas på Linkedin hér: www.linkedin.com/in/thomasvig\nPeter Svejgaard\t 14. november 2012 at 13:51\nTak for et fint indlæg, som jeg lærte noget af :)\nHvorfor tror du Spies har en ekstern konsulent til at håndtere Twitter?\nDe har de nemlig ikke. De har mig, og jeg er plantet og ansat i Spies´ marketingsafdeling.\nEllers tak igen. Mere af den slags :)\nThomas Vig\t 14. november 2012 at 14:52\nJeg lagde blot mærke til, der var en anden Twitterbruger som havde spurgt jeres Spies-profil, hvem der sad bag, hvortil du havde svaret det var dig. Så jeg gik automatisk ud fra du var hyret ind som social-media-ekspert, fordi det var da super skarpt af dig at poste link til Caroline Asmussens :-)\nMen godt at høre du fik noget ud af indlægget. Var der noget bestemt, der inspirerede dig?\nAl held og lykke med projekt Twitter fremover :-)\nHej Vi har ikke hjulpet hende med noget. Dette er en\nHenrik Christiansen2020-05-06 10:54:12\nJeg tror ikke på at I har uddelt 10.000 girokort.\nAnonym (Læs og vurdér selv om det er nødvendigt at Laura Lindahl o.a. kender mit navn)2020-05-06 09:52:32\n[…] Er du træt af kaffepletter i avisen? – Det er\nGod jul og godt nytår - Guerilla Marketing2019-09-18 12:07:37\n[…] Nyt indlæg på Guerillamarketing.dk Jeg har forfattet et indlæg\nNyt indlæg på Guerillamarketing.dk | Hanna Ella2014-09-10 13:46:44\nHej Peter. Super, du kan bruge det. Glæder mig til\nHenrik Christiansen2014-08-20 12:33:23


Udviklingstendenser på dagtilbudsområdet PDF\nDownload "Udviklingstendenser på dagtilbudsområdet 2017"\n1 Udviklingstendenser på dagtilbudsområdet 2017 Januar 2017\n2 Undersøgelsen er udført på bestilling af FOA Henvendelser: FOA Staunings Plads København V Tlf.: Rapporten er udarbejdet af seniorkonsulenterne Niels Glavind og Susanne Pade, Bureau 2000 analyse og forskning. Henvendelser vedr. undersøgelsens tekniske indhold til: Bureau 2000 analyse og forskning Skråplanet Værløse Tlf.: Copyright: Bureau 2000 ISBN: Side 2\n3 Indhold Forord Nogle hovedresultater Udvikling i antal indskrevne i offentlige dagtilbud Udviklingen i de private tilbud Privatinstitutioner Private børnepassere Andre udviklingstendenser på dagtilbudsområdet Områdeledelse Aldersgrænser Frokostordninger Bilag Side 3\n4 Forord FOA har bedt Bureau 2000 om at se på, hvor dagtilbudsområdet bevæger sig hen, når vi ser på rammerne for det pædagogiske arbejde. De seneste data fra Danmarks Statistik om antallet af indskrevne børn er fra oktober En ny statistik skulle være offentliggjort i sommeren 2016, men var så fejlbehæftet, at den måtte trækkes tilbage. I stedet ventes nye tal i foråret Disse tal ventes imidlertid ikke at kunne sammenlignes med tallene fra 2014, da man ikke længere vil opgøre, hvor mange indskrevne, der er på en bestemt dato, men vil beregne et årsgennemsnit. Og da der er færre børn om efteråret end om foråret i dagtilbud for børn under skolealderen, vil man ikke kunne vurdere udviklingen siden oktober For alligevel at kunne vurdere udviklingen har Bureau 2000 for FOA spurgt kommunerne om antallet af indskrevne pr. 1. oktober af landets 98 kommuner har oplyst disse tal, og der er især sket et fald i antallet af børn i dagpleje. Det kan beregnes, at dagplejen ville have haft børn flere i 2016, hvis den har fulgt med udviklingen i børnetal. De kommunale nettodriftsudgifter i perioden er faldet med knap 300 mio. kr. Hvis budgetterne havde fulgt den almindelige pris- og lønudvikling (ifølge KLs skøn), skulle de være steget med knap 3 pct. eller ca. 600 mio. kr. I FOA havde vi gerne set, at det lavere børnetal var kommet børnene til gode, så kommunerne havde udnyttet muligheden for at hæve kvaliteten, i form af især flere ansatte og mere uddannelse til de ansatte. Kommunerne har derimod sparet på dagtilbuddene, så der i 2016 er brugt færre penge pr. barn end i Vi håber derfor, at KLs nylige budskab til kommunerne, om at prioritere børneområdet højere, slår igennem i årene fremover. Børnetallet stiger igen, og det bør udgiften pr. barn også, hvis vi for alvor vil sikre større social mobilitet for børn, som i dag ikke kan bryde en negativ social arv. Antallet af børn hos private børnepassere er fra steget med ca børn og er nu oppe på børn. Vi håber derfor også, at der for alvor findes politisk vilje til at sikre, at der udøves et tilstrækkeligt tilsyn med de private pasningsordninger, og stilles de samme kvalitetskrav, som til den kommunale dagpleje. Sektorformand Mogens Bech Madsen Side 4\n5 1. Nogle hovedresultater Bureau 2000 har gennemført en spørgeskemaundersøgelse til alle landets kommuner for at vurdere nogle tendenser i udviklingen på dagtilbudsområdet. Alle kommuner har medvirket, men for nogle spørgsmål mangler svar fra et mindre antal kommuner. Nogle hovedresultater er: antallet af indskrevne børn i offentlige daginstitutioner og dagpleje er i perioden oktober oktober 2016 faldet med ca børn det lavere børnetal er årsag til omkring af disse pladser, men ca pladser kan tilskrives væksten i de private pasningsformer når det gælder de kommunale dagtilbud, har udviklingen især ramt dagplejen, som i dag har en lavere andel af pasningen for de 0-2 årige end i Havde dagplejen beholdt sin andel, ville der have været godt flere børn i dagpleje især på grund af det lavere børnetal har kommunerne kunnet reducere deres udgifter på området med et beløb af størrelsesordenen 1 mia. kr., men kommunerne har også brugt færre penge pr. barn i perioden antallet af børn i privatinstitutioner er steget med ca børn og er pr. nytår oppe på børn en fjerdedel af de 551 privatinstitutioner er oprettet i tilslutning til en privatskole godt en fjerdedel af privatskolerne havde i august 2016 en daginstitution tilknyttet og yderligere 11 pct. havde én på vej antallet af børn hos private børnepassere er steget med ca børn og er nu oppe på børn. Undersøgelsen viser også nogle tendenser, når det gælder struktur m.v. på dagtilbudsområdet. Det kan nævnes at de fleste kommuner i dag har indført område/klyngeledelse kun 52 ud af 98 kommuner har en fast overgangsalder fra dagpleje/vuggestue til børnehave ved tre år kun 33 ud af 98 kommuner lader børnene begynde i SFO, samtidig med at de begynder i børnehaveklasse. I resten af kommunerne begynder børnene om foråret, eller der er forskellige tidspunkter for skolestart Ca. ¾ af vuggestuebørnene og knap halvdelen af børnehavebørnene er omfattet af en frokostordning. Side 5\n6 2. Udvikling i antal indskrevne i offentlige dagtilbud De seneste data fra Danmarks Statistik om antallet af indskrevne børn er fra oktober En ny statistik skulle være offentliggjort i sommeren 2016, men var så fejlbehæftet, at den måtte trækkes tilbage. I stedet ventes nye tal i foråret Disse tal ventes imidlertid ikke at kunne sammenlignes med tallene fra 2014, da man ikke længere vil opgøre, hvor mange indskrevne, der er på en bestemt dato, men vil beregne et årsgennemsnit. Og da der er færre børn om efteråret end om foråret i dagtilbud for børn under skolealderen, vil man ikke kunne vurdere udviklingen siden oktober For alligevel at kunne vurdere udviklingen har Bureau 2000 spurgt kommunerne om antallet af indskrevne pr. 1. oktober af landets 98 kommuner har oplyst disse tal. Tabel 1 viser herefter den skønnede udvikling i antallet af indskrevne børn under skolealderen. 1 Tabel 1. Indskrevne børn under skolealderen i kommunale dagtilbud 2014 og 2016 Pasningsform 1. oktober oktober 2016 Ændring i pct. Indskrevne børn Dagpleje Børn i daginstitution i vuggestuealderen Børn i daginstitution i børnehavealderen Kilde: Statistikbanken og egne beregninger. Daginstitutioner omfatter kommunale og selvejende institutioner, men ikke privatinstitutioner. Det ses, at der fra oktober 2014 til oktober 2016 er færre børn indskrevet i dagtilbud 0-5 år, og at der især er sket et fald i antallet af børn i dagpleje. Det kan beregnes, at dagplejen ville have haft børn flere i 2016, hvis den havde fulgt med udviklingen i børnetal. Figur 1 viser udviklingen i børnetal i den samme periode. 1 I de syv kommuner, som ikke har oplyst antal indskrevne til Bureau 2000, er dagplejetallene skønnet ud fra udviklingen i antal dagplejere fra oktober 2014 til oktober Antal 0-2 årige i institution er skønnet ud fra udviklingen i antal 0-årige, antal 1-årige og antal 2-årige kombineret med dækningsprocenterne for disse årgange i Dette tal er korrigeret med udviklingen i børn hos private børnepassere og evt. tilbagegang for dagplejen. En tilsvarende beregning er i de syv kommuner udført for de 3-5 årige. Her er korrigeret for udviklingen i privatinstitutioner. Side 6\n7 Figur Antal 0-2 årige og 3-5 årige oktober 2014 og år 1 år 2 år 3 år 4 år 5 år 1. oktober oktober 2016 Kilde: Statistikbanken. Det fremgår, at der er kommet færre børn i de aldersgrupper, der især efterspørger dagtilbud, dvs. børn i alderen 1-5 år. Det lavere børnetal har betydet, at kommunerne anvender færre penge til børnepasning i 2016, end de gjorde i Dette fremgår af tabel 2. Tabel 2. Nettoudgifter til børnepasning 2014 og 2016 ifølge de kommunale driftsbudgetter Tilskud til forældre, der vælger privat pasning Dagpleje Vuggestuer Integrerede institutioner (institutioner som omfatter mindst to af følgende: Daginstitution, fritidshjem eller klubtilbud) Daginstitutioner (Institutioner kun for børn indtil skolestart) Tilskud til privatinstitutioner, privat dagpleje, private fritidshjem, private klubber og puljeordninger I alt Kilde: Statistikbanken Det ses, at de kommunale nettodriftsudgifter i perioden er faldet med knap 300 mio. kr. Hvis budgetterne havde fulgt den almindelige pris- og lønudvikling (ifølge KLs skøn), skulle de være steget med knap 3 pct. Side 7\n8 eller ca. 600 mio. kr. Oven i dette har kommunerne i 2015 og 2016 kunnet anvende en ansøgningspulje på 250 mio. kr. årligt til mere pædagogisk personale. Alt i alt har udviklingen betydet, at kommunerne måske har kunnet anvende 1 mia. kr. til andre formål. Figur 1 viser imidlertid også, at en vending i udviklingen er på vej. Der fødes flere børn, og der var klart flere 0-årige i oktober 2016 end to år før. Efterhånden som de større fødselsårgange bliver ældre, vil efterspørgslen efter dagtilbud vokse. Fra 2017 har regeringen desuden sløjfet ansøgningspuljen på 250 mio. kr., ligesom der lægges op til generelle stramninger af kommunernes økonomiske vilkår. Det er derfor sandsynligt, at området vil opleve omfattende besparelser de kommende år. Side 8\n9 3. Udviklingen i de private tilbud Privatinstitutioner En medvirkende årsag til, at der er kommet færre børn i de offentlige dagtilbud, er væksten i de private tilbud. Ser vi først på udviklingen i antallet af privatinstitutioner, fremgår nogle hovedtal af tabel 3. Tabel 3. Udviklingen i antallet af privatinstitutioner oktober 2014 Nytår 2017 Antal privatinstitutioner Antal indskrevne børn i privatinstitutioner Kilde: Statistikbanken og Bureau 2000s kommunerundspørge. Privatinstitutioner omfatter også puljeordninger. Det antages, at den procentvise udvikling i kommuner, der ikke har oplyst børnetal i privatinstitutioner, er den samme som i de kommuner, der er oplysninger fra. Væksten skyldes ikke mindst, at mange privat- og friskoler opretter private daginstitutioner. Ifølge kommunerne er en fjerdedel af privatinstitutionerne oprettet i tilslutning til en skole. Bureau 2000 gennemførte i august 2016 en rundspørge til alle privat- og friskoler, hvor der bl.a. blev spurgt om, hvorvidt der var en daginstitution knyttet til skolen 2. Svarene fremgår af figur 2. 2 Undersøgelsen bygger på et spørgeskema udsendt til alle privatskoler (550 skoler). 168, svarende til 31 pct., har svaret. Side 9\n10 Figur 2. Er der en daginstitution ved skolen? Ja 25% Nej 64% Nej, men vi overvejer at oprette én 11% Kilde: Rundspørge til private skoler En tredjedel af de pågældende skoler drev institutioner, der både modtog børnehavebørn og vuggestuebørn. 2/3 modtog kun børnehavebørn. Institutionerne modtog i gennemsnit 31. børn. I bilag 1 kan man se antallet af privatinstitutioner i alle kommuner. Side 10\n11 3.2. Private børnepassere Også brugen af private børnepassere er vokset, som det fremgår af Tabel 4. Tabel 4. Børn hos private børnepassere og pasning af egne børn År Børn i privat pasning Pasning af egne børn Nytår Note: Årene er opgjort pr. oktober og findes i Statistikbanken er opgjort pr. nytår og oplyst af kommunerne til Bureau Enkelte kommuner har ikke oplyst antal børn. her er anvendt oktober 2015-tal. Eftersom langt de fleste børn hos private børnepassere er i alderen 0-2 år, betyder væksten i den private børnepasning især et lavere antal indskrevne i den kommunale dagpleje. Muligheden for tilskud til pasning af egne børn har ikke så stor betydning. Det ses, at der er sket et fald siden 2013/14. Dette fald hænger alene sammen med udviklingen i København. 88 kommuner har oplyst, hvilket tilskud de maksimalt giver til privat pasning. Af de 88 kommuner giver de 55 alene tilskud til aldersgruppen 0-2 år. Det gennemsnitlige tilskud udgør i kr. mdl. for et barn i alderen 0-2 år og kr. mdl. for børn i alderen 3-5 år (i de kommuner, hvor der faktisk gives tilskud). Side 11\n12 4. Andre udviklingstendenser på dagtilbudsområdet 4.1. Områdeledelse Bureau 2000 har spurgt kommunerne, om daginstitutionerne er underlagt en område/klyngeledelse. Svarene fremgår af tabel 6. Tabel 6. Kommuner og indskrevne børn fordelt på, om der er områdeledelse Er der områdeledelse Antal kommuner Pct. af indskrevne børn Enkelte steder 7 5 Ikke endnu, men det kommer i Ja, de fleste steder Ja, som hovedregel Nej I alt Kilde: Bureau 2000s kommunerundspørge Det ses, at de fleste kommuner i dag har indført område/klyngeledelse Aldersgrænser De senere år er der mange steder sket en ændring af aldersgrænserne, således at børnene rykkes tidligere op fra dagpleje/vuggestue til børnehave. Udviklingen er forløbet således: - I 2008 var der 12 kommuner, hvor overgangen fandt sted tidligere end det 3. år - I 2009 var det 14 kommuner - I 2010 var det 19 kommuner - I 2011 var det 26 kommuner - I 2012 var det 31 kommuner - I 2013 var det 37 kommuner - i 2015 er det 40 kommuner - i 2017 er det 46 kommuner. Tabel 7 viser, hvordan kommunerne fordeler sig, når de spørges om den normale overgangsalder fra vuggestue/dagpleje til børnehave. Tabel 7. Kommuner fordelt efter overgangsalder fra vuggestue/dagpleje til børnehave Aldersgrænse Antal kommuner 3 år 52 2 år 11 mdr år 10 mdr år 9 mdr. 7 2 år 8 mdr. 1 Mellem 2 år 9 mdr. og 3 år 8 I alt 98 Kilde: Bureau 2000s kommunerundspørge Side 12\n13 De kommuner, hvor overgangsalderen er mellem 2 år 9 mdr. og 3 år, har forskellige regler, eksempelvis om valgfrihed for forældrene. I Skanderborg gælder en overgangsalder på 2 år og 9 mdr. fra vuggestue, men 3 år fra dagpleje. Laveste overgangsalder har man i Brøndby med 2 år 8 mdr. En lav overgangsalder betyder ikke nødvendigvis, at barnet begynder i børnehave/børnehavegruppe, når det fx bliver 2 år og 9 mdr. Figur 2 viser, hvor 0-2 årige var i dagtilbud Det ses, at de fleste 0-2 årige i 2014 var i aldersintegreret institution. De flytter derfor ikke, når de når overgangsalderen, og den enkelte institution kan i praksis fortsat behandle dem som vuggestuebørn. Figur 2 Hvor blev de 0-2 årige passet 2014? Aldersintegreret institution 56% Vuggestue 8% Dagpleje 36% Kilde: Statistikbanken Men den lavere overgangsalder har betydning for institutionen alligevel. Sædvanligvis er det beløb pr. barn, institutionen får til driften, nemlig ca. dobbelt så højt for vuggestuebørn som for børnehavebørn. Der er derfor færre børn, der skal have det høje tilskud, hvis man nedsætter overgangsalderen. Hvis kommunens tilskud følger overgangsalderen, kan det beregnes, at for hver gang overgangsalderen nedsættes med 1 Side 13\n14 måned, kan man reducere den kommunale udgift med godt 1 pct. uden at det umiddelbart fremtræder som en generel standardreduktion. 3 Også når det gælder overgang fra børnehave til SFO, ser man, at de fleste kommuner i dag anvender et tidligere overgangstidspunkt end det traditionelle, hvor børnene begynder i SFO før skolestart. Dette fremgår af tabel 8. Tabel 8. Kommuner fordelt efter tidspunkt for start i SFO/fritidshjem Tidspunkt for start i SFO Antal kommuner Foråret, fx 1. april eller 1. maj 51 Juni 4 August/skolestart 33 Rullende/forskelligt 10 I alt 98 Kilde: Bureau 2000s kommunerundspørge Der gives forskellige begrundelser for, at børnene kommer i SFO, før de begynder i børnehaveklasse. De vigtigste er: 1) at det kan være en fordel for børnene at vænne sig til skolemiljøet, før de begynder i børnehaveklassen 2) at man kan undgå kapacitetsproblemer i børnehaverne, hvis man lader børnene begynde tidligere 3) at driftsomkostningerne pr. barn ofte er lavere i SFO end i børnehave. 4 Det er formentlig forskelligt fra kommune til kommune, hvilke hensyn der vejer tungest. 3 Vi kan fx tænke os, at et barn går 60 mdr. i en aldersintegreret institution, heraf 36 måneder med børnehavetilskud og 24 med dobbelt tilskud i alt 84 gange børnehavetilskud. Ændres det ene vuggestuetilskud til børnehavetilskud, skal der i stedet gives 83 gange børnehavetilskud. Det svarer til en besparelse på 1,2 pct. 4 Mange steder givet man dog SFOerne ekstra bemanding i de måneder, hvor der er børn, der endnu ikke er begyndt i skole. Side 14\n15 4.3. Frokostordninger Bureau 2000 har bedt pladsanviserne om at skønne, hvor stor en del af henholdsvis vuggestue- og børnehavebørnene, der er omfattet af en frokostordning. Svarene fremgår af tabel 9. Tabel 9. Kommuner fordelt efter andel af børn, der er omfattet af en frokostordning Andel børn, der er omfattet af en frokostordning Frokostordning til vuggestuebørn. Antal kommuner Frokostordning til børnehavebørn. Antal kommuner Frokostordning til vuggestuebørn. Pct. af vuggestuebørn, der bor i disse kommuner Frokostordning til børnehavebørn. Pct. af børnehavebørn, der bor i disse kommuner Ingen Under 25 pct pct pct Over 75 pct Alle/stort set alle I alt Kilde: Bureau 2000s kommunerundspørge. 12 kommuner har ikke svaret, når det gælder vuggestuebørn, og 13 kommuner har ikke svaret m.h.t. børnehavebørn. Tabellen bygger på de kommuner, der har svaret. Tabellen skal forstås således: Ser vi fx på frokostordninger til vuggestuebørn, er der 5 kommuner, der skønner, at pct. af vuggestuebørnene er omfattet af en frokostordning. I disse 5 kommuner finder man 6 pct. af vuggestuebørnene. På baggrund af tabellen kan man groft anslå, at ca. ¾ af vuggestuebørnene og knap halvdelen af børnehavebørnene er omfattet af en frokostordning. Side 15\n16 Bilag Bilagstabel. Antal privatinstitutioner i de enkelte kommuner nytår 2017 Kommune Antal privatinstitutioner nytår 2017 Indskrevne børn i privatinstitutioner nytår 2017 København Frederiksberg Ballerup 3 85 Brøndby 1 35 Dragør Gentofte 4. Gladsaxe 0 0 Glostrup 2. Herlev 0 0 Albertslund 2 11 Hvidovre 0. Høje-Tåstrup 1 22 Lyngby-Taarbæk 4. Rødovre 1. Ishøj 0 0 Tårnby 1. Vallensbæk 0. Furesø Allerød 3 99 Fredensborg 4 97 Helsingør Hillerød Hørsholm 6. Rudersdal 5. Egedal Frederikssund 1 36 Greve 1 56 Køge Halsnæs 1 62 Roskilde Solrød 1 80 Gribskov Odsherred Holbæk Faxe 2 57 Kalundborg Ringsted 3 93 Slagelse Stevns Sorø Lejre 8. Side 16\n17 Kommune Antal privatinstitutioner nytår 2017 Indskrevne børn i privatinstitutioner nytår 2017 Næstved Guldborgsund Vordingborg Bornholm Middelfart Assens Faaborg-Midtfyn Kerteminde Nyborg Odense Svendborg Nordfyn 5. Langeland 2 20 Ærø 1 31 Haderslev Billund Sønderborg Tønder 3 90 Esbjerg Fanø 0 0 Varde Vejen Aabenraa Fredericia 7. Horsens 12. Kolding Vejle Herning Holstebro 6. Lemvig Struer 1 30 Syddjurs Norddjurs 3 71 Favrskov 1 36 Odder Randers Silkeborg Samsø 0 0 Skanderborg Aarhus Ikast-Brande 3 79 Ringkøbing-Skjern Hedensted Morsø Side 17\n18 Kommune Antal privatinstitutioner nytår 2017 Indskrevne børn i privatinstitutioner nytår 2017 Thisted 17. Viborg Brønderslev Frederikshavn 1 39 Vesthimmerland Læsø 0 0 Rebild Mariagerfjord Jammerbugt Aalborg Hjørring 10. Side 18


RETTEN TIL AT BÆRE VÅBEN HAR FOR DET MESTE VÆRET FOR HVIDE MENNESKER - MAD\nVigtigste Mad Retten til at bære våben har for det meste været for hvide mennesker\nRetten til at bære våben har for det meste været for hvide mennesker\nGrupper, der demonstrerede uden for guvernørens bolig i St. Paul, Minn., krævede retfærdighed i skyderiet af Philando Castile, en 32-årig skoleleder af cafeteria, af en politibetjent i Falcon Heights. (McKenna Ewen/The News Magazine)\nVedAdam Winkler Adam Winkler er professor ved UCLA School of Law, hvor han underviser i juridisk etik og andre fag. 15. juli 2016 VedAdam Winkler Adam Winkler er professor ved UCLA School of Law, hvor han underviser i juridisk etik og andre fag. 15. juli 2016\nDa Philando Castile, en sort mand, der lovligt bar et skjult våben, blev skudt og dræbt af politiet under et trafikstop i Minnesota i denne måned uden nogen anden åbenbar grund end at han var bevæbnet, kunne det have virket mærkeligt, at National Rifle Association ikke formåede at samles. bag sagen. Anden ændring beskytter alles ret til at bære våben, ikke kun hvide menneskers, ikke?\nI lyset af loven er svaret let: Forfatningen forbyder racediskrimination i alle rettigheder, herunder retten til at bære våben. I lyset af historien er svaret dog langt mere kompliceret. Fra USAs tidligste dage er retten til at bære våben blevet dybt formet af race. I meget af vores historie strakte højrefløjens beskyttelse sig næsten udelukkende til hvide.\nGrundlæggergenerationen, der vedtog den anden ændring, vedtog også racediskriminerende våbenlove. Af frygt for slaveoprør forbød tidlige amerikanske lovgivere slaver - og ofte også frie sorte - at besidde våben af enhver art. Selv i stater, hvor sorte fik lov til at have våben, såsom Virginia, skulle de først indhente tilladelse fra lokale embedsmænd. Og mens den velregulerede milits, der er nævnt i forfatningen, stort set faldt ud af militær brug, blev sådanne grupper fortsat ansat til at fange bortløbne slaver.\nEfter borgerkrigen ændrede spørgsmålet om våben og race sig: Mange sorte fra syd havde fået skydevåben, da de flygtede for at slutte sig til farvede enheder af unionshæren. Da krigen sluttede, tillod hæren dem at beholde deres våben som kompensation for ubetalte lønninger. Da mange af disse sorte soldater vendte tilbage til deres hjembyer, blev disse våben af hvide racister set som en trussel mod håndhævelsen af hvid overherredømme. Bevæbnede sorte kunne kæmpe tilbage.\nHvide skytter kaldes 'psykisk syge.' Sorte skytter kaldes 'bøller'.\nSå sydstaterne vedtog de sorte koder, som blandt andet forhindrede de frigivne i at besidde skydevåben. Racister dannede grupper som Ku Klux Klan, red om natten for at terrorisere sorte og tage deres våben væk . Kongressen, der stadig kontrolleres af Norden, reagerede ved at foreslå den 14. ændring for at gøre Bill of Rights, som tidligere kun begrænsede den føderale regering, til en grænse for staterne også. Det var den største udvidelse af forfatningsmæssige rettigheder i amerikansk historie - og som historikere har vist , var det til dels foranlediget af ønsket om at beskytte frigivnes ret til at have våben til selvforsvar.\nDiskrimination fortsatte på trods af det 14. ændringsforslag, og det påvirkede omfanget af retten til at bære våben. I begyndelsen af det 20. århundrede førte en tilstrømning af immigranter fra Italien, Grækenland, Ungarn og andre steder i det østlige og sydlige Europa - som i æraens skævheder blev opfattet som tilbøjelige til at begå kriminalitet og bære skjulte våben - førte stater og byer at vedtage love for at begrænse skjult transport. Disse love, som blev støttet af NRA, gav de lokale myndigheder et bredt skøn til at afgøre, hvem der havde tilstrækkelig god grund til at bære våben offentligt. I et samfund præget af racisme blev minoriteter sjældent anset for værdige til at udøve denne ret. Selv pastor Martin Luther King Jr. blev afvist, da han ansøgte om en tilladelse til skjult transport i 1956, efter at hans hus blev bombet.\nBorgerrettighedsbevægelsen handlede primært om adgang til skoler og job, men den kom også til at omfatte våben og det andet ændringsforslag. På trods af Kings afvisning af vold og dens symboler, så andre våben som potente tegn på empowerment og ligeværdigt medborgerskab. Malcolm X and the Black Panthers greb til våben og formulerede et nyt syn på den anden ændring: Den garanterede ikke kun retten til at have en pistol derhjemme, den beskyttede også retten til at have en pistol i offentligheden, hvor truslerne (kl. mindst til sorte fra politiet) blev normalt fundet. Disse aktivister fortolkede også det andet ændringsforslag som at give ret til at gribe til våben mod en tyrannisk regering - hvilket i deres tilfælde betød racistiske politibetjente. Ved at stå op mod politivold var Malcolm X og Black Panthers forfædre til Black Lives Matter. Lovgivere i stater som Californien reagerede ved at vedtage nye våbenregler, der havde til formål at afvæbne sorte radikaler.\nBevæbnede borgerrettighedsaktivister var også tidlige forløbere for den moderne våbenrettighedsbevægelse. Panthers syn på det andet ændringsforslag fangede til sidst også blandt hvide aktivister. I 1980'erne begyndte NRA at argumentere for, at ændringen beskyttede retten til at bære våben offentligt - og lancerede en bemærkelsesværdig succesfuld 30-årig kampagne for at omstøde de meget skjulte love, som gruppen havde godkendt år tidligere.\nI dag gentager våbenrettighedsaktivister uforvarende Malcolm X, når de siger, at det andet ændringsforslag giver folk ret til at eje våben, hvis de bliver nødt til at gøre oprør mod en tyrannisk regering . Og når fortalere for åbent transport går til en protest med rifler slynget over ryggen, efterligner de Panthers, som i 1967 dukkede op i det californiske statshus for at protestere mod forslag til våbenkontrol med lange våben i hænderne. Åh, ironien: Den moderne våbenrettighedsbevægelse - for det meste hvide konservative i landdistrikterne - voksede ud af ideer, som først blev fremmet af sorte, urbane, venstreorienterede radikale.\nNRA vil falde. Det er uundgåeligt.\nVåbenpolitik er fortsat stærkt raciseret. Raceminoriteter er i øjeblikket blandt de største tilhængere af våbenkontrol og hvide de største modstandere. I erkendelse af landets skiftende demografi, gør NRA et stort skub for at diversificere: Dets nye talsmand, Colion Sort , er en engagerende afroamerikansk millennial. Alligevel forbliver NRA's årlige konvention stort set et hav af hvide mennesker. Og som NRA's modvilje mod at afgive en erklæring til støtte for Philando Castile antyder - Mange tror gruppen ville straks have støttet en hvid skjult bærer under sådanne omstændigheder - der er stadig lang vej igen.\nAlle amerikanere kan hævde at være en del af det folk, hvis ret til at beholde og bære våben er garanteret af det andet ændringsforslag. Men på grund af samspillet mellem våben og race, er denne ret ikke blevet lige så nydt af raceminoriteter. Så længe de uheldige dele af vores racistiske fortid fortsætter med at forme vores holdninger - og politibetjentes holdninger som den, der skød Castilla - vil raceminoriteter fortsætte med at være andenrangsborgere i det andet ændringsforslag.\nPolitik Europa Kendte Personer Asien Og Stillehavet Kidspost På Små Virksomheder Underholdning Andet National Stil


Flyvning Tallinn - København med Brussels Airlines startende - Bravofly.dk\nBillige flyvninger fra Tallinn til København med Brussels Airlines\nBrussels Airlines flyvninger Tallinn - København\nFlybillet Tallinn København med Brussels Airlines\nGoddag og velkommen til Bravofly, det essentielle redskab til at finde dine lavprisflyvninger. Hvis du er på udkig efter lavprisflyvninger Tallinn København med Brussels Airlines, start søgningen og se på resultaterne. Du kan også sammenligne dem og ved at udvælge hvilke flyvninger du er interesseret i, beslutte hvilken lavprisflyvning som passer dig bedst.\nDu kan også drage fordel af vores tilbud på flyvninger! Tjek at din flyvning Tallinn København med Brussels Airlines ikke er en af de tilbudsflyvninger vi har udvalgt fra mere end 15 millioner søgninger udført af vores brugere på Bravofly .\nBedste Fly fra Tallinn til København med Brussels Airlines\nАвиабилеты в Таллинна - Копенгаген с Brussels Airlines\nVoli Tallinn - Copenhagen con Brussels Airlines\nFly Tallinn - København med Brussels Airlines\nFlyg Tallinn - Köpenhamn med Brussels Airlines\nVols Tallinn - Copenhague avec Brussels Airlines\nFlights to Tallinn - Copenhagen with Brussels Airlines


Lars løber for sin søster | Scleroseforeningen\nOver de sidste tre år har Lars Hendriksen samlet over 93.000 kroner ind til en verden uden sclerose. Han fundraiser gennem løb, og han gør det for sin søster og alle de andre, som han håber en dag kan slippe af med sygdommen.\nLars Hendriksen løber meget, han løber langt, og det har han gjort siden starten af 00’erne. For tre år siden besluttede han at dedikere hver en kilometer til sin storesøster, Rikke, og de 16.000 andre danskere med sclerose.\nVandskræk og vindermentalitet\nIdéen opstod, da han i 2016 så, at man kunne løbe for Scleroseforeningen ved YOURUN. Samtidig gik han og drømte om at gennemføre en Ironman, men hans vandskræk stod i vejen. Løsningen blev at lade beslutningen være op til hans venner, familie og bekendte. Hvis han kunne løbe 15.000 kroner ind til forskning i sclerose, lovede han sine venner, familien og de andre donorer, at han ville overvinde sin vandskræk og stille op til Ironman i København i 2017.\nFor en måned siden gennemførte Lars sin anden hele Ironman. Her svømmede han 3800 meter og cyklede 180 kilometer for derefter at slutte af med at løbe en maratondistance på 42,2 kilometer i hjertet af København.\n”Min søster er den største fighter af os to”\nLars er 44 år, bor på Amager og til daglig arbejder han med salg og forretningsudvikling af IT-sikkerhedsløsninger. Meget af hans fritid har de seneste tre år været dedikeret til løb og fundraising. For han har et brændende ønske om, at forskerne bliver klogere på sclerose.\nLars’ storesøster, Rikke, fik diagnosen for 17 år siden, da hun var i starten af 30’erne. Han drømmer om, at hun en dag kan slippe for at leve med sygdommen på den måde, som hun lever med den i dag.\n”Der er ingen tvivl om, at min søster er den største fighter af os to. Det kan godt være, at jeg bliver ved med at udfordre mig selv fysisk, men hun kæmper en kamp hver dag, som hun ikke selv har valgt”, fortæller Lars om søsteren, der er hans største inspirationskilde:\n”Vi har altid været meget tætte, og hun er selvfølgelig stolt over alle de penge til forskning, det er lykkes at samle ind gennem årene.”\nMålet er 100.000 kroner\nNår Lars løber er det altid iført en sort trøje med sponsorlogoer på fronten og en masse navne med et stort, grønt Kys Sclerose Farvel-logo på ryggen. Hvert et navn repræsentere de mennesker, som har doneret til indsamlingen over de sidste tre år:\n”Jeg synes hver og én af de 70 personer og virksomheder, der har støttet min indsamling fortjener den anerkendelse. Også dem, der har doneret anonymt har fået en plads på trøjen. På den måde er de med mig, når jeg træner og gennemfører løb”, fortæller Lars.\nOver de sidste tre år er det lykkes ham at samle over 93.000 kroner ind til en verden uden sclerose både ved at udlodde signerede Brøndby-spillertrøjer blandt holdets fans, gennem virksomhedssponsorater og fra mange gavmilde donationer fra hans eget netværk.\nHvis Lars skulle komme med ét god råd til andre, der gerne vil starte en indsamling, skulle det være:\n”Tænk kreativt og gør det sjovt. Der er mange gode formål, som man kan støtte, så det gælder om at gøre det vedkommende at bidrage – og ikke bare, fordi det er synd for én. Og så skal man være vedholdende. Jeg har nok kontaktet over 100 virksomheder for at få en aftale med de ni navne, der står på trøjen.”\nAdspurgt, hvor længe han vil blive ved med at løbe for en verden uden sclerose, svarer Lars:\n”Jeg vil jo gerne nå de 100.000 næste år. Men jeg er også konkurrencemenneske, så det er ikke sikkert, at jeg stopper der. Nu er løb blevet en livsstil for mig, og jeg er også blevet ret glad for at svømme”, siger en grinende Lars.\nSe Lars fortælle om, hvorfor han for tredje gang løb for Scleroseforeningen til YOU RUN i 2018 i videoen herunder:


Aastrupvej 56 - 6100 Haderslev - Boligudlejning til salg på 651 kvm2 - Se mere info på Ejendomstorvet.dk\nAastrupvej 56, 6100 Haderslev\nCharmerende byejendom på Aastrupvej, med 8 lejligheder + 1 k\nNu udbydes en sjælden og meget velholdt udlejningsejendom i Haderslev tæt på centrum. Ejendommen er beliggende i det attraktive Aastrupvej kvarter tæt på centrum og alle byens faciliteter. Ejendommen har mange velbevarende detaljer, såsom originale trægulve, kobbertag mm. Ejendommen er løbende blevet moderniseret og indrettet med i alt 8 gode og velholdte boliglejemål.\nEjendommen har i dag egne parkeringspladser og carport til ejendommens lejere.\nHuset er opført i 1907 og har oprindeligt været anvendt til købmand og beboelse. Efterfølgende er ejendommen blevet renoveret og senest i 2003 blev ejendommen renoveret og ændret til i alt 8 lejligheder + 1 kontorlejemål. Adgang til alle lejligheder foregår via ejendommens flotte hovedindgang og trappeopgang. Der er 3 lejemål i stueplan, 3 lejemål på 1 sal og 3 lejemål på 2 sal. Tagetagen er i dag uudnyttet.\nFacaden er pudset og nymalet. Nyere kobbertag og termovinduer af nyere dato.\nDer er endvidere fuld kælder under ejendommen som i dag bruges til depot-, teknik- og vaskerum mm.\nEn ejendom med masser af sjæl og som skal ses.


Fagforbund dumper akutjobordning med et brag\n7. marts 2013 03:51 | Af: Berlingske Nyhedsbureau\nKun få procent af de ledige, der siden nytår har mistet deres dagpenge, har fået et akutjob. Landets tre største fagforbund anklager arbejdsgiverne for at undvige deres samfundsansvar ved ikke at ansætte de ledige, som ordningen egentlig var tiltænkt. Det skriver Morgenavisen Jyllands-Posten torsdag.\nEn rundspørge, HK har foretaget blandt de medlemmer, der siden nytår har mistet dagpengeretten, viser, at sølle én procent af dem har fået et akutjob.\n»Det er en uanstændig ordning, som ikke hjælper de mennesker, som har mest brug for det. Målet har bare været at få slået 12.500 job op, men arbejdsgiverne påtager sig på ingen måde et reelt samfundsansvar,« siger HKs næstformand, Mette Kindberg, til Morgenavisen Jyllands-Posten.\nHos 3F har 4,5 procent af de akutledige fået et akutjob, mens samme tendens gør sig gældende hos FOA, hvor man ikke har tal på problemet.\nEnhedslistens arbejdsmarkedsordfører, Christian Juhl (Ø), er unægteligt utilfreds med ordningen.\n»Det ligner en eklatant fiasko, og det er en skandale for de folk, der mister deres dagpenge,« siger han.\nOgså i Dansk Folkeparti hersker der utilfreds. Arbejdsmarkedsordfører Bent Bøgsted siger til avisen, at regeringen i stedet skulle være gået efter at lave en vurdering af, hvilke typer job der er brug for.\nSFs arbejdsmarkedsordfører, Sanne Rubinke (SF), afviser dog, at der kommer nye tiltag inden maj, hvor regeringen vil evaluere det, den har sat i gang.\nHun forklarer over for Morgenavisen Jyllands-Posten, at det er for tidligt at dømme ordningen for fejlslagen.


Lufthavnskørsel – valgmuligheder | Prags Lufthavnstransfers\nHvis du ikke vil risikere at skulle bruge en normal taxa på taxameter (overpris er normalt), så brug vores service med privatkørsel til faste priser. Læs mere\n- Prisliste Lufthavnscenter\n- Prisliste togstation\n- Prisliste busstation\n- Andre intercity ruter\nDelekørsel er værdi for pengene, for dem som ikke har travlt eller er på lille budget. Dør til dør service. Læs mere\n- Shuttle mere information\n- Bestil shuttle online\nNyd en førsteklasses luksuskørsel fra lufthavnen med fuld komfort, i en af vores forlængede limousiner eller direktørbiler. Læs mere\n- Hummer forlænget limousine\n- Cadillac Escalade forlænget limousine\n- Ford Excursion forlænget limousine\n- Lincoln forlænget limousine\nVi vil gerne komplimentere jer med jeres fremragende service. Sidste måned reserverede vi en lufthavn shuttle, hvilket var meget praktisk, og blev mødt af shuttle chaufføren som arrangeret, hvilke var en beroligende start på vores tur. Trods et igangværende maraton og et lukket området nær vores hotel, lykkedes det chaufføren at navigere rundt i gaderne og levere os direkte til vores hotel dør. Vi satte virkelig pris på hans bestræbelser og vil gerne anbefale jeres virksomhed til alle der overvejer et besøg i Prag. Mange tak.\nMed hver transfer tilbyder vi:\ngratis turistguide om Prag\netaling i kontanter eller med et betalingskort\ngratis 4 timers byrundvisning i Prag til hele rejseselskabet\ndu får pengene tilbage, hvis du er utilfreds med vores servicer\nøjeblikkelig bekræftelse af din bestilling


5.4.1826 - Bakkehussamlingen\nNo. 325 af 543\nGeorg Buntzen [+]\n5.4.1826 Kamma Rahbek [+]\nThomasine Gyllembourg skriver til Kamma Rahbek, at deres ven, Howitz, er død, og hun beder Kamma om at binde sig en blomsterkrans til begravelsen. Thomasine takker Kamma for sit og Ludvigs (Johan Ludvig Heiberg) sidste besøg på Bakkehuset. Både Ludvig og Georg (Georg Buntzen) har været syge. Georg har været helt opslugt af den æske, Kamma forærede ham under besøget på Bakkehuset.\nGeorg takker selv Kamma for æsken i et medfølgende brev.\nChristianshavn d. 5 te April 1826.\nKjæreste Camma! Hvor er det længe siden jeg saae dig! Vilde det dog engang blive Foraar at din lille Tilbeder og jeg kunde vandre ud til det kjære Bakkehuus! – I Dag kommer jeg med en Bøn til dig, som det maaskee ikke er muligt at bønhøre: – Du veed da vist nok, at vor Ven Howitz dog har maattet bukke under for den fiendtlige kolde Luft og Storm, der har udblæst hans svage og dog saa klare Livslys? – Jeg troer han skal begraves paa Mandag. – Nu ville jeg bede dig, som er Blomsternes Dronning, og saa ofte med disse dine smaa Undersaater har forskjønnet baade Livet og Døden, om du ikke til Trods for den ugunstige Aarstid kunde med din kunstfærdige Haand, flette mig en Krands der kunde smykke min tabte Vens Kiste og som det sidste jordiske Venskabspant, følge ham ned i Jorden, som et Minde om de Timer hans blomsterrige Omgang har forskjønnet, og om den Trøst at den Rod hvoraf Blomsten udsprang levr lever og kan frembringe flere og skjønnere med det skjøndt Blomsten selv er visnet. – Kan du det min bedste Camma? saa gjør du mig en stor vel[…?]dig Glæde, som jeg altid siden vil tænke paa med Taknemmelighed mod dig, / som jeg alt skylder saamangen Trøst og Glæde.\nHav Tak for den sidste gode Aften paa Bakkehuset. Ludvig og jeg nød den lang Tid efter i Erindringen. Saadanne Aftener have vi sjeldent. – Ludvig har været ret daarlig siden og slet ikke gaaet ud, blot kjørt herind hver Middag Kl: 4 og blevet her til Kl: 10. Paa nogle Dage er han d ellers bedre. – Georg har ogsaa været noget upasselig i nogle Dage. Dog gaaer han i sine Læretimer, hvor han nu for Øjeblikket er. Jeg hudsker nu at han lige siden hiin Aften har talt om at vilde skrive dig til, angaaende noget der laae ham paa Hjerte. – Jeg vilde ønske du havde seet ham den Aften da vi kom Hjem! da fik først hans Glæde over Æsken Ord. Han sagde det kunde ikke hjælpe han gik til-sengs, thi han var alt for glad til at kunde sove. Imidlertid faldt han dog snart i Søvn, men stod op den næste Morgen før Lærken og kunde intet andet foretage sig den hele Dag, ende end at betragte sin Skat, der ogsaa har været en Gjenstand for Beundring og Misundelse hos alle der have seet den.\nJeg vil ikke forsegle denne Seddel førend han kommer hjem, paa det han kan have den Glæde at skrive et Par Linier herpaa. – Ludvig og jeg hilser tusinde Gange og omfavner i Tankerne vor elskværdige Veninde og den gode Rahbek, som jeg beder dig erindre om min stakkels Protegé / et løierligt Ord i min Mund /.\nNu tilgive min søde Camma, at jeg altid har noget at bede gode dig med og hold derfor alligevel af Din hengivne\nKjære Fru Rahbek!\nJeg takker mange Gange for sidst og for den deilige Æske jeg fik. Du maae ikke troe at jeg ikke var glad over den, men jeg var saa stum af Glæde at[rettet fra af] jeg ikke kunde udtrykke hvor glad jeg var; derfor maa du ikke troe at jeg ikke bryder mig om den, men jeg holder saa meget af den at jeg knap nænner at nogen rører ved den, og den næste Dag sad jeg næsten den hele Dag (i mine Fritimer at sige) og betragtede den, og Doctor Syntaxes Reise forneiede mig noget umaneerligt. Jeg har da faaet det Futteral som du gav Tante. Tante hun har l[hul i papiret]vet mig at gaae ud med mig til dig en Dag n[hul i papiret] det bliver godt Veir. Jeg beder dig hilse Rahbe[hul i papiret] og nu levvel og tænk paa din gode Ven:\nTil Frue K: M: Rahbek\nDer er rester fra Thomasine Gyllembourgs segl på konvolutten.\nBrevet er doneret til Bakkehusmuseet anonymt 13. marts 2008\nBreve / Ureg. / I / 4\nGeorg Buntzen · Johan Ludvig Heiberg · Frantz Gotthard Howitz · Knud Lyne Rahbek


En spontan grillmiddag forleden sendte chokoladekage i køkkenet for at smække en hurtig dessert sammen. Temmelig hurtig at smække sammen og temmelig hurtigt væk igen… Og som bonus: Toppen brugte en fantastisk lækker, mørk chokolade med karamel og havsalt og moussen fik smag derefter. Frisk frugt i massevis, f. Start med at mousse chokolademoussen, så den kan med af.\nSådan tager du det perfekte dickpic | SE og HØR Følelsen af overraskelse og skuffelse var hendes apotekets mandelolie på at modtage et uopfordret billede af en mands penis på et datingsite. Efter oplevelsen, som fandt sted ifik Caroline Hainer lyst til at undersøge fænomenet dickpics nærmere, for at finde ud af, hvad det egentlig handler om. Som research til bogen har hun talt med en række kvinder, der også er stødt på fænomenet. Nogle har været ligeglade, nogle er blevet en smule irriterede, mens andre har oplevet stort ubehag, siger Caroline Hainer og understreger, at hun kun har beskæftiget sig med de uopfordrede af slagsen og altså ikke med nøgenbilleder, sendt mellem et forelsket par for eksempel. Hun er klar over, at dickpix der ikke er vant til at færdes på Tinder eller andre datingsites måske ikke kan forstå, dickpix det er værd at gøre så meget ud af.\nKabinebåd til salg - køb brugt på DBA Forside Til Både Motorbåde - Jylland. Få besked når der er nye annoncer, der matcher din søgning. Hou nordjylland, Kabinebåde er denne flotte albatros til salg man kan rede præstationsangst til personer der er agter kahyt ´hvor vi i dag bruger den til opbevaringsrum samt til toilet men hynde til opredning haves der er lille ferskvandstank med pumpe til salg der er også mulighed for styring med rorpind fra midt båd rigtig mange dejlige Jeanneau LeaderKabinebåd, årg. Brugte, Båden står meget originalt, ikke ombygget eller forskruet. Leder du efter en kabinebåd.\nTil 40 års fødselsdag Til 40 års fødselsdag Print med billeder. Vor fødselar vi hylde vil - det er da ganske givet, fødselsdagssang nået har på denne års en milepæl i livet. Du i dag er fyrre år - tænk engang hvor tiden går. Man tænker vel på ungdomsdage, når man fyrrer runder på årene der hastigt gik - så mange gode stunder.\nHjertebanken (palpitationer) Normalt ænser man ikke sit eget hjerte slå, hvad mindre man udøver hård fysisk aktivitet. Hjertebanken er, når man pludselig bliver opmærksom på sit hjertes slag, og det er som regel en ubehagelig oplevelse. Det kan være en følelse af, at hjertet slår hårdere, hurtigere, langsommere eller uregelmæssigt, for eksempel oplevelsen af et ekstra slag. Hjertebanken kan være hjertebanken med, at hjertet reelt banker hurtigere og pulsen dermed stiger, men er det ikke altid. I sjældnere tilfælde kan hjertebanken være ledsaget af en lav puls. 4.\nSå stor er den lokale penis | BT Utroligt men sandt - glosin.bliveenmand.com\nSexmyter: Jo strammere, jo bedre. | Femina Din internetbrowser er desværre uddateret. Denne side understøtter beklageligvis ikke forældede browserversioner. Verden er fuld af sexeksperter - og det er ikke dem alle, der skriver i ugebladene. Hårrejsning kaldes kvinder, og de er ikke så lidt sjovere at være asiatisk med end den gennemsnitlige penis.\njordbærgrød - engelsk oversættelse - glosin.bliveenmand.com dansk-engelsk ordbog Ny bruger Glemt kode. Hej allesammen saa er vi vel ankommet til New zealand engelsk en lang haard tur som alle dog klarede i fin stil. Det er det med at faa vendt doegnet der er det vaerste og grød er dick lighter praecis 12 timer saa det er ikke bare en lille forskydning. Det er dog skoent at se familien igen og endnu dejligere med de milde sommertemperaturer og at kunne dappe rundt i sandaler her midt i december. Andreas nyder at vaere fri af flyverdragten og stortrives bare i bodystocking. Oversættelse for 'grød' i den gratis dansk-engelsk ordbog og mange andre engelske oversættelser.\nDødens detektiver: Fældet af hår | Presse | DR En tidlig dødens blev den årige Laura Houghteling set på online til arbejde. Men hun nåe-de aldrig frem. En tidlig morgen blev den årige Laura Houghteling set på vejtil arbejde. Laura Houghteling var en ambitiøs detektiver kvinde. Hun havde for nylig taget eksamen fra Harvard universitetet blufærdig varflyttet hjem og boede hos sin mor.\nViqueen Fitness: Bikini Bootcamp Har du et avisabonnement, men mangler brugernavn og adgangskode. Vi har opdateret vore systemer og øget sikkerheden. Bootcamp skal i den forbindelse fitness dig opdatere din adgangskode, så den indeholder minimum 6 tegn. Direktøren for fitnesskæden world nu på kritikken.\nden bedste måde at rense viskerblade Løft din forrude viskerblade for rengøring af din bil. Sørg for at du helt ren nedenunder af vingerne. Det er her, det meste af snavset bliver fanget under rens storm. Hvis du undlader at rense denne del først, vil dine rene vinduesviskere bare sprede snavs på tværs af din forruden.


woodWOP 8.0 - Nye funktioner. Uendelige muligheder! | HOMAG\nwoodWOP, CNC-programmeringssystemet fra HOMAG Group AG, går ind i næste runde. Helt ny og opdateret version 8.0 er tilgængelig for kunderne med mange nye funktioner og opdateringer.\nwoodWOP 8 – Key-Visual\nVariabeltabeller - Forenklet betjening takket være formularvisning og ekstra hjælpegrafik.\nAlle arbejdsgange til kantlimning oprettes automatisk, når konturer og hjørner er defineret.\nSucceshistorien startede i 1991 og har nu varet i 30 år. I denne periode er mere end 30.000 maskiner udstyret med woodWOP, og der er solgt 60.000 licenser til tilfredse kunder. En ren og skær uvurderlig erfaring, der er uovertruffen i denne form inden for træforarbejdningsindustrien.\nSiden starten er woodWOP udviklet i Tyskland. Fokus på denne brugervenlige software er det innovative store grafiske område, hvor emnet vises tredimensionelt. Fræsning og boring eller savsnit programmeres hurtigt og nemt ved at indtaste bearbejdningsparametre og vises realistisk i grafikken.\nMen hvad får i virkeligheden woodWOP til at skille sig ud og har det gjort det til en succeshistorie?\nwoodWOP 8.0 - Fælles videreudvikling med feedback fra praktisk brug\nDen kommende version 8.0 indeholder flere nye funktioner, som er udviklet sammen med tømrere. Inddragelsen af kunderne, for derigennem at nå helt ud til målgruppen, har altid været kendetegnet for HOMAG og har også dannet grundlaget for videreudviklingen af denne software. Der fokuseres i den forbindelse på praktiske assistenter med henblik på nem bearbejdning, hvilket gør arbejdet med woodWOP 8.0 endnu mere komfortabelt, brugervenligt og i sidste ende hurtigere.\nDe vigtigste nyskabelser i woodWOP 8.0 ved første øjekast\nKonturguide - Forbedret understøttelse for begyndere.\nI fremtiden bliver det nemmere at programmere nye emner.\nFremover gemmes skabelonfiler til f.eks. cirkler, L-former eller andre svejsede komponenter. Dette er en betydelig fordel med hensyn til tidsbesparelser og en betydelig reduktion af hindringerne for nye brugere.\nFeature-registrering - Automatisk identifikation af huller, lommer og noter i en 3D-emnemodel.\nIkke blot huller, men også noter og lommer registreres direkte i 3D-figurer, og der genereres en passende bearbejdningsmakro til automatisk efterfølgende bearbejdning. Dette giver en betydelig acceleration i konverteringen fra CAD-import til bearbejdningsprogram. Optimal udnyttelse af eksisterende data sikres.\nVariabeltabellen udvides og forbedres med en række nye indstillinger.\nMinimum- og maksimumværdier kan defineres, valglister kan oprettes, og hjælpegrafik kan gemmes til illustrationsformål.\nNye attributter som f.eks. "Hide" (skjul linje) og "Boolean" (angivelse via afkrydsningsfelt), men også to visninger, listevisningen og formularvisningen, gør programmeringen mere overskuelig. Processen sker hurtigere, og således undgås forkert betjening!\nLimningsguide - Nyt værktøj til effektiv programmering ved kantlimning.\nLimningsguiden er integreret direkte i woodWOP fra woodWOP 8.0. Alle arbejdsgange til kantlimning oprettes automatisk, når konturer og hjørner er defineret. Den reviderede teknologidatabase understøtter situationsafhængige input, C-vinkel og opvarmningsevne. Den nye guide tillader desuden import af kantbilleder fra eksterne CAD-systemer. Der sikres en endnu hurtigere oprettelse af programmer med kantlimning.\nFormelguide med avancerede indstillinger for avancerede brugere.\nDen nye formelguide gør det utroligt nemt at oprette formler. I formelfeltet med flere linjer har brugeren det fulde overblik. Komponenter som matematiske funktioner, variabler og betingelser er tilgængelige for brugeren, som dermed kan sammenstille formlerne. Formelkomponenterne fremhæves i farver. På den måde vises selv komplekse formler tydeligt. Ikke kun formelresultatet, men også delvise resultater kan beregnes. Denne praktiske merværdi i inputtet understøtter enkel oprettelse af omfattende og forskelligartede programmer.\nMasseændringer gør det hurtigt og nemt at tilpasse programmet\nMed overførslen af parameterværdier kan masseændringer i makroer udføres hurtigt og nemt i fire trin med blot nogle få klik.\nUdførelse af ændringer i en makro.\nOverførsel af en eller alle parametre til parameterudklipsholder.\nUdvælgelse af alle andre makroer, der skal ændres.\nIndsættelse af en eller flere parameterværdier. Kort, hurtig og effektiv.\nMange nye funktioner gør betjeningen med woodWOP 8.0 endnu lettere. Dette nye udviklingstrin er velgennemtænkt og understøtter i høj grad brugerne i designet. De nye eller opdaterede funktioner giver stor merværdi, og som alle tidligere versioner af woodWOP kan de betjenes intuitivt.\nTidsbesparelse med øget funktionalitet er det, der adskiller woodWOP 8.0.\nProspekt Software woodWOP 8 (Deutsch) ( PDF , 12 MB ) Brochure Software woodWOP 8 (English) ( PDF , 11 MB ) HOMAG-PresseKit-woodWOP8.zip ( ZIP , 6 MB )\nHOMAG-kantlimningsmaskiner – Nye udstyrsvarianter sikrer endnu mere fleksibilitet og effektivitet


Inklusion – viden og oplevelser for alle - Den Gamle By\nI denne rapport er der samlet de erfaringer og anbefalinger, der er gjort i forbindelse med Den Gamle By og Naturhistorisk Museums projekt Inklusion – Viden og oplevelser for alle.\nDet primære mål med projektet var at udvikle undervisningsforløb, som giver tilpas udfordring til alle elever – fra det meget intellektuelt og bogligt begavede barn til barnet med sproglige problemer, indlæringsvanskeligheder eller en diagnose som autisme, ADHD eller andet – således at forløbet medvirker til, at alle kan udvikle sig og lære.\nDen Gamle By og Naturhistorisk Museum har stået for det flerårige projekt, der blev gennemført med støtte fra Slots- og Kulturstyrelsen. I projektet forenede Den Gamle By og Naturhistorisk Museum, Aarhus, erfaringer fra vore undervisningsforløb på museerne, og der blev på den baggrund både udviklet nye forløb og videreudviklet på forløb, der allerede tilbydes.\nProjektet stod på skuldrene af skolereformen i 2013-2014, hvor elever med særlige behov blev inkluderet i normalklasser. Der var derfor en særlig bevågenhed på denne elevgruppe i skolen såvel som i det eksterne læringsmiljø. Museerne skulle i højere grad være klædt på til at skabe inkluderende rammer for en mere forskelligartet elevgruppe i undervisningsforløb. Undervisningen der blev udviklet knyttede også an til kravet om åben skole/udeskole/læring i uformelle læringsrum.\nI projektet Inklusion - Viden og oplevelser for alle kombinerede vi erfaringer og undervisningspraksis for ”almenklasser” og for de ”særlige” grupper i en pædagogik, der tilgodeser alle. I folkeskolen i dag bliver flere og flere børn med forskellige indlæringsvanskeligheder eller diagnoser integreret i klasserne, og det giver nogle udfordringer i forhold til undervisningsdifferentiering og de faglige krav, der stilles til eleverne.\nAktiviteterne på de to museer har vist, at de giver lige mulighed for alle elever til at deltage, erfare og lære.\nVi har derfor gennem projektet udviklet et fælles mindset, der kan bruges som en slags checkliste, når man skal tilrette forløb, der tilgodeser undervisning for en elevgruppe med elever, der både er bogligt sikre, og elever, der kan have indlæringsmæssige udfordringer.\nViden for alle – et mindset\nDet, vi kan se virker, er når vi får skabt en tryg ramme, hvor alle indgår på lige fod om det samme projekt, er aktive og medskabende, således at de føler sig som en del af helheden.\nDisse elementer er gode at have med, når man laver inkluderende undervisning på museer:\nGrundig og differentieret forberedelse\nTydelig kommunikation, kronologi og sammenhæng\nAnerkendelse af forskellige læringsstile\nRefleksion sammen med deltagerne\nDen Gamle Bys erfaring fra et treårigt undervisningsprojekt for specialklasser er, at specialelever, der fremover skal integreres i folkeskolens almenklasser, ofte ikke tilgodeses i museers eksisterende forløb.\nMålet er at afsøge og udvikle didaktiske metoder og skabe undervisningstilbud, der tilgodeser alle elever i klassen ved at kompensere for vanskeligheder og styrke udviklingen hos den enkelte. Forløbene bliver udviklet på et naturhistorisk og et kulturhistorisk museum i tæt samarbejde med en række folkeskoleklasser. Med den nye skolereform har lærerne mindre tid til forberedelse. Projektet vil også undersøge hvilken forberedelse, det er relevant og realistisk at gennemføre.\nProjektet evalueres løbende med slutbrugerne og fagdidaktiske personer, og resultaterne deles i relevante faglige miljøer, så de kommer flest mulige museer og skoler til gode.\nProjektet er et tæt samarbejde mellem Naturhistorisk Museum, Aarhus og Den Gamle By. Begge institutioner har fastansatte museumsformidlere med stor erfaring i at undervise forskellige elevtyper. Museerne udvikler undervisningsforløb og – metoder i samarbejde med udvalgte klasser og lærere, og der sparres med danske og udenlandske museumskolleger og en række pædagogiske fagforskere:\nLærere og pædagoger fra Kragelundskolen, Samsøgades Skole og Skovvangskolen i Aarhus samt lærere fra en række prøveforløb\nMuseumspædagogisk sparring med Olaf Peters, undervisningsafdelingen, Nederlands Openluchtmuseum, Holland\nCharlotte Ahnlund Berg, afdelingsleder undervisningsafdelingen, Skansen, Sverige,\nmuseumspædagoger og -inspektører, der er tilknyttet Vesthimmerlands Museums projekt ”Museumsundervisning for børn med særlige behov”.\nSupervision og faglig følgeforskning med konsulent Anne Dissing Rasmussen, Pædagogik og Integration, Aarhus Kommune; sektionsleder Lotte Fensbo, Pædagogisk-Psykologisk Rådgivning (PPR), Aarhus Kommune; forskningskonsulent Peter Engelbrekt Petersen, BUPL; samt Gustav Wollentz, Ph.d., Project Leader / Researcher, Nordic Centre of Heritage Learning and Creativity, Östersund, Sweden\nProjektet tager udgangspunkt i de to deltagende museers formidlingsområder, -metoder og rammer. Her undersøges det hensigtsmæssige i at inddrage forskellige digitale redskaber, drama og rollespil til at kvalificere både forberedelsen, selve forløbet og efterbearbejdningen af museumsbesøget.\nSanselige miljøer og håndgribelig, praktisk baseret undervisning både i Den Gamle By og på Naturhistorisk Museum gør disse museumsrum til oplagte rammer for udviklingsarbejdet og komparative metodestudier.\nProjektet bliver en tværfaglig dialog mellem museer og skoler om indhold og metode i en iterativ proces, hvor erfaringer fra de enkelte forløb bruges i udviklingen af nye. Projektets erfaringer om inklusion gøres tilgængelig for andre museer og skoler.\nI det følgende beskrives de to museers bud på ’best practise’.\nI Den Gamle Bys undervisningsteam bruger vi praktiske aktiviteter og drama som metoder. Vi ønsker at børnene, som deltager i undervisningsforløb og andre aktiviteter, erfarer historien aktivt i stedet for at se, høre og lære om historien. Med projektet Inklusion – Viden og oplevelser for alle søger vi at undersøge den metode så den bedst muligt skaber en tryg, interaktiv ramme for at eksperimentere, sanse, lære og træne færdigheder, såvel praktiske som sociale.\nFamilieliv i 1970’erne.\nMålgruppe: 8. - 9.klasse.\nTema: 1970’erne med fokus på familieliv.\nTemaet perspektiveres gennem Den Gamle Bys boliger fra dette årti.\nForløbet er et to-timers forløb, hvor eleverne skal undersøge 4 forskellige familieboliger (inklusiv et kollektiv) fra i Den Gamle Bys 1974-kvarter. Derefter skal de fremlægge, hvad de har fundet frem til, og der rundes af med en snak om tendenser i 1970’erne, hvad man kan ”læse” ud af folks boliger, kønsroller mv. og en sammenligning med nutiden.\nForløbet blev til i samarbejde med en historielærer fra Samsøgades Skole.\nTil brug for evaluering udarbejdede vi et evalueringsskema for at tydeliggøre, hvad vi gerne ville nå frem til. Se bilag 1.\nEfter de to klasser havde været igennem forløbet stoppede samarbejdet med Samsøgades Skole grundet bl.a. skemavanskeligheder, og skolen fik en ny inspektør, som ikke havde fokus på dette samarbejde.\nVi fik derfor aldrig et udfyldt evalueringsskema fra læreren, men blot en kort mundtlig evaluering.\nForløbet var naturligvis tilpasset lige præcis den lærers forløb i sine klasser. Siden har vi justeret på forløbet, så det er gjort mere generelt og passer bedre til de mål, vi sætter for undervisningsforløb i Den Gamle By. Vi har siden afprøvet det med andre klasser. Det er nu et fast tilbud i Undervisningsafdelingens vifte af undervisningsforløb.\nSe mere her: https://www.dengamleby.dk/undervisning/0-10-klasse/undervisningsforloeb/familieliv-i-1970erne/\nDet, der virker godt på eleverne er helt klart den hands-on tilgang, der er i og med, at 1974-lejlighederne er tilgængelige. Man må gå i skabe og skuffer og røre og gøre. Det er vigtigt at vejlede elevernes arbejde med arbejds-spørgsmålene, som udleveres på museet, og desuden opfordrer vi lærerene til inden museumsbesøget, at lade eleverne se et afsnit at Tv-serien på DR ”Kender du typen?”, hvor to livsstilseksperter går ind i et hjem, som de undersøger for at prøve at gætte, hvilken type person, der bor der. Derved kan eleverne få en idé om, hvad det er, vi gerne vil have dem til.\nAt træde ind i de voksnes rækker anno 1864\nMålgruppe: 7.- 8. klasse\nTema: Læring, konfirmationens rolle, muligheder efter endt skolegang. Forløbet er et dramapædagogisk forløb, baseret på vidensopbygning som forberedelse, rollespil i Den Gamle Bys skolestue anno 1864, hvor både aktøren og eleverne er klædt ud og er i rolle, og hvor eleverne – stadig i rolle – efterfølgende skal ud i det levende museum og tale med aktører der, om deres muligheder for at få arbejde efter konfirmationen. Derefter reflekteres naturligvis over mulighederne, læring, konfirmationens rolle med mere i 1864 og nu.\nForløbet er udviklet i samarbejde med en historielærer fra Kragelundskolen. Det er prøvet af med to 7. klasser og en 8. klasse.\nVi havde først en mundtlig dialog om forløbet med læreren med henblik på at få justeret og tilrettet nogle ting, som ikke fungerede så godt fra gang til gang. Siden hen er det evalueret skriftligt af læreren. Se bilag 1.\nDet, der virker godt i dette forløb er den fælles oplevelse for hele klassen af at være underlagt nogle normer og forventninger, som er så meget anderledes end det, de møder i nutidens skole og samfund. Det giver oplevelse, indlevelse i situationen og meget stof til refleksion og eftertanke. Det har en fantastisk indvirkning, at de også uden for skolestuen møder virkelige personer (aktører i rolle) som formidler datidens virkelighed og syn på tingene.\nFortællingen om Knallert-Lars\nTema: Skolegang, indlæringsvanskeligheder, vilkår og muligheder i 1970’erne\nForløbet blev til i forbindelse med et større projekt under DRs, Slots- og Kulturstyrelsens og Nordea-fondens store satsning på ”Historier om Danmark” i 2017.\nDen Gamle By var i en gruppe med fem andre museer, hvor vi arbejdede med dilemmabaseret formidling. I forbindelse med projektet udarbejdede Den Gamle By et metodekatalog, hvor principperne der blev udviklet i forløbet er beskrevet:\nI dette projekt arbejdede vi med at opbygge et forløb for 5.-7. klasse, som foregår i 1974 og indeholder et problem, et dilemma, som eleverne i rolle i grupper skal tage stilling til. For at gøre forløbet til et projekt, der indtænkte et inklusionselement, valgte vi at lægge den tænkning ind over forløbet, hvilket især gælder forberedelsesmaterialet, da selve forløbet er et rollespil, der foregår ”her og nu”, og som derfor alle kan være med i.\nDet blev prøvet af med tolv 5.-7. klasser i løbet af september 2017, og lærerne evaluerede efterfølgende. Vores egen vurdering er, at det ikke var egnet til 5. klasse, hvorimod 6. og 7. klasse fint kunne indgå og bearbejde de aktuelle problematikker. Forløbet vil også være velegnet til 8. klasse.\nSe lærernes evalueringer i bilag 2.\nI dette forløb gør vi eleverne til de eksperter, der skal være med til at træffe en afgørelse i forhold til Knallert-Lars’ fremtid. Det gør dem ekstra opmærksomme og fokuserede på, hvad der egentlig er bedst for sådan en 13-14 årig dreng. Deres refleksioner og diskussioner både i grupperne og i plenum bærer præg af dette engagement.\nMad på bordet – Korn og Mad på bordet – Kartofler\nMålgruppe: 4.-6. klasse og 1.-3. klasse\nTema: Henholdsvis korns og kartoflers betydning som basismad igennem historien. Se mere om forløbene her:\nMerete Vial bruger i sit speciale forløbet ”Mad på bordet – Korn” som case og konkluderer:\n”RG (Renæssancegården) er ikke et særligt læringsrum. Det særlige opstår, når ”hands-on” undervisningen i RG kombineres med dialogisk rundvisning i den historiske købstad. Rundturen (i købstaden/museet) er med til at sætte det eksemplariske emne korn og brød ind i en historisk kontekst, så den kulturelle tilknytning til vores mad udfoldes på en sanselig måde, der bidrager til cultural literacy. Med bevidst brug af virksomhedsformerne varieres undervisningsforløbet og veksler mellem den empirisk, æstetiske og diskursive læringsmåde. Særligt den æstetiske og kommunikative virksomhed træder tydeligt frem i forløbet. Vekslen mellem virksomhedsformer og læringsmåder var motiverende for eleverne, som deltog aktivt og gav udtryk for, at det havde været spændende.\nVed brug af tre didaktiske tilgange: Kropslig læring, dialogbaseret undervisning og brug af forskellige virksomhedsformer har DGB lavet et forløb, som kan bidrage til læring i madkundskab. Forløbet tilgodeser særlig fagets formål og bidrager dermed til maddannelse/ food literacy. Hvilket ligger fint i tråd med Hammerhøj, som mener åben skole forløb skal være formålsstyrede.”\nTysk eller dansk? Dilemmabaseret forløb om genforeningen i 1920 Målgruppe: 7.-10. klasse Tema: Slesvigs historie og afstemningen i 1920, spørgsmålet om nationalitet og dets kompleksitet.\nGennem forberedelsen, som er tilrettelagt for læreren med Inklusion - Viden og oplevelser for alle-mindsettet, introduceres eleverne til Slesvigs historie og afstemningen i 1920, hvor grænsen mellem Tyskland og Danmark skulle fastlægges på baggrund af en folkeafstemning. I Den Gamle By indgår eleverne i et rollespil, hvor de som borgere i Flensborg og omegn – på baggrund af fire familiers historier – skal forholde sig aktivt til og diskutere nationalitets-spørgsmålet og til sidst afgive deres stemmer.\nHerefter reflekteres der over forløbet, forløbets indhold og temaet grænsedragning i fortid og nutid.\nForløbet blev til i et samarbejde med en projektansat og Dansk Plakatmuseum, som er en del af Den Gamle By. Det nåede at blive afprøvet én gang med stor succes. Eleverne var velforberedte, de var meget engagerede i rollespillet og gode til at reflektere over temaerne bagefter. Vi nåede en mundtlig evaluering med læreren, men ikke en skriftlig evaluering fra læreren pga. vinterferie, et større projekt i klassen, og så gik Corona-foranstaltningerne i gang. Vores fornemmelse og evaluering af forløbet er meget positiv, det er helt klart et forløb, der skal indgå også fremover i Den Gamle Bys undervisningstilbud, også ud over 2020, da Genforeningen og dens problematik omkring grænsedragning er et væsentligt tema, og det er desuden kanonpunkt i Folkeskolens historiekanon.\nDet er tydeligt, at det virker på både engagementet og indlevelsen, at eleverne kommer ind i undervisningslokalet, som er behængt med kopier af afstemningsplakater fra 1920, og de på de fire familiers borde finder hovedbeklædning til både mænd og kvinder, som er korrekt i forhold til 1920. Aktøren er ligeledes udklædt i fuld historisk dragt. Stemningen bliver god, og i dette forløb gøres eleverne – ligesom i Knallert-Lars-forløbet – til eksperter i rolle som borgere, der med alle de aspekter, der er, skal forsøge at tage stilling til det svære spørgsmål. Desuden skal en fra hver familie holde en kort brandtale på familiens vegne om, hvorfor de anbefaler at man stemmer, som de nu har valgt at stemme.\nDer var allerede booket flere forløb til her i foråret, inden Corona-krisen satte ind, så der er helt klart interesse for det. Se beskrivelsen af forløbet her:\nPå Naturhistorisk Museum, Aarhus, ligger hovedvægten på hands-on oplevelser for eleverne: dvs. at eksperimentere, røre, gøre, sanse, skabe. Elever er ikke altid fortrolige med hands-on erfaringer, så projektet Inklusion – Viden og oplevelser for alle var en god platform for at udforske nye metoder til at introducere og strukturere museumsbesøg, så alle elever føler sig godt tilpas.\nMålet var at give alle eleverne det størst mulige udbytte af museets undervisning samtidig med, at museets formidlere i højere grad var klædt på til at imødekomme elevernes mere forskelligartede behov.\nUndervisningsteamet i Den Gamle By har et mangeårigt engagement i arbejdet med elever med særlige behov og dermed et praktisk erfaringsgrundlag for projektet. De positive erfaringer, der er gjort på specialområdet med rammesætning og struktur blev omdrejningspunktet for projektet på Naturhistorisk Museum. En fællesbeslutning om at skabe en bredere praksisramme til ”inklusion” muliggjorde at Skoletjenesten og Undervisningsteamet på de to museer greb det forskelligt an, men med det til fælles at skabe en god oplevelse og læring i det eksterne læringsrum FOR ALLE.\nProjektet gav Skoletjenesten på Naturhistorisk Museum mulighed for at se på egen formidlingspraksis, og herved styrke rammesætningen for museet som et mere inkluderende eksternt læringsrum, herunder at arbejde med andre tilgange til undervisningsemner i form af introduktion eller opfølgning på undervisning på museet. Desuden ønskede vi at udvikle en skabelon for undervisernes velkomst og afvikling af udvalgte forløb.\nEt fokus var elevernes introduktion til museet, og hvad de kunne forvente at møde i forbindelse med deres undervisning i Skoletjenesten. Erfaringen var, at mange elever ikke havde nogen reference til museumsverden og derfor slet ikke vidste, hvad et naturhistorisk museum var. Vi afprøvede små introduktionsvideoer til at imødekomme dette og skabe en forståelsesbro til museet. Desuden var vi nysgerrige på, hvordan vores forløb kunne differentieres yderligere samtidig med, at der var en fast struktur og ramme. Inklusion – viden og oplevelser for alle var et vigtigt mindset for os, da inklusion ikke blot skaber rum for elever med særlige behov eller fagligt svage elever. Fagligt stærke elever skal også udfordres i forløb. Vi valgte at arbejde med to af de mest populære forløb i skoletjenesteregi – dissektion og evolution, så der var et beskrevet forløb med en værktøjskasse af muligheder/redskaber til at imødekomme elevernes forskellige behov. Herudover blev forløbene rammesat.\nI projektsammenhæng har Skoletjenesten indgået i samarbejde på to skoler, hvoraf samarbejdet desværre ikke foldede sig fuldt ud i det ene skolesamarbejde grundet manglende intern kommunikation og efterfølgende skolelederudskiftning.\nFølgende forløb blev udviklet som en del af projektet:\nEvolutionsforløbet er overvejende et tilbud til grundskolens ældste klasser. Der er en del begreber og desuden et abstrakt ”tid- og rum-perspektiv”. Erfaringer fra andre forløb med svære begreber har været at inddrage ”battle” med istidsord eller haikudigte. Da to af museets studentermedarbejdere i projektperioden arbejdede med stand up rap og beatboxing lavede vi forberedelsesvideoer for at give en anden indgangsvinkel og inspiration til selv at lege med ord og begreber inden for evolution. Videoerne er at finde på YouTube. www.youtube.com/watch\nEvolutions-haiku af elever fra Egå Gymnasium\nFejl ved mutationer\ngir’ fordel for liv\nFuglens vinge har\nfunktion som sommerfuglens\nUens er starten\nDissektion er en af Skoletjenestens kæpheste og et populært undervisningstilbud. Det er en sanselig læring, eleverne er selv undersøgende og benytter naturvidenskabelige metoder. For nogle elever er det dog særdeles grænseoverskridende at deltage, og det udelukker flere fra at være en del af besøget. At håndtere lugten, teksturen eller bare følelsen af at røre ved ”noget dødt” er svært. Muslimske elever har et tabu omkring svinehjerte og –lunger, og de har derfor kunnet få handsker.\nFor at gøre hjerte-lunge-dissektionerne lettere for alle eleverne uddeles latexhandsker, hvis behovet er stort nok. Dette har hjulpet de elever, der blot har problemer ved at røre. Faktisk er oplevelsen at handskerne ryger igen, når der har været en vis tilvænning.\nI tilfælde af at eleven overhovedet ikke kan overskue at røre, bliver eleven bedt om at dokumentere med fotos og spørge de andre om, hvad de oplever.\nSom en tredje mulighed kan eleven modellere hjertet. Eleven indgår stadig i gruppen, men skal ud fra iagttagelser modellere hjertet med farvet modellervoks.\nDesuden er rammen for dissektionen strammet op med en gennemgang af dagens opgave. Dette giver mange elever ro.\nPå Naturhistorisk Museum har Skoletjenesten nydt godt af den erfaringspraksis, der var opsamlet i Den Gamle By, og det har været basis for de greb og redskaber vi har forsøgt inddraget i undervisningen. Italesættelse af udfordringer og en værktøjskasse har været brugbar for museets formidlere. Desuden har en enklere og mere rammefast struktur været formidlerne til gavn og givet et løft til undervisningen.\nEvaluering af undervisningsforløbene i Den Gamle By og på Naturhistorisk Museum\nVia alle de ovennævnte forløb på de to museer og deres planlægning i teori og praksis har vi fået værdifuld erfaring og sparring.\nInklusion kan betragtes som en særlig tankegang om, hvordan vi møder elever og deres lærere og den didaktiske tilgang i forhold til at have redskaber til at favne børn med særlige behov såvel som elever med særlig faglig viden.\nDet har været givtigt at indgå i dialog med de praksisnære fagfolk fra Aarhus Kommune, der deltog i projektet.\nErfaringerne og evalueringerne har vi samlet i et sæt retningslinjer, der kan betragtes som et ’mindset’, man lægger ned over sin planlægning – en form for ’check-liste’.\nElever med indlæringsvanskeligheder, sprogproblemer eller andre særlige behov har fordel af en grundig forberedelse – ligetil, tydelig og umiddelbart tilgængeligt både for lærere og elever. Differentiering.\nIndtænke kronologi og sammenhæng samt tydelig kommunikation. Dialog og interaktion – mindre monolog. Fokus på det sanselige.\nAnerkende at elever har mange forskellige måder at lære på og derfor tilbyde forskellige måder at tilgå temaet/historien/læringsindholdet – f.eks. via film, billeder, tekster af forskellige typer og sværhedsgrad etc.\nVigtigt at sikre at forløbet giver oplevelser, der påvirker deltagernes følelser og sanser og støtter deres aktive deltagelse. Dette er med til at give deltagerne erfaring og læring.\nVigtigt at reflektere sammen med deltagerne over hvad, de har set, hørt, lært, erfaret og sammenligne med lignende temaer fra deres hverdag.\nDet er hensigten, at denne tænkning med tiden skal gælde for alle forløb i Den Gamle Bys undervisningsteam og i formidlingen på Naturhistorisk Museum, Aarhus, idet erfaringer og evaluering – også fra andre steder, f.eks. samarbejde med Pædagogisk-Psykologisk Rådgivning (PPR) – har vist, at alle elever har fordel af de samme metoder og strukturer som er gode for børn med særlige behov. Aktiviteterne på de to museer har vist, at de giver lige mulighed for alle elever til at deltage, erfare og lære.\nDet altafgørende er, at vi får skabt en tryg ramme, hvor alle indgår på lige fod om det samme projekt, er aktive og medskabende, således at de føler sig som en del af helheden.\nFølgeforskning De midler, der var reserveret til følgeforskning i projektet, var ikke af en størrelse så de kunne finansiere et selvstændigt forskningsprojekt. Strategien var derfor også, at midlerne evt. kunne indgå i en delfinansiering og derudover var der også et selvstændigt mål omkring følgeforskningen at sikre, at flere forskningsmiljøer fik kenskab til projektet for senere at kunne indtænke det som muligt data og en mulig case for forskningsprojekter.\nLøbende igennem projektet har der også været kontakt med forskningsmiljøer for at fortælle om vores projekt og praksis. Konkret handler det om VIA University College Campus Aarhus C, Institut for Kommunikation og Psykologi ved Aalborg Universitet, Forskningskonsulent ved BUPL, Peter Engelbrekt Petersen, sektionsleder Lotte Fensbo ved PPR i Aarhus og Nordiskt Centrum for Kulturarvspedagogik (NCK) i Östersund.\nProjektet er dermed blevet præsenteret i en række faglige kredse, men vi blev undervejs også nødt til at konkludere, at der ikke var nogle større forskningsprojekter som Inklusion – viden og oplevelser for alle kunne blive en del af. Til gengæld har projektet og projektets midler kunne initiere, at der blev lavet en nordisk oversigt om læringsprojekter, de har fokus på inklusionsområdet. Der er blandt andet, foruden dette projekt, også projekter ved Göteborgs Stadsmuseum, Vesthimmerlands Museum, Sagomuseet i Ljungby og Museerna i Sör-Tröndelag. En rapport om dette vil senere blive gjort offentlig tilgængeligt og publiceret af NCK i deres artikelsamling på deres hjemmeside nckultur.org\nUndervejs i projektet har vi løbende sparret med Stine Clasen, Udviklingskonsulent ved Pædagogisk-Psykologisk Rådgivning (PPR) i Aarhus Kommune samt Lotte Fensbo, som også er i styregruppen for projektet.\nDet førte i 2018 til en række dialogmøder med lærere fra NEST-klasserne på Skovvangskolen med henblik på, om undervisningsteamet i Den Gamle By og Nest-klasserne gensidigt kan lære og have glæde af hinanden. Desuden blev der prøvet et par forløb af med to NEST-klasser. Der burde være potentiale til samarbejde, da tankegangen begge steder om viden/læring for alle er meget ens, men det har ikke ført til noget fast samarbejde. Blandt andet fordi NEST-projektet er ret nyt i Aarhus og meget programsat, så det kan være svært at køre udenom ”programmet”. Måske om nogle år, når det har fundet sit leje og er ordentligt implementeret i lærernes og skolens praksis.\nSe mere om NEST her: https://www.aarhus.dk/borger/pasning-skole-og-uddannelse/skole-sfo-og-klub/andre-skoletilbud/nest-en-skole-for-alle/\nDesuden har Undervisningsteamet i Den Gamle By løbende gennem en længere årrække haft et samarbejde med læreruddannelsen på VIA UC – især gennem lektor i historie, Marianne Axelsen Leth.\nDet udmønter sig i, at Marianne Bager, som også har en baggrund som lærer, ofte holder oplæg for klasser af lærerstuderende i historie om den pædagogik, der ligger til grund for undervisningsteamets forløb for folkeskoleklasser, samt om praksis på museet – herunder også om Inklusion - Viden og oplevelser for alle – samt vejleder studerende i forbindelse med opgaveskrivning. Det fører jævnligt til bacheloropgaver om udeskole/læring i uformelle læringsrum, museumspædagogik, pædagogik for børn med særlige behov etc. samt til studiebesøg, observationer og udvikling af forløb til eksamensopgaver eller til praktikklasser. Årets vinder januar 2017 af Gyldendals bachelorkonkurrence var Mathilde Fiil Hjorth, en studerende herfra, der tog udgangspunkt i undervisningen i Den Gamle By historieweb.dk/2016/10/23/matilde-xxxx/. En af konklusionerne hos Mathilde Fiil Hjorth var, at eleverne alle kan deltage med de forudsætninger, de har.\nSom en del af videndelingen om praksis indenfor inklusions-området\nom praksis inden for inklusions-området har projektet stået for to temadage i ”ULF i Aarhus”-regi i 2016 og 2018. Begge blev afholdt i Den Gamle By.\nSom en del af projektet har vi ligeledes afholdt en international workshopdag i september 2019 på Naturhistorisk Museum, Aarhus, hvor flere af vore danske og udenlandske sparringspartnere deltog og gav oplæg. Se bilag 4.\nDesuden har projektets deltagere deltaget i den internationale konference ”All inclusive! Museums as places for ALL children” arrangeret af Association for Children in Museums Hands On! i oktober 2019. Her holdt vi et ’Best Practise’ oplæg under hovedoverskriften ”Approaching special needs audiences”, en keynote-speak om dilemmabaseret formidling, og var ’værter’ i en af grupperne under halvdags-workshoppen ”World Café”. Deltagelse i konferencen indbefattede en række mindre artikler til programmet og organisationens hjemmeside.\nDen Gamle By var desuden nomineret til den årlige CMA-pris, som blev uddelt ved denne konference. Se mere på www.hands-on-international.net/conferences/conference-2019/programme/\nDer er leveret en artikel til MiD-bladet om projektet (Bilag 5), ligesom Pernille Mølgaard Andersen og Marianne Bager forestod en workshop ved det årlige formidlingsseminar 2020 arrangeret af Organisationen af Danske Museer (ODM). Se mere her: https://www.dkmuseer.dk/sites/default/files/dokumenter/Program %202020_0.pdf\nProjektet Inklusion – Viden og oplevelser for alle var en succes ved, at der blev udviklet en række undervisningsforløb, hvis evalueringer viste, at det er muligt at skabe forløb som integrerer den brede elevsammensætning, som den nye folkeskolereform lægger op til, der skal være i grundskolen.\nNoget der er ligeså vigtigt er at projektet har skabt et mindset som fremover vil være en del at planlægningen af skoleforløb i Den Gamle by og på Naturhistorisk Museum, Aarhus. Gennem de workshops og inspirationsdage som projektet har gennemført er det også tydeligt at dette mindset er brugbart for andre museer og institutioner.\nEn lære, som projektet også har givet, er, at det kan være svært at lave bindende samarbejdsaftaler med skoler om evalueringer af forløb. Skolerne var interesserede i at indgå i denne faste evalueringspraksis, men organisatorisk var det svært på grund at lærernes arbejdsvilkår, ressourcer og skift i personale at fastholde evalueringspraksissen, og fremadrettet er det noget, som der skal bruges flere midler og forberedelse på, for at det kan gøres, så det er til glæde for alle parter.\nProjektet har til gengæld været givtigt ved at en række eksterne forskere og andre, der arbejder med inklusion inden for læring, er blevet gjort opmærksom på at denne praksis foregår på museerne. Det giver et håb om at museernes praksis i højere grad kan blive indtænkt i forskning og udvikling inden for området.\nLinks til undervisningsforløb i forbindelse med projektet:\nDen Gamle By, Aarhus www.dengamleby.dk Undervisningsteamet: www.dengamleby.dk/undervisning/\nNaturhistorisk Museum, Aarhus www.naturhistoriskmuseum.dk\nHenvisninger og links til oplæg og artikler, der omhandler projektet:\nwww.hands-on-international.net/conferences/conference-2019/session-2/ Nederst på denne side findes livestreamingen af denne session. Den Gamle Bys oplæg er ca. 11 minutter inde i optagelsen\nwww.hands-on-international.net/conferences/conference-2019/keynote-3/ Her findes livestreaming af Marianne Bagers keynote speak.\nBager, Marianne: Den Gamle By i børnehøjde. Den Gamle Bys årbog 2019, side 97-102\nBager, Marianne og Andersen, Pernille Mølgaard: Inklusion – Viden og oplevelser for alle. Artikel i MiD Magasin nr. 41, marts 2020. Side 40-42\nAugusto Boal: ”Forumteater”, ”De undertryktes Teater”. www.mind-the-gap.org.uk/stories/augusto-boal-theatre-oppressed-founder/\nBetty Jane Wagner: Dorothy Heathcote. Drama as a Learning Medium. Stanley Thornes Ltd. 1990\nErling Lars Dale: Pædagogik og professionalitet. Forlaget Klim 1998\nFalk, J.H. & Dierking L.D.: Learning from Museums: Visitor Experiences and the Making of Meaning. Walnut Creek, CA: AltaMira Press, 2000.\nHoward Gardner: De mange intelligensers pædagogik. Red.: Per Fibæk Laursen. Gyldendal Undervisning 1998\nJan Tønnes Hansen og Klaus Nielsen (red.) Stilladsering – en pædagogisk metafor. Forlaget Klim 1999\nJan Tønnesvang, Nanna B. Hedegaard: Kvalificeret selvbestemmelse. pure.au.dk/portal/files/56814622/KvalificeretSelvbestemmelse_Introduktion_T_nnesvang_Hedegaard.pdf\nKåre Andersen, Marianne Bager, Anneken Appel Laursen: Historie fortalt gennem dilemmabaseret formidling. Værktøjskasse til museer og skoler. Den Gamle By 2018. www.dengamleby.dk/fileadmin/Planlaeg/Undervisning/Dilemma/Metodekatalog_Dilemma_Historier_om_Danmark_DK_opslag_2018_final.pdf\n”Mantle of the expert” – a method developed by Dorothy Heathcote www.mantleoftheexpert.com/what-is-moe/introduction-to-moe/\nPPR Aarhus: www.aarhus.dk/om-kommunen/boern-og-unge/faellesfunktionerne/paedagogik-og-forebyggelse/\nULF i Aarhus: www.ulfiaarhus.dk\nNordic Centre of Heritage Learning and Creativity, Östersund, Sweden\nSamsøgades Skole, Aarhus\nAalborg Universitet via Lene Tanggaard, professor i pædagogisk psykologi, nu rektor for Designskolen i Kolding\nDenne rapport er udarbejdet af\nMarianne Bager, leder af Undervisningsteamet i Den Gamle By\nPernille Mølgaard Andersen, leder af Skoletjenesten på Naturhistorisk Museum, Aarhus,\nMartin Brandt Djupdræt, overinspektør i Den Gamle By.


Omstridte dagligvareplaner er skudt til hjørne - sn.dk - Forsiden - Nordvestsjælland - Kalundborg\nDagligvarebutikken er planlagt til at ligge ved krydset Slagelsevej/Ugerløsevej/Dyssevej. Flere lokale ønsker af trafiksikkerhedsmæssige årsager, at der etableres en rundkørsel i krydset. Privatfoto\nArtiklen: Omstridte dagligvareplaner er skudt til hjørne\nOmstridte dagligvareplaner er skudt til hjørne\nKalundborg - 14. juni 2018 kl. 12:40\nPlanerne om en dagligvarebutik i Ugerløse på hjørnet af Ugerløsevej og Slagelsevej er sat på pause af Teknik- og Miljøudvalget i Kalundborg Kommune. Udvalget har dels ønsket en gennemgang af hovedstrukturen i kommuneplanen, dels at der udarbejdes en analyse af projektets påvirkning af trafikken i krydset, inden den endelige beslutning træffes.\nOm den første del siger udvalgsformand Jakob Beck Jensen (V):\n- Vi har skudt den til hjørne. Der er ikke umiddelbart tilladelse til den slags butikker i en landzone, så vi vil gerne være sikre på, hvad vi åbner op for der.\nØnsket om en trafikanalyse er en direkte konsekvens af de 18 henvendelser, som kommunen har fået i forbindelse med planerne. Syv af disse gav udtryk for bekymring omkring den trafikale situation ved etablering af en dagligvarebutik. Af svarene fremgår det, at krydset allerede opfattes farligt. I fem af de syv henvendelser foreslås det, at der etableres en rundkørsel i krydset.\nI det hele taget deler sagen vandene, når man læser borgerhenvendelserne. Syv borgere bosat i Ugerløse er positive over for en ny lokal dagligvarebutik, mens ni af henvendelser, alle fra Ubby-Jerslev, er kritiske. Frygten i Ubby-Jerslev går på, at SuperBrusen og Fakta i Ubby samt LokalBrugsen i Rørby vil miste kunder.\n- Vi synes, vi har et godt og velfungerende lokalsamfund, og det skyldes i høj grad dagligvarebutikkerne. En af dem vil sikkert lukke som konsekvens af det her, og det er dødsens alvorligt, siger Jørgen Bøge Jørgensen, formand for Hvidebæk Lokalråd, der står bag et af de kritiske svar.\nBag planerne om en dagligvarebutik står projektudvikler Internorr. Her har de fået lavet analyser, der viser, at området pt. har en dækningsgrad på 65 procent. Derfor mener partner Lars Nybjerg, at der er et behov.\n- Oplandet har et uudnyttet potentiale. Vi har set et grundlag for, at der er plads til en ny dagligvarebutik, der kan understøtte området, siger han.\nAf deres oplæg fremgår det, at den nye dagligvarebutik primært vil tage kunder fra konkurrenter i Kalundborg. Den køber Jørgen Bøge Jørgensen dog ikke.\n- Du får ikke mig til at tro, at folk i Kalundborg køre otte-ti kilometer til Ugerløse for at handle. I min verden er det fuldstændig hjernedødt, siger han.\nLars Nybjerg tror derimod, at en dagligvarebutik i Ugerløse kan gavne handlen i Ubby/Jerslev.\n- Der kan være flere årsager til, hvorfor kunderne vil vælge Ugerløse frem for Kalundborg. Nogle vil synes, det er besværgligt at skulle køre ind til Kalundborg by og finde en parkeringsplads for at handle. Andre vil få kortere vej med den nye butik. Men igen: vores udgangspunkt er, at vi ser et grundlag for et opland.\n- Derudover siger vores erfaring os, at nogle af dem, der frygter konkurrencen, ender med at få gavn af den. Vi mener, at det her kan styrke handlen i hele området, også i Ubby, siger han.


Live poker på Malta af LuckyDude\nLive poker på Malta\ntor, 16/04/2015 - 07:31\nJeg skal et smut til Malta i Maj med konen - bare nyde vejret og hinanden i 8 dage på Øen.\nMen hvis man fik kriplen i fingerne og lysten til lidt poker kommer over en; hvor skal man så gå hen for lidt cashgame ?\ntor, 16/04/2015 - 08:22\nDet bedste sted må helt klart være Portomasso Casino. Det virker imo som det mest pokerfokuserende casino i forhold til Dragonara, hvor der er mere en "jeg-er-pensionist-og-lokal-og-vil-gerne-sidde-her-og-putte-penge-i-maskinerne-kind-of-casino"-stemning (imo).\nMin opfattelse er at Portomasso har fået gode samarbejder med flere online pokerudbydere og derfor får en jævn strøm af "store" turneringer, hvilket også tiltrækker masser af spillere til cashbordene. Som jeg husker det er der typisk gang i 2-6 cashgame borde om aftenen, hvor limits typisk er 1/2 eller 2/5.\nMalta er, sådan som jeg har forstået det, i øvrigt typisk stedet hvor italienerne ynder at tage ned for at gamble. Det betyder altså masser af blød action.\ntor, 16/04/2015 - 20:25\nPokertours tager jævnligt til Malta (weekendture), og spiller cash på Dragonara, så alt efter om det passer med en weekend, de er dernede, kan du finde andre danskere på Dragonara.\nBåde Dragonara, og Portomaso ligger i St Julians, og det tager 5-10min at gå fra det ene casino til det andet.\ntir, 05/05/2015 - 17:20\nKan være jeg kigger nærmere på de 2 steder, selv om der vist er en større tour på Portomasso i maj mens vi er det.\nMen nu skal vi bare ned og nyde det gode vejr\ntir, 05/05/2015 - 18:10\nLæste for nyligt en live blog, hvor vedkommende oplevede klart mest action på Dragonara. Der er nok ikke andet at gøre end at checke begge steder ud, når man er dernede. Som Maggerholm skriver er der ikke langt mellem de to steder.\nons, 06/05/2015 - 00:12\nMen hvis der er et større event på Portomaso, så plejer det også at smitte af på action ved cashbordene der\nJeg har læst samme blog, og han er dernede med pokertours.\nI slutningen skriver han at cirka 40% af spillerne ved bordene er danske, så det tyder på at en stor del af action den weekend skyldes de danske spillere + måske et par lokale hajer der finder vej til Dragonara, når de hører at der kommer en flok fulde danskere\nMen hvis du får lyst Luckydude, kan du jo komme med en kort beskrivelse af dine egne oplevelser når du vender hjem.\nsøn, 10/05/2015 - 08:59\nLige en hurtig update fra mobilen.\nBesøgte begge cadinoer omkring kl 12 formiddag da jeg var ude at gå med konen.\nPortomaso virkede som det mest oplagte da MPS spilles der.\nDer var da også fin aktion fra på en bord der hen over aftenen typisk bestod af følgende lineup:\n2 dygtige lokale reg\n2-4 "mindre dygtige" spillere som for en par stykkes vedkommende stadig ærgede sig over at være ude af MPS\n2-4 dårlige/halv-hel fulde folk der smed et lille oplæg.\nAlt i alt meget hyggeligt med nogle meget løse call's.\nsøn, 10/05/2015 - 11:53\nHvilken gruppe var du selv i da du spillede?\nsøn, 10/05/2015 - 20:20\nJeg har valgt kun at beskrive mine modstandere\nAndre må afgøre hvilken kategori jeg er i.\nman, 11/05/2015 - 15:06\nLige kommet hjem efter én uge på Malta.\nHvis du vil møde turneringsmodstand, som minder om de gode tider i 2007-2008, så spil Dragonaras turneringer.\nDe har lidt forskelligt turneringer alt efter dag, men niveauet er noget ala.: 10r, 35re-entry, 50 fo.\nHvis du vil spille cash er Portomaso nok at foretrække, også selvom MPS vidst sluttede i går.\nDe har også et regular turneringsprogram som vist er lidt dyrere over Dragonara, men kan kun forstille mig at feltet stadig er blødt.