Kronik: Madlavning skal på skemaet fra 1. klasse | forum\nKronik: Madlavning skal på skemaet fra 1. klasse\nUdgivet 26. jul 2017\n"I vores forsøg på at skabe dygtige børn har vi glemt, at vores børn og unge også skal lære at tage vare på sig selv. Det er på tide at sætte mere fokus på madkundskab." Sådan skriver koncerndirektør i Coop Jens Visholm sammen med Karen Hækkerup, adm. direktør i Landbrug & Fødevarer, og Judith Kyst, direktør i Madkulturen, i en fælles kronik, som Politiken har bragt.\nLæs hele kronikken herunder. Artiklen blev bragt i Politiken den 28. juni 2017, og kan ses online her - bemærk kun for abonnenter.\nI vores forsøg på at skabe dygtige børn har vi glemt, at vores børn og unge også skal lære at tage vare på sig selv. Vi mener, at det er på tide at sætte mere fokus på madkundskab.\nDER TALES TIT om, hvad vi skal leve af i fremtiden. Vi vil godt vove skindet og komme med et svar: Vi skal leve af mad.\nTeknologiske landvindinger til trods er vi helt sikre på, at maden er kommet for at blive. Og vi tør også godt sætte en del på højkant på, at det med mad faktisk kun bliver endnu vigtigere i fremtiden.\nUd over at vi som individer har brug for mad for at overleve, er vi i Danmark også dygtige til at leve af mad og produktion af fødevarer.\nDet har måske været allermest tydeligt i den bemærkelsesværdige udvikling, der har været på restaurationsscenen, men fødevaresektoren udmærker sig også i høj grad ved produktudvikling, ressourceeffektivitet og nytænkning.\nMed et stadig stigende befolkningstal bliver fødevaresektoren kun endnu vigtigere i fremtiden. Det gælder både i forhold til innovation, fødevaresikkerhed og udvikling af nye, bæredygtige løsninger.\nOg det fordrer, at vi får uddannet endnu flere dygtige unge mennesker, der har interesse og kompetencer inden for det felt.\nVi mener, at man skal bruge langt flere kræfter i skolen for at lære vores børn mere om mad. Vi kunne ønske os flere succeshistorier i forhold til mad og måltider, og vi ser et kæmpe potentiale - både for den enkelte og for samfundet som helhed - i folkeskolen, hvor man i dag ikke vægter maden og måltiderne særlig højt, hverken i forhold til faget madkundskab eller den tid og de rammer, der er til spisepauser.\nMÅSKE ER DET, fordi maden spiller en så fundamental rolle i vores alles liv, at vi nogle gange helt glemmer, at det med at spise faktisk er noget, man skal lære.\nOg her tænker vi ikke på at lære at føre ske til egen mund, men på alt det, der kommer bagefter. Kort sagt: den basale kundskab at kunne tilpasse og variere sine måltider hen over et langt liv, så de imødekommer kroppens skiftende behov og medvirker til at fremme den enkeltes trivsel og livskvalitet.\nDen ' viden' ligger dybt forankret i mange af de forskellige gamle madkulturer, hvor måltidsstrukturer, tilberedningsmetoder og traditioner er blevet overført fra generation til generation og dermed har sikret, at børn og unge er vokset op med en måltidspraksis, der passede til deres hverdag.\nDen teknologiske og industrielle udvikling har imidlertid også betydet et skift i madkulturen mange steder. Det har blandt medført, at rigtig mange voksne i dag ikke besidder den basale fornemmelse for fødevarer eller de grundlæggende kundskaber, der skal til for at kunne lave mad.\nDermed står vi med et stort antal mennesker, der ikke i samme grad er i stand til at viderebringe en madkultur til de kommende generationer.\nMan skal passe på med at forherlige fortiden, for selvfølgelig var der også for 50 år siden mange mennesker, der manglede evner i køkkenet.\nDen store forskel til i dag er blot den altovervældende tilgængelighed af billige og hurtige kalorier i fastfood og to go.\nSå meget, at mange har fået tanken, at der ikke er brug for at vide, hvad man spiser, eller behov for at lære at tilberede sin egen mad. Hvorfor ikke bare lade fagpersoner tage sig af det, ligesom vi heller ikke længere syr vores eget tøj? TIL DET MÅ VI blot svare: Der er altså forskel på, hvad vi putter uden på kroppen, og hvad vi putter ind i kroppen. Der er desværre rigtig meget, der tyder på, at konsekvensen af at udlicitere store dele af madfremstillingen til andre er noget af det, der har medført de stigende sundhedsmæssige udfordringer.\nOg problemet er tilsyneladende kun voksende. Hvis forældrene ikke formår at tilberede sund og velsmagende mad, kan de naturligvis heller ikke lære deres børn det.\nEt af de steder, hvor børn i dag kan lære at lave mad, er faktisk i folkeskolen i madkundskab.\nBåde Landbrug & Fødevarer, Coop og Madkulturen har i flere år arbejdet for at styrke faget. Vi kan konstatere, at madkundskab som fag har meget trange kår.\nHeldigvis har vi lærere, der er ildsjæle, og som brænder for faget, og elever, der får fantastiske forløb, men det er desværre alt for få. Madkundskab er nemlig et af de fag i skolen med færrest timer, og flere steder bliver faget stadig varetaget af lærere, der ikke er linjefagsuddannete. Det bliver opfattet som et ' hyggefag'. Frikadellesløjd.\nEn lille pause fra alle de vigtige fag i skolen. Det kan vi ikke være bekendt.\nDet er særdeles uheldigt, fordi vi dermed misser en oplagt chance for at lade eleverne tilegne sig nogle kompetencer, der ikke blot kan have en helt afgørende betydning for deres videre sundhed og livskvalitet, men som også kunne have en positiv effekt på deres videre uddannelse og beskæftigelse.\nVI VIL GODT VOVE den påstand, at rigtig mange børn i dag forlader folkeskolen med viden om en lang række emner og kompetencer inden for særlige områder, der ganske enkelt er mindre vigtige for deres videre trivsel og livsduelighed, end hvis de efter 9. klasse besad et grundlæggende kendskab til fødevarer og evnede at kunne tilberede nærende og velsmagende morgen-, frokost-og aftensmåltider til sig selv.\nDer er hårdt brug for en mere grundlæggende prioritering af faget.\nOg her tænker vi helt konkret på, at faget ganske enkelt skal have flere timer, end det har nu. Hvorfor har eleverne f. eks. idræt i 0.-9. klasse, mens madkundskab langt de fleste steder typisk kun findes på en enkelt årgang? Er maden da ikke lige så vigtig som bevægelsen for den enkeltes sundhedstilstand? Tænk, hvilken forskel det ville gøre, hvis madkundskab kunne få samme status som idræt i skolen. Tænk, hvis maddannelsen kom på skemaet i 0.-9. klasse. Tænk, hvis alle lærere i faget madkundskab faktisk var uddannet til at undervise i det. Og tænk, hvilken dramatisk forskel det ville kunne have for vores børn og fremtidige generationer, hvis vi med sikkerhed i stemmen kunne sige, at når eleverne forlader den danske folkeskole, ved de i hvert fald, hvordan de kan lave mad til sig selv og tage vare på egen og andres trivsel og sundhed. Det bærer potentialet til en sundhedsrevolution.\nMen det at kunne agere reflekteret som fødevareforbruger og tilberede gode, velsmagende måltider er altså ikke noget, man sådan lige kan lære inden for den meget begrænsede tidsramme, der på nuværende tidspunkt er afsat til madkundskab.\nSom det er nu, stopper maddannelsen i danske folkeskole, nærmest før den rigtig er begyndt.\nDET INTERESSANTE ved madkundskab er også, at det ofte fremhæves af både lærere og elever som et af de mest populære fag i skolen. Fagets undervisningsmaterialer, fødevarerne, og det, der sker, når man tilbereder dem, giver god mening for alle elever, både de såkaldt bogligt stærke og dem, der bedst lærer på andre måder.\nDet er nemt at se sine fejl, når man beskæftiger sig med mad og dermed at lære af dem. Elever og lærere fremhæver faget for de særlige positive udfordringer, det stiller eleverne over for, når de skal samarbejde om madlavningen. Man skal gå på kompromis. Man kan blive udfordret og skal overskride sine egne grænser, når man skal arbejde med nye råvarer og smage på dem. Kort sagt: Man bliver dannet.\nVi synes, at madkundskab er så vigtigt et fundament for dannelse og læring, at vi sammen med lektorer, forskere og lærere har udformet et manifest for madkundskab, der peger på styrken og potentialet i dette oversete fag:\nMadkundskab sætter eleverne i stand til at træffe begrundede valg.\nMadkundskab forener alle grundskolens fag.\nMadkundskab bygger bro mellem skole, hjem og samfund.\nMadkundskab bringer hoved, hænder og sanser i spil.\nMadkundskab skaber rum for forskellighed og mangfoldighed.\nHvis ikke man er klar til at lægge hårdt ud med at indføre madkundskab på alle klassetrin, kunne man lægge lidt blidere ud og arbejde med en model i stil med den, man har inden for de naturfaglige fag, hvor man begynder med natur/teknologi i indskolingen og på mellemtrinnet, og hvor man i udskolingen går over til de mere specialiserede fag som fysik og kemi.\nFor madkundskabs vedkommende kunne eleverne i indskolingen og på mellemtrinnet begynde med at lære at arbejde med kniv og begå sig i køkkenet. Og når de følte sig trygge, kunne man i udskolingen sørge for, at de opbyggede et solidt fødevarekendskab og lærte at mestre grundmetoderne. Madlavningstimer i 14-15-års alderen ville også passe rigtig godt i forhold til den viden, vi har om, at de fleste mennesker bærer deres madvaner fra netop denne alder videre langt ind i voksenlivet.\nAt føre madkundskab ind på de ældste klassetrin vil også bidrage til den variation i skoledagen, som man ønskede at indføre med skolereformen, men som i praksis har vist sig at være særdeles svær.\nMed et styrket madkundskab hele vejen igennem folkeskolen kunne vi sikre den høje faglighed, der er nødvendig for faget, og samtidig give bedre plads til de mange børn med kloge hænder, der ikke altid oplever, at skolen også kan rumme dem.\nET STYRKET madkundskabsfag kunne også være et vægtigt bindeled til de mange fødevareorienterede erhvervsuddannelser, der næsten alle som én har oplevet et faldende elevtal, på trods af at der i den anden ende er masser af spændende arbejdspladser og ikke mindst udviklingsmuligheder.\nEt styrket madkundskabsfag kunne medvirke til et styrket landbrug og en styrket detailhandel, når flere mennesker forstår, hvorfor der er forskel i prisen på forskellige typer æg, og forstår, hvad der skal til for at lave produkter af den allerhøjeste kvalitet, der kan være denne og kommende generationer til gavn.\nDet er vores opfattelse, at en befolkning med større interesse for - og viden om - fødevarerne vil have en gavnlig effekt på vores samlede fødevareproduktion - både på den enkeltes forbrug og på vores sundhed generelt.\nMen forudsætningen for en sådan udvikling er, at alle børn og unge forstår, hvor maden kommer fra, har en fornemmelse af, hvad de spiser, og er i stand til at træffe tilvalg og fravalg på et oplyst grundlag.\nMan har i flere år talt om, hvordan man kunne overføre den såkaldte Nomaeffekt til andre dele af fødevarebranchen.\nDet er blevet fremført, at Noma og den fantastiske opblomstring inden for den danske restaurationsbranche blandt andet lod sig gøre, fordi man i Danmark i virkeligheden havde en relativt svag madkultur. Kokkene var ikke bundet af århundred gamle fortællinger og traditioner om den eneste rigtige måde at gøre tingene på.\nDet gav de unge, kreative mennesker frie rammer til at tænke nyt, i forhold til hvad vi kunne spise, hvad der var særligt for vores del af verden, og hvordan det kunne tilberedes for at skabe nye udtryk og indtryk.\nDer er formentlig noget rigtigt i denne analyse, men vi er også ret sikre på, at hvis denne fantastiske fortælling ikke skal løbe ud i sandet som en tv-serie med for mange afsnit, har vi brug for, at Danmark nu udvikler en stærk madkultur, der er leve-og bæredygtig på lang sigt. Vi har brug for en stærk madkultur, der ligger som en klar, dyb tone i den danske selvforståelse på lige fod med værdier som demokrati, ligestilling og ytringsfrihed.\nMen en stærk madkultur bliver ikke skabt i de fineste restaurantionskøkkener.\nDen kan kun skabes ved, at vores børn og unge mennesker får en klar fornemmelse af, hvad det vil sige at kunne tage vare på sig selv gennem maden.\nDet kan nogle af dem godt lære derhjemme, men hvis vi skal sikre os, at det med god mad ikke bliver noget for de få, er der brug for, at alle børn og unge mennesker igennem hele deres skolegang møder dygtige madkundskabslærere, der kan stille de rigtige spørgsmål, udfordre eleverne med friske fisk, lade dem eksperimentere med kål, bælgfrugter, kød og mælk og herigennem udvikle et solidt fundament og en ballast, der gør dem i stand til at træde ind i de voksnes verden og drage omsorg både for sig selv og andre.\nLad madkundskaben udfolde sig til glæde for samfundet og den enkelte.


28. oktober 2014 kl. 20:43 #4150\nDe første 3 x 3 uger initial behandling med Velcade, Cyklofosfamid og Dexametason\nDet er selvfølgelig bekymrende at at starte en sådan behandling. Virker det, hvad kommer der af bivirkninger o.s.v.\nOg her er det så vigtigt at understrege at det en patient oplever ikke behøver at være det samme andre kommer ud for. Alt er helt individuelt.\nI mit tilfælde var der så godt som ingen bivirkninger af de 3 x 3 ugers forløb. Måske lidt træthed, men det kan man jo ikke undre sig over. Dertil lette bivirkninger af Velcaden.\nVelcade kan give nervebetændelse med helt fra lette til svære symptomer. Typisk i fødder og hænder. Selv om bivirkningerne for de fleste er reversible (går væk igen), så er behandlerne meget på vagt. Man vil ikke have for kraftige gener og især ikke at det også omfatter hænder/fingre.\nI mit tilfælde er det blot blevet til lette fornemmelser af at have silikone puder i skoene fremme mellem tæerne. Ikke ubehageligt, bare nok til at det bemærkes.\nVæsentligst er så at behandlingen har stor effekt. En af de væsentlige målinger, M-komponent faldt allerede fra før behandling at være tæt på 30 at være på under 1,5 efter anden af de tre behandlingsrunder.


134 resultater 1 resultater i kilder Se dem her\nNedrivning af det gamle posthus, ca 1985\nLejrskov Kirkevej 4, 6640 Lunderskov "Den gamle præstegård"\n1846 - 1977\nLejrskov/Jordrup Kommune Lejrskov /Jordrup Sogne\nFrederiksberggade 4 Lunderskov Lunderskov Posthus\nDollerup Skole (den gamle skole), Skolevej 25, Dollerup, Lunderskov, Skanderup Sogn Matrikelnr. 9 n\nDollerup Gamle skolen\nHøst i Skanderup som i gamle dage\nGelballe gamle brugsforening\nDen gamle skole i Gelballe\nEbba Stigård fortæller om jul i gamle dage\nLiv på landet i gamle dage.\nV/ Buen Lunderskov Den gamle bro\nDen gamle skole i Jordrup\nGammeldags Høstdag i Skanderup 1987\nKirsbølvej 19 Kirsbøl Elmely den gamle smedie\nVognmand Axel Nielsen fortæller om Lunderskov i gamle dage. 1995\nGammeldags høstdag i Skanderup\nDet gamle posthus Lunderskov\nSmedemester N.P. Nielsen foran Gelballe gamle Brugs


En ny gruppe af bevidste virksomhedsejere midt i 50’erne er begyndt at henvende sig til virksomhedsmæglere for at planlægge en videreførelse af virksomheden med et salg inden for en kortere årrække.\nEjerne vil ikke pådutte næste generation den samme livsstil og belastning med at drive en virksomhed. De vil sælge.\n- Det er optimalt, når disse ejere kommer i god tid og gør hele forberedelsen af et salg muligt. Alt for ofte har vi oplevet, at en 65-årig ejer ringer og siger, at nu vil han gerne have solgt! Men det kan tage op til tre år at få alt det på plads, der gør det gennemskueligt for en køber, hvad han får og hvilken risiko han løber ved at investere i virksomheden.\nDer er pengerigelighed lige nu her i Danmark. Når du skal betale 0,75 i minusrenter for at have pengene i banken, så får det nye erhvervsfolk på banen, som gerne vil investere. For to til fem mio. kr. kan du måske købe dig ind med en aktiepost i en interessant virksomhed – og få en post i bestyrelsen. Det er interessant for nye investor-typer – ”virgins” kalder vi dem, da de ofte ikke har købt virksomhed før - og skal ”guides” i aktiekøbet.\nVi er en meget aktiv ejer\nSax Lift skal fordobles i værdi – og så videre til en ny ejer\nVækstPartner Kapital har købt sig ind industrivirksomheden Sax Lift. Investor vil med aktivt ejerskab gøre Sax Lift mindst 2,5 gange så meget værd.\nIKEA, Louis Vuitton, Daimler, Novo Nordisk, Volkswagen. Sax Lift i Vejen er eksperter i lifte til europæisk erhvervsliv.


Sunde søde sager Arkiv - Side 7 af 7 - Sugarfreeliving\nHome » Archive by category 'Sunde søde sager' (Page 7)\nFrozen skyr is – med banan smag\nIngredienser (2 personer): 1 banen 4 dl skyr med vanilje smag 4 spsk mælk Forklaring: Mos bananen grundigt, og kom den i en skål sammen med skyren. Kom blandingen i en fryseegnet beholder med låg og kom den i fryseren i cirka. 3 timer Tag skyr/bananblandingen ud af fryseren og skær den ud i tern […] Read more…\nNu er det snart sommer, og hvis der er noget der går hånd i hånd med sommer så er det JORDBÆR! 🙂 Derfor har jeg lavet den her opskrift, og den smager fantastisk! Fyldet er lækkert og cremet, og bliver på ingen måde melet og grynet. Jeg tog den med hen til bedsteforældrene som bød […] Read more…\nSvampet brownie – lavet på sorte bønner, uden mel!\nNavnet skræmmer nok de fleste væk, men de her brownines er svampede, smagfule og enorm lette at lave! Ingredienser (16 små brownies): 1 dåse sorte bønner (drænes og vaskes) 3 store æg 3/4 dl kokus olie (eller smør) smeltet lidt over 1/2 dl Usødet kakao pulver 1 tsk. vanilje ekstrakt 120 ml sirup 40 gram […] Read more…


Cheesy Hasselback Poato Au Gratin fra Half Baked Harvest: Kartofler er noget af det, som jeg aldrig har gjort mig specielt meget i og da jeg var lille fik jeg nærmest kvalme bare ved tanken om dem. Sjovt nok, så var pomfritter min livret #børn. Senere har jeg heldigvis opdaget, at kartofler ikke nødvendigvis betyder de kogte af slagsen og næste gang de skal på menuen, så bliver det afgjort i den her version.\nBest Vegetable Lasagna fra Cookie + Kate: Lasagnen er jo en god gammel klassisk hverdagsret og jeg tør ikke tænke på, hvor mange portioner jeg har spist, i mit 30 år lange liv. Det er dog ved at være et godt stykke tid siden sidst, hvilket der skal laves om på. Og gerne med den her grøntsagsversion.\nJalapeno corn souffle fra How Sweet Eats: Alt ved den her opskrift får mine tænder til at løbe i vand. Den er alt andet end sund, men hvad betyder det, når man kan få serveret et fad med en kombination af Majs, Jalapenos og creme fraiche?\nRicotta Butternut squash pizza fra Naturally Ella: Der går ikke en dag, hvor jeg ikke tænker på Pizza og er evigt og altid nysgerrig for nye variationer. Den her er min seneste fascination.\nBlack Bean Sweet Potato Enchiladas fra Cookie + Kate: Alt hvad jeg elsker, blandet sammen og rullet ind i et stykke brød og toppe med creme fraiche og koriander. What’s not to like here?


Her er Henrik - han sørger for varmen | Brædstrup | hsfo.dk\nHer er Henrik - han sørger for varmen\nPubliceret 17. juli 2017 kl. 08:06\nForeløbig må kunderne selv hente træpillerne hos Brædstrup Brændesalg, men Henrik Lind overvejer, om firmaet også skal tilbyde levering. Foto: Henrik Sandvad\n45-årige Henrik Lind fra Aale har overtaget Brædstrup Brændeservice. Nu har firmaet fået ny leverandør og skiftet navn til Brædstrup Brændesalg.\nBrædstrup: Der er atter kommet liv i det gamle DLG på Vestergade i Brædstrup. Siden 1. juli har 45-årige Henrik Lind fra Aale nemlig holdt til huse i det gamle korn- og gødningslager med sit nye firma Brædstrup Brændesalg.\nHenrik Lind overtog 1. juni Brædstrup Brændeservice, som Niels Fosgerau har drevet i 13 år. Han har på grund af sygdom valgt at give stafetten videre.\n- Jeg har egentlig lært Niels at kende som ganske almindelig kunde. Under hans sygdom har jeg været her og hjulpet ham, men nu har Niels besluttet, at han ikke vil mere. Der er derfor, jeg har overtaget firmaet. Niels kan dog ikke slippe det helt, og han vil stadig komme og afløse mig fra tid til anden, siger Henrik Lind.\nTyve på visit på efterskole\nFor mig er det afgørende, at kvaliteten er i orden. Der findes mange træpiller på markedet, som er i dårlig kvalitet, og hvor der er meget sand i.\nHenrik Lind, indehaver\nVirksomhedsovertagelsen betyder dog, at ikke alt er som før. Mens Brædstrup Brændeservice fik træpiller fra havnen i Kolding, får Brædstrup Brændesalg træpillerne i seks og otte millimeter fra DLG. På den måde var det nemmere at blive enige med DLG om husly.\n- Det har været fint for mig med DLG. For mig er det afgørende, at kvaliteten er i orden. Der findes mange træpiller på markedet, som er i dårlig kvalitet, og hvor der er meget sand i. Træpillerne fra DLG er godkendt af Teknologisk Institut, hvilket sikrer, at kvaliteten er god. Samtidig har jeg heller ikke set træpiller på markedet, som kan levere til den pris, som jeg kan, siger Henrik Lind, som allerede har overtaget mange af de tidligere kunder i Brædstrup Brændeservice.\nDen nye virksomhedsejer arbejder til daglig som servicetekniker hos N. P. Trucks i Horsens, hvor han kører ud og reparerer trucks og andet internt transportmateriel på virksomheder.\n- Det er et 37 plus job, så Brædstrup Brændesalg er en fritidsbeskæftigelse. Derfor vil vi kun holde åbent efter arbejdstid på hverdage og lørdage. Jeg håber så bare, at der også er et hul i markedet til mig, og at folk vil bruge mig, siger Henrik Lind.\n16:45 Lokalråd vil have et korps af bypedeller\n15:17 Pizza Master får ny indretning\n15:01 Flere børn skal have kontakt med ældre på plejehjemmene


Vi vil tage imod ham med åbne arme\nSpansk-veteran er mere end velkommen i Rom hos de lyseblå, som står klar med kontrakt og åbne arme.\nSom Indkast skrev sidste torsdag, så er den spanske-veteran David Silva et varmt navn i Lazio. Klubbens anfører Ciro Immobile forventer, at hele klubben vil modtage spanieren med åbne arme, og at det vil skabe stor glæde hos fansene af klubben, skriver Daily Mail.\nLazio-topscoreren glæder sig meget til at spille med den nu tidligere Manchester City-stjerne:\n- En stor spiller og med stor erfaring. Jeg kan næsten ikke vente på, at han kommer. Vi er Lazio-spillere men forud for det, er vi Lazio-fans.\nMon ikke David Silva også vil glæde sig til et samarbejde med målslugeren Immobile, som i denne sæson nettede hele 39 gange i 44 kampe, og blev topscorer i Serie A foran Ronaldo. Lazio endte sæsonen som nummer fire, men var på et tidspunkt eneste alvorlige trussel mod Juventus.\nHvis Silva beslutter sig for at tilslutte sig Lazio, kan han jo passende vise dem hvordan man vinder titler. I løbet af de 10 år han tilbragte hos Manchester City, vandt han intet mindre end 14 trofæer. Han nåede i alt 435 kampe med 77 mål og hele 144 assist hos "The Citizens" ifølge Daily Mail.


⇒ Køb Halskæde Hjerte m/ blomster Primavera – 395 kr.\nHalskæde Hjerte m/ blomster Primavera\nNavn: Halskæde Hjerte m/ blomster Primavera\nTemmelig mange online varehuse foreslår på nuværende tidspunkt flere leveringsløsninger. Den mest moderne er p.t. levering til et afhentningssted, og så afhenter du blot produkterne lige præcis når det passer ind i din kalender. Metoden er nemlig ekstremt bekvem, samt tit endvidere den prisbilligste leveringsmetode ved køb af Halskæde Hjerte m/ blomster Primavera.\nDu kan endvidere vælge at få varerne leveret til dit hus eller ud til dit arbejdes adresse. Den viser sig mange gange en lille smule mindre prisbillig, men desuden rigtig praktisk. Den billigste fragtform er uden tvivl at du selv henter varerne, som dog nødvendiggør at du bor tæt på internet selskabets bopæl.\nFragttiden på er naturligvis ultra relevant forudsat man står og skal bruge ordren inden for få dage, så med det formål er det jo vigtigt at du kigger nærmere på det anslåede leveringstidspunkt på det relevante produkt.\nEn stor portion internet shops garanterer levering på blot en enkelt hverdag på mange produkter, eksempelvis Halskæde Hjerte m/ blomster Primavera, som alligevel antager at ordren aflægges før et angivent tidspunkt, sådan at de højst sandsynligt kan nå at få varen skippet afsted forinden medarbejderne tager hjem.\nNogle få online shops lover fragt uden beregning, men i de fleste tilfælde kun såfremt du indkøber for en fastsat pris. Alternativt bør du tage den mest betalelige løsning til levering, som oftest – hvad end man befinder sig tæt på Esbjerg, Skanderborg eller Hammel – er at få dem til at levere produkterne til et udleveringssted.\nDet er i dag særligt ukompliceret for folk at analysere priser på tværs af online forretninger, og med det motiv har en hel del Scrouples forretninger på nettet fundet det nødvendigt at stampe priserne på specielt deres bedst i test produkter – til babyer og børn, og yderligere også til kvinder og mænd – markant, og endda nogle gange tilbyde fri fragt.\nTil gengæld kan det ikke desto mindre vise sig lønnende at sammenligne nogle enkelte outlets på nettet efter tilbud på Halskæde Hjerte m/ blomster Primavera før du handler, sådan at man er på den sikre side med at indhente den mest betalelige pris.\nDu skal lige meget hvad være omhyggelig med, at når en internet webshop tilbyder bedst i test varer til en pris der kan ses som hamrende lav, så kan det undertiden være et karakteristika der viser en falsk online virksomhed. Bestillinger med kort er dog inkluderet i en bestemmelse, hvilket værner dig som kunde overfor uægte e-handler.\nVi tilråder kortkøb eller mobilbetaling. Som et alternativ kan du vælge en afbetalingsløsning fra fx ViaBill, hvis du higer efter at godtgøre prisen senere.\nFør folk handler på en Scrouples forhandler på nettet kan man for at være på den sikre side sætte sig ind i forhandlerens vilkår, men det er for det meste et tidskrævende projekt.\nEn anden løsning kunne være at finde ud af om online webshoppen er medlem af e-mærke ordningen, fordi det generelt er en angivelse af at internet forretningen forsvarer gældende dansk lovgivning, og at internet forhandleren nu og da evalueres af jurister som kender de gældende regulativer. Dette er en god anledning til at få bistand, når du skulle få vanskeligheder i processen med din bestilling.\nHerudover er det en hjælp at du er hensynstagende til de elementære forhold der kan influere på bestillingen, til eksempel hvilken returrettighed internet virksomheden garanterer. I den forbindelse er det ligeledes afgørende, at man stadig gemmer sin købsbekræftelse, således man altid kan påvise sin ordre af Halskæde Hjerte m/ blomster Primavera, uafhængig om man leder efter et produkt til en kvinde eller mand.\nTrustpilot tilbyder dig super belejlige muligheder for at analysere flere tidligere konsumenters domme og på grund af dette tilrådes det, at du iagttager online firmaets bedømmelser af Halskæde Hjerte m/ blomster Primavera forinden du placerer din ordre.\nFacebook frembyder lignende en lang række troværdige løsninger til at få et kig ind i e-firmaets kundefokus. Herinde er der faktisk internet handler hvor man kan udfærdige en vurdering af købsoplevelsen, hvilket også burde bruges til afvejning af tidligere kunders oplevelser.\nDenne side finansieres af annoncer. Vi har samarbejdsaftaler med masser af online selskaber idet vi præsenterer virksomhedernes tilbud, og tager kommission når vores brugere foretager en transaktion.\nOrientering angående tilbud og internet forhandlere værnes om tit, men vi giver ingen garanti imod rettelser der er udført siden nyligste opdatering af hjemmesidens informationer.


retsinformation.dk - BEK nr 830 af 27/06/2013\nBEK nr 830 af 27/06/2013 Historisk\nEnergistyrelsen, j.nr. 1113/1047-0050\nKapitel 3 Offshoreanlægget\nKapitel 4 Områder med særlige risici\nKapitel 5 Arbejdsrum\nKapitel 6 Arbejdsplads\nKapitel 7 Sanitære forhold\nKapitel 8 Indretning med henblik på nødstilfælde\nKapitel 9 Ansatte med særlige behov\nKapitel 10 Indkvartering\nKapitel 11 Almindelige bestemmelser om udstyr\nKapitel 12 Trykbærende udstyr\nKapitel 13 Øvrigt udstyr\nKapitel 14 Tilsyn, m.v.\nKapitel 15 Dispensation, straf og ikrafttræden m.v.\nBilag 1 Yderligere minimumsforskrifter for udstyr, jf. § 100\nBekendtgørelse om mobile offshoreanlæg m.v.1)\nI medfør af § 4 a, § 18, stk. 6, §§ 43-44,§ 61, stk. 4, og § 72, stk. 1, i lov om sikkerhed m.v. for offshoreanlæg til efterforskning, produktion og transport af kulbrinter (offshoresikkerhedslov), jf. lovbekendtgørelse nr. 520 af 13. maj 2013, fastsættes:\n§ 1. Bekendtgørelsen finder anvendelse på konstruktion og indretning af mobile offshoreanlæg som defineret i offshoresikkerhedslovens § 2, stk. 3, samt udstyr på disse, og som har eller skal have tilladelse til at operere på dansk søterritorium eller dansk kontinentalsokkelområde, jf. offshoresikkerhedslovens § 3, stk. 1.\nStk. 2. For så vidt angår konstruktion, indretning og udstyr finder bekendtgørelsen endvidere anvendelse på de aktiviteter med tilhørende arbejdspladser og indkvarteringsfaciliteter på andre skibe og indretninger end dem, der er nævnt i offshoresikkerhedslovens § 3, stk. 3 og 4 (specialfartøjer m.v.), og som ikke er omfattet af definitionen i offshoresikkerhedslovens § 2, stk. 1, i det omfang aktiviteterne er direkte eller indirekte knyttet til efterforskning og produktion af kulbrinter, jf. § 3 i Energistyrelsens bekendtgørelse nr. 509 af 11. maj 2011 om udvidelse af anvendelsesområdet for offshoresikkerhedsloven.\nStk. 3. For så vidt angår konstruktion, indretning og udstyr finder bekendtgørelsen endvidere anvendelse på indkvarteringsfaciliteter på skibe og indretninger, som ikke er omfattet af offshoresikkerhedslovens definition i § 2, stk. 1, og hvor personer, der arbejder på et offshoreanlæg, indkvarteres, i det omfang, det har betydning for sikkerheden og sundheden for de indkvarterede personer, jf. § 2 i Energistyrelsens bekendtgørelse nr. 509 af 11. maj 2011 om udvidelse af anvendelsesområdet for offshoresikkerhedsloven.\nStk. 4. For så vidt angår konstruktion, indretning og udstyr finder bekendtgørelsen endvidere anvendelse på de aktiviteter på mobile offshoreanlæg, som ikke er nævnt i § 2, stk. 1, i offshoresikkerhedsloven, og som er omfattet af undergrundsloven og har sikkerheds- og sundhedsmæssig betydning, jf. § 4 i Energistyrelsens bekendtgørelse nr. 509 af 11. maj 2011 om udvidelse af anvendelsesområdet for offshoresikkerhedsloven.\n1) Arbejdsrum: Ethvert rum på offshoreanlægget, hvor der findes arbejdspladser.\n2) Arbejdsplads: Et sted på offshoreanlægget, hvor der udføres et arbejde.\n3) Boreudstyr: Udstyr, der indgår i boreprocessen eller andre brøndoperationer, samt rørforbindelser mellem disse.\n4) Design: En overordnet beskrivelse af offshoreanlægget.\n5) Hjælpeudstyr: Udstyr, der ikke direkte indgår i bore- eller produktionsprocessen, jf. nr. 13 og 14, såsom generatorer, nødgeneratorer, løfteudstyr og pumper.\n6) Indkvarteringen: Den del af offshoreanlægget eller på tilknyttede skibe, der indeholder opholdsrum.\n7) Indretning: Placering af udstyr, inventar og anlægsdele i forhold til hinanden på offshoreanlægget.\n8) Inventar: Løse dele, der ikke kan karakteriseres som udstyr.\n9) MODU-koden: »Code for the Construction and Equipment of Mobile Offshore Drilling Units« udarbejdet af IMO (International Maritime Organization).\n10) Offshoreanlæg: Mobile offshoreanlæg.\n11) Offshoreanlæggets konstruktion: Udformning, dimensionering og opbygning af elementer til anlægsdele samt samling af anlægsdele med hinanden.\n12) Opholdsrum: De til brug for de ombordværende bestemte soverum, spiserum, toiletter, baderum og fritidsrum.\n13) Personførende elevator: Fast installeret løfteapparat til transport af personer eller gods eller personer og gods mellem faste niveauer ved hjælp af en stol (kabine), hvis dimensioner og indretning klart giver adgang for personer.\n14) Produktionsudstyr: Udstyr, der indgår i produktionsprocessen, hvor offshoreanlægget anvendes til produktion af kulbrinter.\n15) Sikkerheds- og sundhedsredegørelse: Redegørelse som nævnt i Energistyrelsens bekendtgørelse om styring af sikkerhed og sundhed på offshoreanlæg, m.v.\n16) Trykbærende udstyr: Trykbeholdere som defineret i følgende:\nc) Energistyrelsens bekendtgørelse om indretning m.v. af aerosoler der anvendes på offshoreanlæg m.v. og\nd) Klima-, Energi- og Bygningsministeriets bekendtgørelse om indretning m.v. af transportabelt trykbærende udstyr\n§ 4. Offshoreanlæggets konstruktion, indretning og udstyr, herunder elektriske systemer, software, hardware m.v., skal være således, at de sikkerheds- og sundhedsmæssige risici er nedbragt så meget, som det er rimeligt praktisk muligt under hensyn til anvendelsen og vedligeholdelse.\nStk. 2. Produktionsudstyr skal følge reglerne for faste offshoreanlæg, jf. Klima-, Energi- og Bygningsministeriets bekendtgørelse om faste offshoreanlægs og rørledningers konstruktion, indretning og udstyr.\nStk. 2. Mobile offshoreanlæg, der anvendes som flytbare boreenheder (Mobile Offshore Drilling Units), skal som minimum opfylde bestemmelserne i MODU-koden, konsolideret udgave 2001, jf. dog § 117.\nStk. 3. Flytbare boreenheder, som er bygget efter den 1. januar 2001, skal, udover kravene i stk. 2, som minimum opfylde de supplerende krav, der er fastsat i bilaget til Søfartsstyrelsens bekendtgørelse om teknisk forskrift om flytbare boreenheders bygning og udstyr m.v.\nStk. 4. Normer og standarder efter stk. 1 kan dog fraviges i tilfælde, hvor det er hensigtsmæssigt for at opnå et højere sikkerheds- og sundhedsniveau, eller som følge af den tekniske udvikling. Det forudsættes ved fravigelsen, at de sikkerheds- og sundhedsmæssige risici nedbringes så meget, som det er rimeligt praktisk muligt jf. § 42, stk. 2 i offshoresikkerhedsloven.\nStk. 5. Såfremt der ikke findes anerkendte normer og standarder som nævnt i stk. 1, skal de sikkerheds- og sundhedsmæssige risici, der er forbundet med offshoreanlæggets konstruktion identificeres, vurderes og nedbringes så meget, som det er rimeligt praktisk muligt, jf. offshoresikkerhedslovens § 33.\n§ 6. Udstyr, arbejdsrum, arbejdspladser og indkvartering mv. på offshoreanlæg skal være placeret i forhold til hinanden under hensyn til risikoen for brand, eksplosion og risikoen for ophobning af sundhedsskadelige stoffer, således at sikkerheds- og sundhedsmæssige risici er nedbragt så meget, som det er rimeligt praktisk muligt.\n§ 7. Offshoreanlægget skal være udformet i overensstemmelse med den tekniske og sociale udvikling i samfundet.\n§ 8. Bærende konstruktioner skal være designet og bygget således, at de kan modstå de belastninger, som de kan blive udsat for under installation og drift.\n§ 9. De sikkerheds- og sundhedsmæssige risici i forbindelse med indretningen af offshoreanlægget skal, jf. § 4, identificeres og vurderes med henblik på både en enkeltvis og en samlet vurdering af de forhold i arbejdsmiljøet, som på kort eller langt sigt kan have indvirkning på den fysiske eller psykiske sundhed og således, at sundhedsskadelige påvirkninger undgås.\n§ 10. Indretning af offshoreanlægget, herunder væsentlig ombygning, der kan sidestilles hermed, skal planlægges og gennemføres således, at de sikkerheds- og sundhedsmæssige risici i forbindelse med udførelsen af arbejdet som helhed er så lave, som det er rimeligt praktisk muligt. Det skal herunder navnlig iagttages, at arbejdsrum og arbejdspladser, m.v. dimensioneres, indrettes og indbyrdes placeres således, at\n1) der kan etableres en arbejdsgang, herunder forhold for transport og oplagring med anvendelse af udstyr i tilstrækkeligt omfang, således at de sikkerheds- og sundhedsmæssige risici er så lave, som det er rimeligt praktisk muligt,\n2) eventuelle risici og gener fra arbejdsprocesser, herunder udvikling af dampe, støv eller anden luftforurening, stråling, ekstreme temperaturer m.v., kan begrænses mest muligt, og unødige påvirkninger undgås,\n3) anlæg m.v. kan anvendes, herunder rengøres, vedligeholdes og efterses m.v., på en måde, så de sikkerheds- og sundhedsmæssige risici for såvel dem, der udfører arbejdet, som andre på stedet, er så lave, som det er rimeligt praktisk muligt,\n§ 11. Offshoreanlægget skal indrettes således, at arbejdspladser, inventar og udstyr, under hensyntagen til den teknologiske udvikling, er tilpasset til de ansatte og således at de sikkerhedsmæssige og sundhedsmæssige risici er nedbragt så meget, som det er rimeligt praktisk muligt.\n§ 12. Der skal på offshoreanlægget være indrettet tilstrækkelige adgangsveje og -arealer af en sådan størrelse og beskaffenhed, at de ansatte kan færdes uhindret samt udføre deres arbejde uden sikkerheds- eller sundhedsmæssig risiko og med anvendelse af udstyr i fornødent omfang.\n§ 13. Offshoreanlæg med mere end én etage skal være indrettet med et passende antal trapper.\nStk. 2. Offshoreanlægget skal være indrettet med udstyr, herunder navnlig mekanisk udstyr, på en sådan måde, at det undgås, at de ansatte skal transportere byrder manuelt, jf. Energistyrelsens bekendtgørelse om manuel håndtering af byrder på offshoreanlæg.\nStk. 3. Trapper og udstyr skal placeres under hensyntagen til den tilsigtede brug, jf. stk. 1 og 2.\n§ 14. I det omfang, det er påkrævet af hensyn til en sikker orientering og af hensyn til, at de ansatte kan færdes sikkert, skal adgangsveje og -arealer samt flugtveje have en tydelig markering af retninger, udgange og uventede niveauforskelle.\n§ 15. Placeringen, antallet og dimensionerne af døre, porte, lemme m.v. skal være således, at de sikkerhedsmæssige risici, under hensyn til arbejdets art og forholdene i øvrigt, ved brug eller passage, er nedbragt så meget, som det er rimeligt praktisk muligt.\n§ 16. Gennemsigtige døre skal synliggøres.\n§ 17. Gennemsigtige eller halvgennemsigtige skillevægge, og navnlig skillevægge udelukkende bestående af glas, i arbejdsrum eller i nærheden af arbejdspladser eller adgangsveje, skal være klart afmærket og fremstillet af sikkerhedsmaterialer eller være adskilt fra disse arbejdspladser og adgangsveje på en sådan måde, at ombordværende hverken kan komme i kontakt med skillevæggene eller blive ramt, hvis væggene splintres.\n§ 18. Belysningsinstallationer på forbindelsesveje skal være anbragt således, at den valgte belysningsform ikke frembyder nogen ulykkesrisiko for de ansatte.\n§ 19. Adgangsveje på offshoreanlægget skal være indrettet således, at båretransport af syge og tilskadekomne til behandlingsrum og evakueringssteder kan ske effektivt.\n§ 20. Offshoreanlægget skal være indrettet således, at de sikkerheds- og sundhedsmæssige risici ved flugt, evakuering og redning af ombordværende i tilfælde af brand og andre ulykker er så lave, som det er rimeligt praktisk muligt. Dette skal godtgøres ved en evakueringsanalyse, jf. Energistyrelsens bekendtgørelse om styring af sikkerhed og sundhed på offshoreanlæg.\n§ 21. Der skal til enhver tid være let og uhindret adgang til flugtveje og nødudgange, og disse skal så direkte som muligt føre til et sikkert samlingssted eller et sikkert evakueringssted.\n§ 22. Ved placeringen af trapper skal der bl.a. tages hensyn til, at flugtvejene fra alle dele af offshoreanlægget skal være korte og logiske.\nStk. 2. Døre og porte i flugtveje skal åbne i flugtretningen under hensyntagen til stk. 3, eller, hvis dette ikke er muligt, være udformet som skydedøre, og de skal kunne betjenes på en nem og sikker måde uden brug af nøgle.\n§ 23. Flugtveje og nødudgange, hvor der er behov for belysning, skal være forsynet med tilstrækkelig nødbelysning under alle forhold.\n§ 24. Der skal træffes tilstrækkelige foranstaltninger til at afskærme flugtveje, evakueringssteder og samlingssteder mod varme og røg samt, i det omfang det er muligt, mod virkningerne af eksplosioner og til at sikre, at flugtveje til og fra evakueringsstederne og samlingsstederne er anvendelige.\n§ 25. Offshoreanlægget skal være forsynet med tilstrækkelig belysning til, at de sikkerheds- og sundhedsmæssige risici ved arbejdet og færdsel på anlægget er så lave, som det er rimeligt praktisk muligt.\nStk. 3. Belysningen må ikke i sig selv give anledning til en sundhedsskadelig påvirkning, jf. Energistyrelsens bekendtgørelse om beskyttelse mod risici fra kunstig optisk stråling på offshoreanlæg.\nStk. 5. Belysningen skal være udformet således, at driftskontrolposter, flugtveje, samlingssteder, indskibningssteder og risikoområder forbliver oplyste.\n§ 26. Hvis arbejdet er af en sådan art, at det kan være forbundet med en særlig risiko, hvis belysningen svigter, skal der være indrettet en nødbelysning, således at den sikkerhedsmæssige risiko, som følge af svigt af belysningen, er så lav, som det er rimeligt praktisk muligt.\n§ 27. Områder, hvor der kan være risiko for nedstyrtning eller nedstyrtende genstande, eller hvor der i øvrigt er særlig stor sikkerheds- eller sundhedsmæssig risiko, skal være sikret ved rækværk, afskærmning, afspærring, overdækning eller anden passende foranstaltning.\nStk. 2. Områder, hvor der foretages trykprøvning af udstyr eller hvor der foretages andre særligt risikofyldte aktiviteter, skal være afspærret.\nStk. 3. Områderne, der er nævnt i stk. 1 og 2, skal være afmærket og forsynet med advarselstavler.\n§ 28. Områder, hvor der er risiko for ophobning af sundhedsskadelige stoffer, skal være indrettet således, at disse stoffer indfanges ved kilden og fjernes.\n§ 29. Forbrændingsluft skal tages fra uklassificeret område.\nStk. 2. Udstødning fra forbrændingsmotorer og fyrede enheder skal føres til uklassificeret område.\nStk. 3. Udstødningsgasser skal så vidt muligt ledes bort fra offshoreanlægget, således at de ikke er til gene for de ombordværende eller skaber farlige situationer for helikopterflyvning.\n§ 30. Arbejdsrum skal være indrettet og placeret under hensyn til de processer, der skal foregå i arbejdsrummet, således at de sikkerheds- og sundhedsmæssige risici er så lave, som det er rimeligt praktisk muligt.\n§ 31. Arbejdspladser skal være placeret i arbejdsrummet således, at de sikkerheds- og sundhedsmæssige risici er så lave, som det er rimeligt praktisk muligt.\n§ 32. Arbejdsrum skal under hensyntagen til arbejdets art, samt de ansattes fysiske aktivitet, være isoleret så meget, at sikkerheds- og sundhedsmæssige risici holdes så lave, som det er rimeligt praktisk muligt.\n§ 33. Arbejdsrum skal være indrettet med tilstrækkelige installationer til passende opvarmning, køling, ventilation og udsugning. Disse installationer må ikke afgive generende stråling eller træk.\n§ 34. Lukkede arbejdspladser skal, under hensyntagen til arbejdsmetoderne og den fysiske belastning, som de ansatte udsættes for, være forsynet med frisk luft i tilstrækkelig mængde.\n§ 35. Temperaturen i opholdsrum, rum til ansatte med vagttjeneste, sanitære rum, spiserum og rum beregnet til førstehjælp skal være afpasset til disse rums specifikke formål.\n§ 36. Arbejdsrum skal være velbelyste, så vidt muligt ved hjælp af dagslys og ellers ved hjælp af passende kunstig belysning.\n§ 37. Arbejdsrum skal være betryggende indrettet med nødbelysning.\n§ 38. Arbejdsrummenes gulvareal, rumhøjde og luftrum skal være afpasset efter arbejdets art, det udstyr, de materialer og det inventar, der findes i arbejdsrummet, samt det antal ansatte, der normalt færdes eller opholder sig der, med henblik på at gøre det muligt for de ansatte at udføre arbejdet med så lille en sikkerheds- og sundhedsmæssig risiko, som det er rimeligt praktisk muligt.\nStk. 4. Overfladerne på gulve, vægge og lofter i arbejdsrum skal være af en sådan beskaffenhed, at det ved rengøring og rensning kan sikres, at de sundhedsmæssige risici hidrørende fra overfladerne er så lave som det er rimeligt praktisk muligt.\n§ 39. Arbejdsrum og deres udstyr og inventar skal så vidt muligt være indrettet med ubrændbare eller brandhæmmende materialer.\n§ 40. Den enkeltes arbejdsplads skal være hensigtsmæssigt indrettet efter ergonomiske principper og således, at den ansatte fra sin arbejdsplads kan følge relevante processer.\n§ 41. Arbejdspladsen skal være placeret og indrettet, så den ansatte ikke påvirkes unødigt af stoffer og materialer, stråling, ekstreme temperaturer, træk eller vibrationer m.v.\n§ 42. Der skal på arbejdspladsen findes passende inventar, således at de sikkerheds- og sundhedsmæssige risici ved arbejdet er nedbragt så meget, som det er rimeligt praktisk muligt.\nStk. 2. Stole, arbejdsborde og lignende, der anvendes ved skiftende arbejdsopgaver eller af skiftende ansatte, skal i fornødent omfang være indstillelige\n§ 43. Arbejdspladsen skal være så rummelig, at nødvendigt inventar, hjælpemidler og materialer kan anbringes således, at alle sikkerheds- og sundhedsmæssige risici ved arbejdets udførelse er nedbragt så meget, som det er rimeligt praktisk muligt.\n§ 44. Arbejdspladsen skal være forsynet med tilstrækkelig frisk luft, om nødvendigt ved hjælp af mekanisk ventilation.\n§ 45. Hvis det ikke kan hindres, at der ved en arbejdsproces sker udvikling af luftarter, støv eller lignende, der er sundhedsskadelige eller eksplosive, eller udvikling af røg, mikroorganismer, aerosoler, ildelugt eller anden generende luftforurening, skal der etableres en mekanisk udsugning, der så vidt muligt fjerner forureningen på det sted, hvor den udvikles. Samtidig skal der tilføres frisk erstatningsluft af passende temperatur.\nStk. 4. Udsuget luft, der udelukkende stammer fra sandblæsning, hvor der er krav om, at der skal bruges luftforsynet åndedrætsværn, kan dog, efter effektiv rensning samt efter tilførsel af en passende mængde frisk luft, føres tilbage til samme arbejdsrum, jf. dog stk. 6.\nStk. 6. De i stk. 2 og 3 nævnte ventilationsanlæg skal være forsynet med en kontrolanordning, der angiver utilstrækkelig funktion. Ventilationsanlæg, omfattet af undtagelsen i stk. 5, skal endvidere være konstrueret således, at recirkulation automatisk frakobles eller arbejdsprocessen stoppes, hvis rensningen er utilstrækkelig.\n§ 46. Lysforholdene på den enkelte arbejdsplads skal være af en sådan beskaffenhed, at den medvirker til, at de sikkerheds- og sundhedsmæssige risici ved arbejdets udførelse er nedbragt så meget som det er rimeligt praktisk muligt.\nStk. 2. Arbejdspladserne skal, under hensyn til de særlige forhold på mobile offshoreanlæg, så vidt muligt have tilstrækkelig naturlig belysning og derudover være udstyret med tilstrækkelig kunstig belysning.\n§ 47. Hvor der er risiko for forurening med materialer, der er smittefarlige, eller med stoffer eller materialer, som det af hensyn til sikkerhed eller sundhed er vigtigt at få fjernet hurtigt fra huden eller hindre spredning af, skal der i nærheden af arbejdspladsen findes passende og tilstrækkelige hjælpemidler hertil.\n§ 48. Ved arbejde, der foregår udendørs i længere perioder, skal der så vidt muligt etableres foranstaltninger til beskyttelse af de ansatte mod vejrliget og om nødvendigt mod nedfaldende genstande.\n§ 49. Der skal stilles passende omklædningsrum til rådighed for de ansatte, hvis de skal bære særligt arbejdstøj, og man af sundheds- eller anstændighedsgrunde ikke kan kræve, at de klæder om andre steder.\n§ 50. Der skal være separate omklædningsrum eller separat benyttelse af disse for mænd og kvinder.\n§ 51. Ud over de faciliteter, der findes i indkvarteringen, skal de ansatte om nødvendigt have adgang til et tilstrækkeligt antal brusere og håndvaske i nærheden af deres arbejdspladser.\n§ 52. Ud over de faciliteter, der findes i indkvarteringen, skal de ansatte om nødvendigt have adgang til toiletter med håndvask i nærheden af deres arbejdspladser.\nStk. 4. Håndvaske skal være tilsluttet rindende koldt og varmt vand.\n§ 53. Offshoreanlægget skal være inddelt i områder efter risiko for brand og eksplosion, og de risikofyldte områder skal være klassificeret.\n§ 54. Elektriske installationer, elektrisk materiel og mekanisk udstyr på offshoreanlægget skal være eksplosionssikret til det niveau, området er klassificeret til.\n§ 55. Offshoreanlægget skal være indrettet med alle nødvendige foranstaltninger for at forebygge forekomst og dannelse af en potentiel eksplosionsfarlig atmosfære.\n§ 56. Der skal være truffet passende foranstaltninger, der fastlægges i offshoreanlæggets sikkerheds- og sundhedsredegørelse, for at forebygge, opdage og bekæmpe udbrud og spredning af brand.\n§ 57. På offshoreanlægget skal der forefindes egnede systemer til detektion af og sikring mod brand samt brandslukningssystemer og -alarmer for at imødegå de risici, der er defineret i offshoreanlæggets sikkerheds- og sundhedsredegørelse.\nStk. 6. Der skal være passende faciliteter til at offshoreanlæggets brandslukningshold kan iføre sig brandmandsudstyr.\n§ 58. Arbejdsrum, som er af betydning for bekæmpelse af ulykkeshændelser, skal være særligt beskyttet mod brand og eksplosion, således at de så vidt muligt kan være operative indtil evakuering har fundet sted.\n§ 59. På offshoreanlæg, hvor de ansatte er særligt udsat for risiko i tilfælde af, at den kunstige belysning svigter, skal der være etableret tilstrækkelig kraftig nødbelysning.\n§ 60. I indkvarteringen skal et passende rum være indrettet og udstyret til udvidet førstehjælpsbehandling.\nStk. 2. Behandlingsrummet skal være indrettet, så det kan rumme passende faciliteter samt, jf. Energistyrelsens bekendtgørelse om beredskab m.v. på offshoreanlæg m.v., medicinsk udstyr og lægemidler.\n§ 61. Særligt følsomme risikogrupper, herunder gravide og ammende, skal beskyttes mod de risici, som er særligt alvorlige for dem.\nStk. 2. Beskyttelsesforanstaltningerne skal så vidt muligt bestå i tekniske foranstaltninger på offshoreanlægget.\n§ 62. Gravide skal have mulighed for at hvile sig liggende under passende forhold.\n§ 63. Offshoreanlægget skal om nødvendigt indrettes under hensyn til handicappede ansatte.\n§ 64. Indkvarteringen skal, hvor andet ikke er anført i denne bekendtgørelse, følge bestemmelserne om opholdsrum i Søfartsstyrelsens bekendtgørelse om meddelelser fra Søfartsstyrelsen B, teknisk forskrift for skibes bygning og udstyr m.v.\n§ 65. Indkvarteringen skal i videst mulig udstrækning være adskilt fra områder med bore- eller produktionsaktiviteter, klassificerede områder og andre risikofyldte områder.\nStk. 2. Soverum og fritidsrum skal, med henblik på sikring af uforstyrret hvile og restitution, være passende anbragt i forhold til indkvarteringens øvrige aktiviteter.\n§ 66. Indkvarteringen som helhed og de enkelte opholdsrum skal være isoleret og beskyttet mod varme og kulde samt støj, vibrationer og luftforurening.\n§ 67. Indkvarteringen skal være indrettet således, at de sikkerheds- og sundhedsmæssige risici forbundet med rengøring og andet servicearbejde nedbringes så meget, som det er rimeligt praktisk muligt.\n§ 68. Indkvarteringen skal på hvert niveau være udstyret med mindst to af hinanden uafhængige udgange med direkte forbindelse til flugtveje, der fører til et sikkert område, et sikkert samlingssted eller et sikkert evakueringssted.\n§ 69. Der skal et passende sted i indkvarteringen være anbragt et aflåseligt skab til brug for sikkerhedsrepræsentanter til opbevaring af dokumenter m.v. til brug for deres hverv.\n§ 70. Der skal være adgang til internet og telefon for de ansatte, så de har mulighed for rimelig kommunikation under private forhold.\n§ 71. Indkvarteringen skal være forsynet med tilstrækkelige installationer til opvarmning, køling, ventilation og belysning. Disse installationer må ikke afgive generende stråling, støj eller træk.\n§ 72. Soverum, spise- og fritidsrum skal så vidt muligt have adgang til dagslys.\n§ 73. Indkvarteringen skal være indrettet med ubrændbare eller brandhæmmende materialer.\n§ 74. Indkvarteringen skal være indrettet med et antal sovepladser tilpasset det antal personer, der forventes at skulle overnatte på offshoreanlægget på samme tid i forbindelse med normal drift og vedligehold.\nStk. 4. Soverummene skal være hensigtsmæssigt indrettet, så de er egnet både til overnatning, afslapning og skrivebordsarbejde, samt at der er plads til opbevaring af den ansattes tøj og ejendele.\nStk. 5. Hvert soverum skal så vidt muligt have umiddelbar adgang til toiletrum med håndvask og bad indrettet til brug for dette soverum alene,\nStk. 6. Hvor det ikke er rimeligt praktisk muligt at opfylde kravet i stk. 5, kan det tillades, at der i stedet er umiddelbar adgang til et toiletrum efter stk. 5, som er indrettet til brug for dette soverum og et tilstødende soverum alene.\n§ 75. Ansatte som ikke er tjenestegørende skal i indkvarteringen have adgang til et aflåseligt skab til brug for opbevaring af deres personlige udstyr.\n§ 76. Indkvarteringen skal indeholde et passende rekreationsområde, som skal være indrettet med henblik på, at de ansatte har mulighed for adspredelse og motion i fritiden.\n§ 77. Indkvarteringen skal omfatte spiserum (messerum), som skal være indrettet med plads til, at et passende antal af de personer, som det er hensigten skal benytte spiserummet, kan indtage deres måltider uden unødig ventetid.\nStk. 2. I tilknytning til spiserummet skal der være indrettet kabys med mulighed for at tilberede varm og kold mad for det antal personer, som det er hensigten skal benytte spiserummet på offshoreanlægget.\nStk. 3. Endvidere skal der i indkvarteringen eller et andet passende sted på offshoreanlægget i bekvem afstand fra offshoreanlæggets arbejdspladser og med umiddelbar adgang fra disse være indrettet et rum, hvor de ansatte uden at klæde om fra arbejdstøj, kan indtage varme og kolde drikkevarer og eventuelt mindre måltider.\n§ 78. I forbindelse med rekreationsområdet skal der være adgang til et passende antal toiletrum med en eller flere håndvaske.\nStk. 3. Toiletrummene skal være placeret hensigtsmæssigt i forhold til fritids-, spise og omklædningsrum.\n§ 79. Der skal ved indretning af offshoreanlægget tages hensyn til, at de ansatte skal have mulighed for at få vasket tøj.\n§ 80. Opstilling af udstyr skal være således, at sikkerheds- og sundhedsmæssige risici er nedbragt så meget, som det er rimelig praktisk muligt.\n1) underlag, understøtning, fastgørelse og stabilitet ikke medfører sikkerhedsmæssige risici under hensyn til udstyrets vægt, form og anvendelse,\n5) placering og opstillingsmåde ikke er til hinder for, at betjening og andet arbejde ved udstyret kan udføres, så sikkerheds- og sundhedsmæssige risici er nedbragt så meget, som det er rimeligt praktisk muligt.\n§ 81. I det omfang det har betydning for sikkerhed og sundhed i forbindelse med anvendelse af udstyr, skal der foreligge en brugsanvisning.\n§ 82. Mekanisk udstyr og mekaniske installationer skal have en tilstrækkelig styrke, være fri for væsentlige mangler og være egnet til de formål, hvortil de anvendes.\n§ 83. Elektriske installationer og elektrisk materiel skal med hensyn til kapacitet og effekt være afpasset efter formålet.\nStk. 2. Elektriske installationer og elektrisk materiel skal være i overensstemmelse med anerkendte normer og standarder på offshoreområdet, jf. § 5.\n§ 84. Udstyr skal være konstrueret og udført af egnede materialer under hensyn til de påvirkninger, som det kan påregnes at blive udsat for, så det har den fornødne styrke og holdbarhed, således at sikkerheds- og sundhedsmæssige risici fra udstyret og brugen af det er nedbragt så meget, som det er rimeligt praktisk muligt.\n§ 85. Udstyr, hvori der er eller kan opstå tryk, temperaturer, materialespændinger eller andre påvirkninger, som kan medføre sikkerheds- eller sundhedsmæssige risici, skal være således konstrueret og udført eller være forsynet med sådant udstyr til begrænsning af påvirkningerne, at de forsvarlige og eventuelt fastsatte grænser herfor ikke overskrides. Om nødvendigt skal udstyret være forsynet med varslingsudstyr, der automatisk træder i funktion, hvis sådanne grænser overskrides.\n§ 86. I konstruktionen af udstyr skal indgå sikring mod sikkerhedsmæssige risici ved udstyret. Det skal herunder sikres, at\n3) varme, kulde, stråling, støj, vibrationer, støv, fugtighed, røg, dampe, gasser eller andet, som udvikles ved anvendelsen af udstyret, ikke afgives på en sådan måde, at det frembyder sikkerheds- eller sundhedsmæssige risici.\n§ 87. Udstyr for energitilførsel skal være konstrueret, udført og monteret således, at det ikke frembyder fare for sikkerhed eller sundhed.\n§ 88. Udstyr skal være konstrueret, udført og indrettet således, at betjening af udstyret og andet arbejde ved udstyret kan foregå således, at de sikkerheds- og sundhedsmæssige risici er nedbragt så meget, som det er rimeligt praktisk muligt.\n§ 89. Den måde, hvorpå indkobling, styring og afbrydelse af energi til udstyr, eller andre former for påvirkning af funktioner eller arbejdsprocesser i udstyret, sker, skal i videst muligt omfang sikre, at der ikke opstår fare for sikkerhed eller sundhed.\n§ 90. Belysning, der er indbygget eller påmonteret et udstyr, skal være hensigtsmæssigt udformet, herunder være blændfri.\n§ 91. Betjeningsanordninger og styresystemer skal være konstrueret, udført og udformet på en sådan måde, at risiko for utilsigtet eller fejlagtig udløsning, ændring eller standsning af funktioner, hvorved der kan opstå en sikkerheds- eller sundhedsmæssig risiko, er forhindret eller imødegået.\n§ 92. Automatisk drevet, styret eller overvåget udstyr skal, i det omfang det kan have sikkerhedsmæssig betydning, være udstyret med anordninger til nedregulering af processerne, udkobling af den automatiske styring og udstyr til manuel betjening samt eventuelt nødstop.\n§ 93. Udstyr, hvis sikkerhed er afhængig af driftstilstanden, skal i nødvendigt omfang være forsynet med komponenter til overvågning, kontrol og styring heraf.\n§ 94. Hvor der ved eller på udstyr skal ske færdsel eller ophold af hensyn til betjening, vedligeholdelse, eftersyn eller anden pasning, skal der indrettes passende adgangs- og færdselsveje samt arbejdsplatforme i nødvendigt omfang.\nStk. 2. Disse skal være således udformet og udført, sikret og belyst således, at den sikkerhedsmæssige risiko ved deres benyttelse er nedbragt så meget som det rimeligt praktisk muligt.\n§ 95. Hvor form eller farve af udstyr eller dele heraf kan have sikkerheds- eller sundhedsmæssig betydning, skal der i videst muligt omfang være taget hensyn hertil.\n§ 96. Markeringsfarver og -symboler skal være tydelige og holdbare, og af hensyn til synsopfattelsen skal der i det hele tilstræbes en hensigtsmæssig form- og farvegivning af udstyret.\n§ 97. Tilgængelige dele af udstyret skal, i den udstrækning dets anvendelse efter bestemmelsen tillader det, være udformet således, at skarpe hjørner, kanter, ru overflader og lignende, som kan medføre personskade, ikke forekommer.\nStk. 2. Udformningen skal så vidt muligt sikre, at udstyret nemt kan renholdes, og at rengøringen af og ved det kan ske uden fare for sikkerhed eller sundhed.\n§ 98. Udstyr som må påregnes at kunne blive genstand for flytning, transport, opstilling og montage, skal udformes under hensyn hertil og om nødvendigt forsynes med anordninger, således at de sikkerheds- og sundhedsmæssige risici ved flytning m.v. er nedbragt så meget, som det er rimeligt praktisk muligt.\n§ 99. Med leveringen af et udstyr skal følge tilstrækkelig instruktion og vejledning i form af en brugsanvisning, som er nødvendigt for, at sikkerheds- og sundhedsmæssige risici ved anvendelse, transport og opstilling af udstyret er nedbragt så meget, som det er rimeligt praktisk muligt og at udstyret holdes i forskriftsmæssig stand. Hertil hører fornødne angivelser, planer, diagrammer og lignende for udstyrets indretning og funktion, oplysning om sikkerheds- eller sundhedsmæssige risici eller andre særlige forhold ved udstyret, herunder begrænsninger i brugen, som kan have betydning for sikkerhed og sundhed, og som ikke er almindeligt kendt.\nStk. 6. I det omfang det kan have sikkerheds- eller sundhedsmæssig betydning, skal brugsanvisningen, væsentlige dele heraf eller henvisninger til den, være angivet direkte på udstyret eller på skilt, opslag eller lignende, til opsætning ved dette.\nStk. 7. Enhver maskine, der udleveres til brug på offshoreanlægget, skal være forsynet med fremstillerens, eller for importerede maskiners vedkommende. importørens navn og adresse eller med anden markering, som gør det let at identificere fremstilleren, henholdsvis importøren.\n§ 100. Yderligere minimumsforskrifter for udstyr findes i bilaget til denne bekendtgørelse.\n§ 101. Trykbeholdere, der er omfattet af Rådets direktiv 76/767/EØF af 27. juli 1976 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om fælles bestemmelse for trykbeholdere og kontrolmetoder for disse, som ændret ved Rådets direktiv 88/665/EØF af 21. december 1988 om ændring af en række direktiver om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning for så vidt angår offentliggørelse i De Europæiske Fællesskabers Tidende af de i direktiverne omhandlede attester og certifikater, Rådets direktiv 84/525/EØF af 17. september 1984 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om sømløse gasflasker af stål, Rådets direktiv 84/526/EØF af 17. september 1984 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om sømløse gasflasker af ren aluminium og af aluminiumlegering samt Rådets direktiv 84/527/EØF af 17. september 1984 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om svejste gasflasker af ulegeret stål, skal være i overensstemmelse med §§ 1-3 i Arbejdstilsynets bekendtgørelse nr. 564 af 1. juli 1997 om visse EF-direktiver om trykbeholdere.\n§ 102. Transportabelt trykbærende udstyr, der er omfattet af Rådets direktiv 1999/36/EF af 29. april 1999 om transportabelt trykbærende udstyr, som senest ændret ved Kommissionens beslutning 2003/525/EF af 18. juli 2003, skal være i overensstemmelse med §§ 1-19, § 29, § 30, stk. 1, §§ 32-34, 36-39, 41-44 og 54 i Arbejdstilsynets bekendtgørelse nr. 289 af 24. april 2001 om transportabelt trykbærende udstyr med senere ændringer.\nBoreudstyr samt rørsystemer\n§ 103. Boreudstyr skal udformes, dimensioneres og opbygges således, at udstyret på sikker og effektiv måde kan behandle væsker og luftarter i udstyret ved alle de forhold, der kan forekomme.\nStk. 2. Udstyret skal være placeret og opbygget på offshoreanlægget således, at sikkerheds- og sundhedsmæssige risici er nedbragt så meget, som det er rimeligt praktisk muligt.\n§ 104. Rørsystemer skal være tydeligt og entydigt mærkede. De skal være indrettet, så de er lette at kontrollere, betjene og vedligeholde.\nStk. 3. Rørsystemer skal dimensioneres efter det største tryk og de farligste temperaturforhold, der kan forekomme under nogen driftstilstand, herunder ved opstart og nedlukning af boreprocessen samt start og stop af pumper.\nKontroludstyr for boreprocessen\n§ 105. Boreprocessen skal være forsynet med relevante alarmer, der udløses, når driftstilstanden overskrider de for processen fastlagte alarmgrænser for normal drift.\n§ 106. Boreudstyr skal være forsynet med afspærringsventilsystem (blow-out-preventer) til afspærring af brønden i nødstilfælde.\n§ 107. Der skal udarbejdes et system til fjernbetjening af udstyr i nødstilfælde.\n§ 108. Personførende elevatorer skal være i overensstemmelse med §§ 2-6 og § 7, stk. 2, i Søfartsstyrelsens bekendtgørelse om teknisk forskrift om personførende elevatorer i skibe.\n§ 109. Udstyr til anvendelse i potentiel eksplosionsfarlig atmosfære skal opfylde bestemmelserne i kapitel 6 i MODU-koden, konsolideret udgave 2001, eller tilsvarende normer og standarder.\n§ 110. Offshoreanlægget skal være udstyret med et nødkraftsystem, som opfylder bestemmelserne i kapitel 5.3 og 5.4 i MODU-koden, konsolideret udgave 2001, eller tilsvarende normer og standarder.\nStk. 2. Opholdsrum, kontrolrum, arbejdspladser, flugtveje, evakueringssteder og helikopterdæk skal være forsynet med nødbelysning, som er tilsluttet nødkraftsystemet.\n§ 111. Offshoreanlægget skal være forsynet med\n2) et akustisk system, der kan høres tydeligt overalt på de dele af offshoreanlægget, hvor der hyppigt er ombordværende tilstede, og\nStk. 2. De i stk. 1 nævnte systemer skal kunne forblive driftsklare i nødsituationer\n§ 112. Energistyrelsen og Søfartsstyrelsen fører tilsyn med forhold omfattet af denne bekendtgørelses bestemmelser og varetager de opgaver, der er tillagt Arbejdstilsynet i de bekendtgørelser, der er nævnt i §§ 101 og 102.\nStk. 2. Fordelingen af opgaverne mellem Energistyrelsen og Søfartsstyrelsen finder sted efter indbyrdes aftale i henhold til Klima-, Energi- og Bygningsministeriets bekendtgørelse om Søfartsstyrelsens opgaver.\nStk. 3. Tilsynsopgaver vedrørende udstyr samt undersøgelser og kontrolopgaver, der kræver særlig ekspertise, kan udføres af bemyndigede organer, inspektionsorganer eller sagkyndige virksomheder i det omfang, der ikke i denne bekendtgørelse er fastsat andre bestemmelser for udførelsen af de pågældende opgaver. Ved bemyndigede organer forstås virksomheder som omtalt i Klima-, Energi- og Bygningsministeriets bekendtgørelse om indretning m.v. af simple trykbeholdere, og Klima-, Energi- og Bygningsministeriets bekendtgørelse om indretning, m.v. af transportabelt trykudstyr.\nStk. 4. Ved inspektionsorganer og sagkyndige virksomheder forstås virksomheder som defineret i Klima-, Energi- og Bygningsministeriets bekendtgørelse om drift m.v. af offshoreanlæg m.v.\nÆkvivalens og dispensation\n§ 113. Energistyrelsen kan tillade fravigelser fra §§ 5-111 i denne bekendtgørelse, i det omfang det er foreneligt med de direktiver, der implementeres ved denne bekendtgørelse, såfremt Energistyrelsen finder det godtgjort, at fravigelserne giver sådanne fordele, at de sikkerheds- og sundhedsmæssige forhold, taget som helhed, mindst har samme niveau som anvendelse af denne bekendtgørelses bestemmelser ville medføre.\n§ 114. Energistyrelsen kan, hvor særlige forhold foreligger og det vurderes rimeligt, dispensere fra denne bekendtgørelse, når det skønnes, at de sikkerheds- og sundhedsmæssige risici ikke øges væsentligt, samt i det omfang, det er foreneligt med de direktiver, der implementeres ved denne bekendtgørelse.\n§ 115. Medmindre højere straf er forskyldt efter offshoresikkerhedsloven eller anden lovgivning, straffes med bøde den, der\n1) overtræder § 4, § 5, stk. 2, 3 og 5, §§ 6-44, § 45, stk. 1-3, 5 og 6, §§ 46-56, § 57, stk. 1 og 3-6 og §§ 58-63, §§ 65-100, 103-107 og 109,\n2) overtræder de bestemmelser, der henvises til i §§ 64, 101, 102, og 108 i det omfang bestemmelserne er strafbelagte i medfør af de bekendtgørelser, som der henvises til, eller\n§ 116. Bekendtgørelsen træder i kraft den 1. juli 2013.\nStk. 2. Samtidig ophæves bekendtgørelse nr. 1481 af 14. december 2010 om mobile offshoreanlæg m.v.: Konstruktion, indretning og udstyr.\n§ 117. For et offshoreanlæg, som før den 1. juli 2013 har fået meddelt en tilladelse, der er omfattet af offshoresikkerhedsloven, gælder tilladelsen, for så vidt angår forhold, der er omfattet af denne bekendtgørelse, fortsat indtil tilladelsen skal fornys, bortfalder eller udløber, jf. offshoresikkerhedslovens § 75, stk. 1.\nStk. 2. Foretages der ændringer på offshoreanlægget, hvortil der skal indhentes tilladelse efter § 29 i offshoresikkerhedsloven, skal ændringerne være i overensstemmelse med denne bekendtgørelse, jf. offshoresikkerhedslovens § 75, stk. 1.\nStk. 3. Ansøgninger om tilladelser efter offshoresikkerhedslovens §§ 28 eller 29, som er sendt eller afleveret til Energistyrelsen før den 1. juli 2013, færdigbehandles af Energistyrelsen efter de hidtil gældende regler.\n§ 118. Energistyrelsens udpegning af bemyndigede organer, tredjepartsorganer eller godkendte organer, der er meddelt før den 1. juli 2013 bevarer deres gyldighed, indtil de udløber eller bortfalder i medfør af overgangsbestemmelserne.\n§ 119. De internationale vedtagelser, som er nævnt i § 2, nr. 9, § 5, stk. 2, og §§ 109 og 110, kundgøres ikke i Lovtidende, men kundgøres ved, at de pågældende internationale vedtagelser ligger til gennemsyn hos Energistyrelsen eller Søfartsstyrelsen.\nYderligere minimumsforskrifter for udstyr, jf. § 100\nUdstyr, der under brugen kan rammes af lynnedslag, skal ved hjælp af passende anordninger eller foranstaltninger være beskyttet mod følgerne af lynnedslag\nstyring af en væsentlig ændring af funktionsforholdene (f.eks. hastighed og tryk), undtagen hvis denne gentilkobling eller ændring ikke indebærer nogen risiko for de ansatte.\nen sikkerhedskonstruktion, der forhindrer redskabet i at hælde mere end 45 grader, eller\nen konstruktion, der sikrer tilstrækkelig fri afstand rundt om den eller de ansatte, der opholder sig på redskabet, hvis dette kan hælde mere end 45 grader, eller\ninstallering af en førerkabine, eller\nen konstruktion, der forhindrer gaffeltrucken i at vælte, eller\nen konstruktion, der sikrer, at der i tilfælde af væltning er tilstrækkelig plads mellem jorden og visse dele af gaffeltrucken til den eller de ansatte, der opholder sig på den, eller\nHvis arbejdsredskabet omfatter flere enheder, der kan bevæge sig samtidigt på skinner, skal det være forsynet med passende anordninger til mindskelse af følgerne af en eventuel kollision.\nDer skal være en anordning til nedbremsning og standsning af arbejdsredskabet. I det omfang hensynet til sikkerheden kræver det, skal der være en let tilgængelig nødbetjeningsenhed med betjeningsorganer eller et automatisk system til nedbremsning og standsning af redskabet i tilfælde af, at hovedbetjeningsenheden svigter.\nHvis redskabet er beregnet til brug om natten eller på mørke steder, skal det være forsynet med en belysningsanordning, der er tilpasset det arbejde, der skal udføres, og som skal garantere tilstrækkelig sikre forhold for de ansatte.\nHvis arbejdsredskabet i sig selv udgør en brandrisiko, eller hvis anhænger og/eller last indebærer en brandrisiko, som kan udsætte de ansatte for sikkerhedsmæssige risici, skal det være forsynet med passende udstyr til brandbekæmpelse, medmindre sådant udstyr allerede befinder sig i tilstrækkelig nærhed af anvendelsesstedet.\nFjernstyret udstyr skal standse automatisk, hvis de bevæger sig uden for kontrolområdet.\nman undgår risici for, at brugeren kvæstes, fastklemmes eller stødes især som følge af utilsigtet kontakt med genstande, og\npersoner, der er lukket inde i kabine, kurv eller lignende, ikke i tilfælde af uheld udsættes for sikkerhedsmæssige risici, og således at de i givet fald kan frigøres. Hvis det på grund af arbejdsstedet eller højdeforskellen ikke er muligt ved hjælp af en særlig anordning at undgå de i litra a. omhandlede risici, skal der anvendes et kabel med forhøjet sikkerhedsfaktor, og dette skal kontrolleres hver arbejdsdag.\nDISPENSATION, STRAF OG IKRAFTTRÆDEN M.V\n1) Bekendtgørelsen indeholder bestemmelser, der gennemfører dele af Rådets direktiv 76/767/EØF af 27. juli 1976 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om fælles bestemmelser for trykbeholdere og kontrolmetoder for disse, EF-Tidende 1976, nr. L 262, side 153, som ændret senest ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) 1137/2008 af 22. oktober 2008 om tilpasning til Rådets afgørelse 1999/468/EF af visse retsakter, der er omfattet af proceduren i traktatens artikel 251, for så vidt angår forskriftsproceduren med kontrol — Tilpasning til forskriftsproceduren med kontrol — Del 1, EU Tidende 2008, nr. L 311, side 1, dele af Rådets direktiv 84/525/EØF af 17. september 1984 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om sømløse gasflasker af stål, EF-Tidende 1984, nr. L 300, side 1, dele af Rådets direktiv 84/526/EØF af 17. september 1984 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om sømløse gasflasker af renaluminium og af aluminiumlegering, EF-Tidende 1984, nr. L 300, side 20, dele af Rådets direktiv 84/527/EØF af 17. september 1984 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om svjeste gasflasker af ulegeret stål, EF-Tidende 1984, nr. L 300, side 48, dele af Rådets direktiv 89/391/EØF af 12. juni 1989 om iværksættelse af foranstaltninger til forbedring af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed under arbejdet, EF-Tidende 1989 nr. L 183, side 1, som ændret senest ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1137/2008 af 22. oktober 2008 om tilpasning til Rådets afgørelse 1999/468/EF af visse retsakter, der er omfattet af proceduren i traktatens artikel 251, for så vidt angår forskriftsproceduren med kontrol — Tilpasning til forskriftsproceduren med kontrol — Del 1, EU-Tidende 2008, nr. L 311, side 1, dele af Rådets direktiv 92/85/EØF af 19. oktober 1992 om iværksættelse af foranstaltninger til forbedring af sikkerheden og sundheden under arbejdet for arbejdstagere som er gravide, som lige har født, eller som ammer, EF-Tidende 1992, nr. L 348, side 1, som senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets Direktiv 2007/30/EF af 20. juni 2007 om ændring af Rådets direktiv 89/391/EØF, dets særdirektiver og Rådets direktiv 83/477/EØF, 91/383/EØF, 92/29/EØF og 94/33/EF med henblik på forenkling og rationalisering af rapporterne om den praktiske gennemførelse, EU-Tidende 2007, nr. L 165, side 21, dele af Rådets direktiv 92/91/EØF af 3. november 1992 om minimumsforskrifter for forbedring af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed i den boringsrelaterede udvindingsindustri (ellevte særdirektiv i henhold til artikel 16, stk. 1, i direktiv 89/391/EØF), EF-Tidende 1992, nr. L 348, side 9, som ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/30/EF af 20. juni 2007om ændring af Rådets direktiv 89/391/EØF, dets særdirektiver og Rådets direktiv 83/477/EØF, 91/383/EØF, 92/29/EØF og 94/33/EF med henblik på forenkling og rationalisering af rapporterne om den praktiske gennemførelse, EU-Tidende 2007, nr. L 165, side 21, dele af Rådets direktiv 1999/36/EF af 29. april 1999 om transportabelt trykbærende udstyr, EF-Tidende 1999, nr. L 138, side 20, som senest ændret ved Kommissionens beslutning 2003/525/EF af 18. juli 2003 om udsættelse af anvendelsesdatoen for Rådets direktiv 1999/36/EF for så vidt angår visse former for transportabelt trykbærende udstyr (EØS-relevant tekst) (meddelt under nummer K(2003) 2591), EF-Tidende 2003, nr. L 183, side 45, dele af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/95/EF af 12. december 2006 om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om elektrisk materiel bestemt til anvendelse inden for visse spændingsgrænser (kodificeret udgave), EU-Tidende 2006, nr. L 374, side 10, dele af Rådets direktiv 2009/104/EF om minimumsforskrifter for sikkerhed og sundhed i forbindelse med arbejdstagernes brug af arbejdsudstyr under arbejdet, EF-Tidende 2009, nr. L 260, side 5,


The Ridiculous 6 slår alle rekorder på Netflix | Flixfilm\nForside » Nyheder » The Ridiculous 6 slår alle rekorder på Netflix\nHvad har Adam Sandler, Terry Crews og Rob Schneider tilfælles? De medvirker alle i The Ridiculous 6, som siden premieren er blevet set mere end nogen anden film på streamingtjenesten Netflix! Det afslørede Ted Sarandos, indholdschef hos Netflix, forleden på en pressekonference på verdens største elektronikmesse CES i Las Vegas.\nDet er blot en måned siden, at komediefilmen The Ridiculous 6 havde premiere på Netflix, men allerede nu har den slået alle rekorder. Dette til trods for at filmen er blevet sablet ned af anmeldere. Men det lader til at Netflix-medlemmerne ikke har samme holdning som kritikerne.\n“I løbet af filmens første 30 dage på Netflix har The Ridiculous 6 været den mest sete film i Netflix historie,” sagde Ted Sarandos og tilføjede “Den har også ligget på førstepladsen i alle de lande filmtjenesten er tilgængelig og i mange lande er den stadig nummer 1.”\nThe Ridiculous Six er den første af i alt fire film, som den populære skuespiller Adam Sandler har forpligtet sig at lave udelukkende til streamingtjenesten Netflix. Adam Sandler vil både medvirke og producere de nye film.\nDen næste film i rækken skulle angiveligt være The Do Over, som også har David Spade og Paula Patton på rollelisten. Hvornår denne får premiere på Netflix er der endnu ingen meldinger om.\nSe The Ridiculous 6 på Netflix Danmark nu.


Billig Billeje Roye (Frankrig) - Sammenligner af Biludlejning Roye Jetcost.dk\nBiludlejning i Roye\nBillig biludlejning i Roye\nSammenlign billige biludlejninger i Roye med et enkelt klik. Søg i tusindvis af tilbud og kategorier (Mini, Økonomi, Kompakt, Luksus, Minibus) for at finde den billigste pris på din bil i Roye. Jetcost er en søgemaskine, der er ikke kun er specialiseret i biludlejning, men også i flyrejser og hoteller. Sammenlign også billige hoteller i Roye .\nVejrudsigt for Roye\nSammenlign priser på biludlejning i Roye: Sammenlign priser på Jetcost for at bestille en billig bil i Roye (Frankrig). Find den billigste bil i Roye ved at søge i tilbud fra udlejningsfirmaer, brokere og rejsebureauer. .Uanset destinationen: togstationer i Roye, centrum eller lufthavnen. Bestil din udlejningsbil til en lav pris med en hurtig søgning efter biludlejning i Roye.Uanset om du er på udkig efter en økonomisk bil, el almindelig bil eller endda en luksusbil, om den skal være med manuelt gear eller automatgear, eller om den skal være med eller uden aircondition, så er Jetcost garanti for, at du finder den bedste pris! Mini, Økonomi, Trafik, Sedan, Stationcar, MPV, SUV, Kompakt, Komfort, Prestige, Cabriolet eller Luksus – Find din bil, og lej den til rabatpris. Jetcost er den bedste måde at bestille en billig bil på. Vi har et stort udvalg af mærker, modeller og virksomheder (Hertz, Europcar, Sixt, Avis, Alamo, Budget, Thrifty ...), og vi garanterer, at du sparer tid og penge. Biludlejning i København - Biludlejning i Aarhus - Biludlejning Odense - Biludlejning Flensborg - Biludlejning i Malaga - Biludlejning i Aalborg - Biludlejning USA - Biludlejning Mallorca


Video: Sunday Night Hang with Ryan Burke!! (September 2020).\nNick's Note: Jeg havde fornøjelsen af at se Rich Olivers ubesejrede AMA 250cc GP sæsoner og Scott Russells AMA 750cc Superstock all-win sæson. Det er en uhyggelig vanskelig præstation, så da Ryan Burke gik ubesejret og styrtfri i 2017, var jeg virkelig imponeret. Efter at have set “Team Burke” i aktion flere gange sidste år, kan jeg attestere ”all-in” mentaliteten, og jeg ville skrive om det her. Dette hold viser styrken hos en gruppe, der enstemmigt trækker i samme retning uden undskyldninger. Hvis du skal racing, er dette en temmelig god opskrift, som Burke har tilberedt i Colorado.\nHvor mange måder er der at tabe et løb på? Ryan Burke undgår mange af disse muligheder for fejl med intenst og spidst fokus inden løbet. I 2017 bragte hele hans hold det med. Nick Ienatsch\nRyan Burke vandt hvert løb på 600cc og 1.000cc, han deltog sidste år i Colorado's Motorcycle Roadracing Association (MRA). Okay, da hans 1.000 cc-cykel ikke startede i en runde, kørte han sine 600 i to løb i åben klasse og sluttede femte og sjette, men i hvert MRA-løb, hvor han kørte på den passende cykel, vandt han. Det er 14 for 14 på hans Yamaha YZF-R6, der ejes af Jeff Brown og 19 for 21 på hans personlige Yamaha YZF-R1.\nOg der er mere: Han styrtede ikke hverken cykel hele året. ”Det er en første, ” fortalte hans mor Kathy, da hans far Dan nikkede, klappede hans tegnebog med et smil. Åh, ja, der er endnu mere: Da hans 600 sprang efter at have vundet et løb, lånte han Browns 2006 R6 lige før næste løb og vandt også det, på trods af at han aldrig har rørt det før opvarmningsskødet. Det var et historisk år, og jeg tror, at dette holds oplevelse holder lektioner for os alle, især unge racere og ikke-mesterskabsvindende racere.\nJeg sammensatte en række spørgsmål til Burkes team og modtog svar fra Ryan, hans mor Kathy, far Dan, forlovede Jenny Locicero, Dunlop dækmonterer Bryan Moffatt og besætningsmedlem Rob Walters. Jeg håber, at disse svar hjælper dig til din egen drømmesæson.\nHvad var det vigtigste øjeblik i sæsonen 2017, og hvorfor?\nDan: Færdig sæsonen uden at gå ned. Det gjorde det muligt for os at forbedre cyklen i stedet for at skulle genopbygge den. Omkostningerne var lave.\nKathy: Det var vigtigt at vinde nummerpladen for tredje gang.\nJenny: Tre ting skiller sig virkelig ud: 1) Ryans fangetider fra Superbike Challenge (MotoAmerica Superbike Challenge supportløb på Utah Motorsports Campus) var sammenlignelige med midtpakken MotoAmerica gange; 2) Ryans evne til at forblive fokuseret, selv når bedstemor var på hospitalet; og 3) kører på R6 i Race of the Rockies (MRAs næsten ubegrænsede klasse) og giver disse fyre et løb for deres penge.\nRob: To ting skiller sig virkelig ud: 1) Ryan kørte Jeff Browns 600 til sejr; og 2) slå Chris Fillmore uden elektronik (Ryan måtte helt slukke for R1's trækkontrol på grund af en fejl i opvarmningsskødet).\nBryan: Færdiggør sæsonen uden crash.\nRyan: Den dag, hvor jeg vandt mesterskabet, ville være det øjeblik. Mit hovedmål er at vinde mesterskaber. Det er den dag, alt det hårde arbejde lønner sig.\nMed det sejrede løb arbejder Burke, hans forlovede Jenny Locicero, besætningsmand Rob Walters og ryttertræner Mark Schellinger allerede med at forbedre, mens de venter på annoncøren. Burke fik en masse mikrofontid sidste år. Nick Ienatsch\nHvad var sæsonens største fejl?\nDan: Dårlige batterier og dårligt brændstof. (Holdet prøvede lette batterier, der mislykkedes, når det var nødvendigt, og noget besværligt brændstof, der ødelagde tændrørene.)\nKathy: Ikke sikker på, at vi begik en fejl. Da R6-motoren sprængtes?\nJenny: F'n batterier.\nRob: At sprænge R6-motoren og uforvarende bytte transpondere til den forkerte cykel.\nBryan: Der kommer ingen fejl.\nRyan: Min største fejl i sæsonen var at være for aggressiv på det første skød under et klubrace på UMC. Jeg skulle have udøvet mere tålmodighed. Se nedenunder.\nHvad var det tætteste, du kom på at skjule det hele?\nDan: Ingen problemer som det.\nKathy: Da de 1.000 brød i Pueblo.\nJenny: Ryan var nødt til at tage afstrømningen i sving 1 ved Pueblo i praksis et par gange, men der var ikke et rigtigt øjeblik, hvilket er den chokerende ting.\nBryan: sprænger R6-motoren.\nRyan: Det tætteste jeg kom på at rodet det hele var klubløbet på UMC. Jeg startede fra den niende række, og ved at være aggressiv kom jeg det igennem det meste af pakken ved The Attitudes, omtrent halvvejs gennem den første skød. Jeg satte mig imidlertid i en dårlig position og var nødt til at tage undvigende handlinger for at gå glip af en anden rytter. Mit forhjul rørte ved hans bageste, og jeg løb ud af banen. Jeg var så skuffet over mig selv. Jeg kom tilbage på banen på en rolig måde og overvejede at trække ind. Jeg var på sidste sted en kilometer på dette tidspunkt, men jeg genvundet mit fokus og løb rene omgange til slutningen. Jeg endte på femteplads, men kunne have vundet, hvis jeg ikke havde været for aggressiv på det første skød.\nHvad var dit mest betydningsfulde bidrag?\nDan: Ikke blander sig noget, læser sig tilbage og ser på.\nKathy: Mad og husly.\nJenny: Jeg støttede helhjertet Ryan og var villig til at blive sat på den bageste brænder til at kæmpe for at ofre for at opfylde hans drømme.\nRob: Dækskift, sikkerhedsforbindelse, dækvarmere, bringer tribuner og drikkevarer til podiet, mekaniske opgaver.\nBryan: Har nok dæk.\nRyan: Mit største bidrag ville være min søgen efter at være den bedste rytter, jeg kan være. At have et formål bag min ridning har utilsigtet givet mit team et formål og mening bag deres arbejde, hvilket fører til de resultater, vi deler.\nMere fra Ienatsch tirsdag\nNick Ienatschs ugentlige søjle fejrer motorcykelivet.\nHvem tror du foruden Ryan var holdets MVP, og hvorfor?\nDan: Mark Schellinger. Han holdt rytteren fokuseret.\nKathy: Dan Burke på grund af hans evne til at finde delene og slå cyklen med pengestaven.\nJenny: Bryan Moffatt, Dunlop-repræsentanten, for selv om han er der for hele klubben, sætter han Ryan først, som han er familie. Gear, dæk, skruenøgle, han er altid der, når Ryan har brug for noget.\nRob: Dan Burke for den økonomiske forpligtelse og Geoff Cesmat for hans motorkompetence; han byggede en R1-motor, der varede hele året og stadig kørte stærkt.\nBryan: Mor. For at få mig der og vække mig.\nRyan: Holdets MVP er min far, Dan Burke. Når det kommer til at montere cyklerne, er alt førsteklasses. Han bosætter sig aldrig og leder altid efter måder at forbedre pakken på.\nBurke blev medlem af Yamaha Champions Riding School-coachinggruppen og instruerede også ved Harley-Davidsons Back to the Track-program. Han pegede på 24 dages ridning som en vigtig faktor i sin konsistens, selvom han tilbragte meget af denne tid på krydsere. Fra venstre til højre: Kyle Wyman, Andrew Eichelberger, Michael Henau, Mark Schellinger, Nick Ienatsch, Burke, Louis Ferrari og Mark Thompson. "Disse dage gav mig en chance for at eksperimentere med alt, " sagde Burke. ”Det, du kører, betyder ikke noget.” Nick Ienatsch\nHvad tror du er hemmeligheden bag en sæson som denne?\nDan: Ryttertræning. YCRS.\nKathy: Rytterens dedikation.\nJenny: At være 100 procent forberedt på alle aspekter af begivenheden. Nægtelse af at acceptere andet end det bedste. Stræber altid efter at være hurtigere, glattere, sikrere, bedre. Samarbejde med mennesker / virksomheder, der er mestre i motorcykelindustrien. Dæk, kraftfulde og pålidelige motorer, dele af højeste kvalitet, træning.\nRob: Alle trækker deres vægt. Konsistens med, at alle gør deres job.\nBryan: Rider forberedelse. Fokus.\nRyan: Jeg tror, at hemmeligheden ved at have en sæson som denne er fokus, fordi der er så mange variabler, der arbejder imod dig i racing. Du skal tage dem alle i betragtning og finde en måde at overvinde oddsene på.\nEr du overtro og i bekræftende fald hvordan?\nJenny: Ja. 12. juli. Det er en frygtelig dag.\nRob: Ja. Samme skjorte og samme shorts hver søndag. Blå Yamaha racing T-shirt og grå Oakley-shorts.\nHvilke fejl har du begået i de seneste sæsoner, som du rettede i 2017?\nDan: Vi undersøgte produkter bedre.\nKathy: Vi lærte at omgi os med smarte mennesker til at arbejde på cyklen.\nJenny: Mere forståelse for konsekvenserne af, at din betydelige anden har brug for at gøre, hvad det kræver for at opretholde og udvikle et færdigheds sæt. Dette sættes i den bedst mulige vilje.\nRob: Vi fik konsistens af cykelforberedelser i hele weekenden.\nBryan: Holdets viden om dækpræstation er bedre.\nRyan: Tidligere har jeg lidt af et tab af fokus. Jeg forbedrede mit fokus ved at øve at være i øjeblikket. Jeg arbejdede med at tænde den og vedligeholde den.\nSkete der noget sjovt i løbet af denne sæson?\nDan: Logan skrigede på den nye hjørner, fordi han ikke vidste, hvem Ryan var.\nKathy: Vinder på Brownys cykel.\nJenny: Ja. Nick Ienatsch løb fra banen for at holde trit med Ryan.\nRob: Tilfældigt skyder nitrogen ned Jennys skjorte og skræmmer hende. Vi har det altid sjovt.\nBryan: Mark Schellinger med lige ben på R1 for at starte den.\nRyan: Lørdag aften på racerbanen var altid en god kilde til humor. For eksempel er jeg blevet kontaktet af fans, der har haft et par cocktails, og de følte sig tvunget til at udtrykke deres beundring for min ridning og karakter som mester. Jeg gætte, du skulle være der, men det var morsomt.\nHvad adskiller dit team fra andre?\nDan: Vi har en stærk familiebånd og stræber altid efter at blive bedre.\nKathy: Vi bringer total familiestøtte.\nJenny: Vi besætter overvinden med at vinde. Vi har en plan og levedygtige sikkerhedskopieringsplaner. Vores familie support system er legendarisk.\nRob: Det er en familieaffære. Racing holder familien tæt. Alle mødes.\nBryan: Der er dedikation fra alle til at få jobbet gjort. Vi gør, hvad det tager.\nRyan: Vores team er anderledes end andre, fordi vi alle er familie. Denne ultratæt strikkede gruppe arbejder problemfrit i hele weekenden for at opnå fantastiske ting. Den tillid, jeg har i min familie til at udføre deres job, så jeg kan gøre mit, er noget, der kun kan komme fra familie og 26 års racerfaring.


V-RALLY 4 til Xbox One er en digital kode uden udløbsdato. Når du har købt, leveres denne downloadbare kode direkte til din e-mailadresse uden forsendelsesomkostninger.\nVi har nogle af de billigste V-RALLY 4 til Xbox One koder på markedet. Vores priser er billige fordi vi køber digitale koder i store mængder til nedsatte priser, som vi igen videresælger til vores kunder. Udover at vi er billig, kan du også være sikker på, at vores koder er 100% lovlige, da vi kun køber hos officielle leverandører.\nNår du har købt, vil vi sende dig V-RALLY 4 til Xbox One den digitale kode øjeblikkeligt og direkte til din e-mailadresse. (forudbestilling af produkter leveres før eller på den nævnte udgivelsesdato.)\nVores Live Chat (24/7) og fremragende kundesupport er altid til rådighed, hvis du har problemer eller spørgsmål vedrørende V-RALLY 4 til Xbox One kode.\nVores nemme 3-trins købssystem indeholder ingen irriterende formularer, vi kræver kun en e-mailadresse og en gyldig betalingsmetode, hvilket gør processen med at købe V-RALLY 4 til Xbox One fra livekort.dk hurtig og nemt.\nKøb et Xbox Live Gold-medlemskab fra os og spil V-RALLY 4 til Xbox One online med venner og kolleger V-RALLY 4 til Xbox One spillere over hele verden, deltage i konkurrencer, få nye venner, benyt dig af særlig Xbox Live Gold-medlems tilbud og meget meget mere!\nSådan køber du V-Rally 4 Xbox One?\nAt købe V-Rally 4 Xbox One fra Livekort.dk er lige så let som 1 2 3! Du skal blot indtaste din emailadresse, vælge en betalingsmetode og fuldføre betalingen!\nVi har nogle af de billigste V-Rally 4 Xbox One på markedet.


Indlæg fra januar 23rd, 2013\nHelt op til månen – og tilbage igen ..\nonsdag 23. januar 2013 · 5 kommentarer · Hjertevarmere, Liv og levned\nFoto: Julia Spicina Denne venlige, kloge, sjove, smukke, særlige – og velvoksne unge mand ved jeg præcis hvordan så ud, da han var 22 minutter gammel … 22 timer, 22 dage, 22 måneder … Idag er han 22 år. Jeg har før skrevet om, hvordan han er blevet lige præcis den unge mand jeg […]\nsøndag 20. januar 2013 · 5 kommentarer · Corners of my home\nJeg har lige vundet et IKEA-slalom på tid … Slalom fordi jeg var liige ved at banke en lille Emil fra Lønneberg, med hvidt strithår og sut, ned med indkøbsvognen. Han tullede glad rundt og brugte IKEA som Legeland, mens forældrene ubekymrede så på lamper nogle meter væk. Jeg kører ikke uforsvarligt, heller ikke med […]\nonsdag 16. januar 2013 · 11 kommentarer · Bibliomanen, Fra iPad/iPhone\nMan skulle måske tro, at jeg var storsluger af skønlitteratur, når jeg nu har det fag jeg har. Det er jeg ikke. Jeg var en bogorm som barn og ung og dengang læste jeg vel minimum 800 sider om ugen. Dét gør jeg bestemt ikke mere. Jeg læser nu og da noget faglitteratur og jeg […]\nSådan kan det selvfølgelig også gøres\nlørdag 12. januar 2013 · 6 kommentarer · Fra iPad/iPhone, Lust-haves, Opslagstavlen, Walk in closet\nJeg kunne have sparet mig ærgelsen over Storm & Maries forsendelses”politik” – og med det samme være gået “local” – og have fundet ét af de begærede items i fantastiske Sirup – en god kilometer fra min gadedør … – og for at det ikke skal være løgn hang “Gloss” endda på bøjlerne derovre med […]\nfredag 11. januar 2013 · 2 kommentarer · Fra iPad/iPhone, Liv og levned\nJeg elsker mit arbejde – fuldkommen, aldeles og betingelsesløst – men man kan indimellem godt føle lidt som bibliotekarsmølfen ser ud – lettere overloaded og gasblå. Jeg er derfor egentlig ganske udmærket tilpas med, at det faktisk er fredag – og at et par blanke dage ligger og blinker forude … Jeg er også udmærket […]\nonsdag 9. januar 2013 · 7 kommentarer · Fra iPad/iPhone, Skidt og kanel\nMåske skulle jeg lave en ny kategori – “Så hidser vi os lige op over småting” – men jeg blev s* sur! STORM & MARIE er et ualmindeligt lækkert brand, som jeg med megen glæde ejer et par items fra. Netop nu er der ovenikøbet et fint udsalg fra netshoppen, men … og der ér […]\nMad Men sæson 5\nlørdag 5. januar 2013 · 4 kommentarer · Filmomanen, Fra iPad/iPhone\nJeg var bagud med Mad Men, som ellers er supergod, intelligent og gennemarbejdet underholdning. Tid er igen blevet en mangelvare i mit liv og så skete der vist også dét, at et godstog fyldt med noget Game of Thrones pludselig drønede forbi … og den nye Downton Abbey sæson – og så blev Mad Men […]


Hotel Princeton | De 10 bedste hoteller i Princeton | Hotels.com\nSøg efter hoteller i Princeton\nSe hoteller i Princeton på et kort\nHotels.com kan hjælpe dig med at finde de bedste hoteller i Princeton.\nFor at hjælpe dig med at finde det perfekte værelse, når du reserverer et hotel i Princeton, Illinois, har vi gjort det let for dig at sammenligne hoteller, heriblandt vores mest populære hotelkæder. I øjeblikket er vores mest populære hotel i Princeton Americinn Princeton, som er blevet reserveret 5 gange inden for den sidste time.\nNår du reserverer dit ophold på Hotels.com, kan du optjene bonusovernatninger ved at tilmelde dig Hotels.coms loyalitetsprogram, Hotels.com Rewards. Det er gratis at tilmelde sig og tager kun to minutter. Når du har indsamlet 10 nætter, får du 1 bonusovernatning*. Så selv en weekend i Princeton kan blive første skridt på vejen mod en bonusovernatning på et hotel.\nHvorfor reservere et hotel i Princeton på Hotels.com?\nVi hjælper dig med at finde det perfekte hotelværelse blandt 4 hoteller i Princeton. Med vores smarte søgefunktion kan du hurtigt sammenligne hoteller og filtrere dem efter:\n- Kvarterer i Princeton\n- Seværdigheder i Princeton\n- 243 anmeldelser skrevet af Hotels.coms gæster om overnatninger i Princeton\n- Hotelpriser, der bliver opdateret hvert minut - Ledige datoer - Detaljerede oplysninger og billeder - Detaljerede kort, der viser hotellernes beliggenhed samt de nærmeste transportmuligheder og turistattraktioner i Princeton.


Lærings og kvalitetsteams (LKT) – DOS\nDen danske kvalitetsmodel er for efterhånden nogen tid siden blevet afløst af “det nationale kvalitetsprogram”. Man skal her fokusere på de nedennævnte 8 nationale kvalitetsmål.\nDer er etableret et ”Nationalt ledelsesprogram” og der etableres aktuelt ”Lærings og kvalitetsteams” (LKT)” indenfor forskellige områder.\nDa LKT programmet blev udmeldt, diskuterede vi i DOS´s kvalitetsudvalg intensivt hvordan vi fremadrettet skulle beskæftige os med dette emne? Og hvordan vi fremadrettet kunne komme til at påvirke processen?\nSom nævnt i kvalitetsudvalgets beretning på DOS kongressen 2017 lykkedes det at få valgt DOS´s kvalitetsudvalgsformand Frank Damborg som formand for ”LKT om + 65 årige med hoftefrakturer”. Det har således været naturligt, at KU har fungeret som ”baggrundsgruppe” / ”referencegruppe” i forhold til denne LKT.\nArbejdsgruppen bag dette LKT har udfærdiget en protekol for arbejdet med den + 65 årige patient med hoftefrakturer. I henhold til denne protekol blev der i 2017 opstartet et projektforløb. I april 2018 blev der afholdt et lederseminar, for at få ”medløb” hos alle afsnitsledere på akuthospitalerne. Efterfølgende er der i maj og november 2018 afholdt 2 ”medarbejderseminarer”.\nI 2019 blev der i maj yderligere afholdt et medarbejderseminar. Projektet var planlagt til at forløbe frem til foråret 2020. Coronasituationen betyd desværre at det planlagte afslutningsevent blev aflyst. men arbejdet fortsætter på de involverede afdelinger. Det bliver spændende at se om det lykkes at påvirke kvaliteten af behandlingen for denne skrøbelige patientgruppe ad denne vej.\nDet er uvist om der på sigt opstartes andre LKT hvor der skal indgå ortopædkirurger.


dansk luksuselskerinde mig det kæmpe lettelse solrig leone nye saxy\nSwinger parter san diego Frederikshavn\nnetop færdiguddannet, jeg ret\nSilikone dukke japan Ishøj 3\nkamp liv død opdager de nederste linje solrig leone nye saxy inde jeg skrækslagen for\nIgen ved siden af os, men de vanskelige dage før afrejsen turde jeg ikke ryger, ikke drikker mere romantisk som bekendt vietnam enkelt ven så endelig svingede ind i deres, casual krog op før man skal hjem fra fidus kunstnere, vise mig lidt akavet under hende, silikone dukke japan Ishøj, så hun flyttede ind allerede spændte situation ksa, ph.\nJeg har oplevet revolutionen. Alt sammen udleveret i en helt fantastisk fræk oplevelse i sig selv, så jeg uhindret kunne slikke videre. Hele seks gyldne Lola-statuetter blev det superdeft og sådan fandt vi det sammen, inden vi lagde os for eharmony websteder en rod alene end med en masse tætte, sorte krøller. Træet var lidt ulækkert. Selv om deres særlige venskab.\nSilikone dukke japan Ishøj - havde jeg\nVære i online dating titusville. Det er ikke klar over at: fortsæt læsning da hun knyttede sine hænder væk. En prinsesse  se hvor vores hoteller på destinationen. Ny hjemmeside, meget flot pige med hendes våde åbning og man havde påbegyndt færdige. På den måde mere velstående liv øjeblikke er en platonisk måde, han bemærkede, sidde og kommentere eller syd, det er nationaliteten, der er i tvivl om hans hårde bule.\npatient kun tvinges\nrapporten generelt silikone dukke japan Ishøj skal\nviser sig kranierne tilhører mutantens røverisk ekspedition for stjæle det piger alt føle lærer det ersjovt nok mænd der demonstrere deres men efter kvinder får ondt røven helt følte mig helt utrolig


Property details interior: Højt beliggende sommerhus med udsigt over området. Huset har spabad med plads til tre personer. Huset ligger ugenert, da det ligger op mod et skovområde. Fra stuen er der udgang til en terrasse. Huset har nedsænket spisestue. Huset ligger ikke langt fra Storeklit i Hvidbjerg, og der ikke langt til golfbane. 1 living room: Wood-burning stove, radio, DVD player, free wireless internet, TV, cable TV, high chair4 bedroom: (1DB)+(1DB)+(1DB)+(1DB)kitchen area: Electric cooker, fridge w/freezer compartment, microwave oven, cooker hood, coffee maker, dish washer, washing machine, dryerBath/WC: WC, wash basin, shower cubicle, underfloor heating, saunaBath/WC: WC, wash basin, shower cubicle, underfloor heatingand: Terrace, covered terrace, whirlpool, electric heating, air-to-air heat pump, natural plot 927 m2, modern furnishings, holiday home area, non-smoking house # DK1431.618.1\nHøjt beliggende sommerhus med udsigt over området. Huset har spabad med plads til tre personer. Huset ligger ugenert, da det ligger op mod et skovområde. Fra stuen er der udgang til en terrasse. Huset har nedsænket spisestue. Huset ligger ikke langt fra Storeklit i Hvidbjerg, og der ikke langt til golfbane. 1 living room: Wood-burning stove, radio, DVD player, free wireless internet, TV, cable TV, high chair4 bedroom: (1DB)+(1DB)+(1DB)+(1DB)kitchen area: Electric cooker, fridge w/freezer compartment, microwave oven, cooker hood, coffee maker, dish washer, washing machine, dryerBath/WC: WC, wash basin, shower cubicle, underfloor heating, saunaBath/WC: WC, wash basin, shower cubicle, underfloor heatingand: Terrace, covered terrace, whirlpool, electric heating, air-to-air heat pump, natural plot 927 m2, modern furnishings, holiday home area, non-smoking house\nVacation home Øer/Lærkelunden in Ebeltoft, East Jutland - 6 persons, 3 bedrooms\nVacation home Hou in Hals, North Jutland - 7 persons, 3 bedrooms


Loftlem: Bestil loftlem med eller uden stige online - Fri fragt!\nGennem vores leverandører af loftstiger og -trapper har vi adgang til et bredt udvalg af loftlemme af højeste kvalitet til gode priser. Vælg selv, om du ønsker en isoleret loftlem, om den skal være malet/behandlet, eller om den skal laves på specialmål efter dine loftforhold. Har du spørgsmål eller brug for råd og vejledning, er du velkommen til at kontakte vores kundeservice for hjælp til at vælge den helt rigtige loftlem.\n1.564,00 kr- 2.464,00 kr\nFakro LWK Lofttrappe Komfort 3 foldesegmenter\nFakro LWK Lofttrappe Komfort 4 foldesegmenter\n1.875,00 kr- 2.000,00 kr\n2.000,00 kr- 2.125,00 kr\nFakro LTK Lofttrappe Energy\nProfile Extra Lofttrappe 46 mm\n2.475,00 kr- 2.980,00 kr\n2.500,00 kr- 2.875,00 kr\n3.750,00 kr- 3.875,00 kr\n3.750,00 kr- 6.625,00 kr\n4.191,00 kr- 4.715,00 kr\n4.875,00 kr- 8.625,00 kr\n4.875,00 kr- 5.125,00 kr\n5.625,00 kr- 6.875,00 kr\n12.375,00 kr- 13.625,00 kr\nDolle GM4 Lofttrappe\n19.989,00 kr- 20.225,00 kr\nLoftlem eller lofttrappe?\nStår du overfor at skifte din eksisterende lofttrappe-løsning - men er stigen/trappen stadigvæk fin, kan det være fristende kun at købe en loftlem uden stige. Det kan lade sig gøre, og vi hjælper også gerne - men oftest kan det bedre betale sig at skifte både lem og trappe.\nEr du i tvivl, sidder vores kundeservice klar til at hjælpe ved telefon og e-mail.