25/2013. Beretning om ændringen af støtten til solcelleanlæg - PDF\nDownload "25/2013. Beretning om ændringen af støtten til solcelleanlæg"\n1 Statsrevisorerne Beretning nr. 25 Beretning om ændringen af støtten til solcelleanlæg Offentligt 25/2013 Beretning om ændringen af støtten til solcelleanlæg\n2 25/2013 Beretning om ændringen af støtten til solcelleanlæg Statsrevisorerne fremsender denne beretning med deres bemærkninger til Folketinget og vedkommende minister, jf. 3 i lov om statsrevisorerne og 18, stk. 1, i lov om revisionen af statens regnskaber m.m. København 2014 Denne beretning til Folketinget skal behandles ifølge lov om revisionen af statens regnskaber, 18: Statsrevisorerne fremsender med deres eventuelle bemærkninger Rigsrevisionens beretning til Folketinget og vedkommende minister. Klima-, energi- og bygningsministeren afgiver en redegørelse til beretningen. Rigsrevisor afgiver et notat med bemærkninger til ministerens redegørelse. På baggrund af ministerens redegørelse og rigsrevisors notat tager Statsrevisorerne endelig stilling til beretningen, hvilket forventes at ske i januar Ministerens redegørelse, rigsrevisors bemærkninger og Statsrevisorernes eventuelle bemærkninger samles i Statsrevisorernes Endelig betænkning over statsregnskabet, som årligt afgives til Folketinget i marts måned i dette tilfælde Endelig betænkning over statsregnskabet 2013, som afgives i marts 2015.\n4 STATSREVISORERNES BEMÆRKNING Statsrevisorernes bemærkning BERETNING OM ÆNDRINGEN AF STØTTEN TIL SOLCELLEANLÆG Statsrevisorerne har anmodet om denne undersøgelse, fordi lovgivningen om støtten til solcelleanlæg har haft nogle utilsigtede økonomiske konsekvenser. Statsrevisorerne anmodede i den forbindelse om at få undersøgt, om det politiske beslutningsgrundlag forud for de forskellige lovændringer har været fyldestgørende, og om Folketinget har modtaget rigtige og fyldestgørende oplysninger om sagen. Antallet af nye solcelleanlæg i Danmark var i 2012 steget kraftigere end forventet, dels på grund af faldende priser på solcelleanlæg og stigende priser på el, dels på grund af et højt niveau for støtte. Undersøgelsen vedrører perioden og fokuserer på de 2 væsentligste lovændringer i 2012 og 2013, der sigtede på at reducere støtteniveauet og statens udgifter. Statsrevisorerne, den 17. september 2014 Peder Larsen Henrik Thorup Helge Adam Møller Kristian Jensen Klaus Frandsen Lennart Damsbo- Andersen Statsrevisorerne kritiserer, at Klima-, Energi- og Bygningsministeriets beregninger af de økonomiske konsekvenser af lovgivningen om støtten til solcelleanlæg har været mangelfulde. Folketingets beslutningsgrundlag for at vedtage lovforslagene har således ikke været fyldestgørende. Selv om ministeriet havde viden om, at der var registreret 302 megawatt (MW) solcelleanlæg på den 20-årige overgangsordning, tog beregningerne af de økonomiske konsekvenser udgangspunkt i 230 MW solcelleanlæg. Statens udgifter til støtten til solcelleanlæg på overgangsordningen blev derfor vurderet mindst 1,8 mia. kr. for lavt. Statsrevisorerne kritiserer skarpt, at klima-, energi- og bygningsministeren ikke har givet Folketinget fyldestgørende oplysninger om udbygningen af solcelleanlæg, de samlede udgifter til støtten og finansieringen heraf. Klima-, energi- og bygningsministeren informerede ikke Folketinget om ministeriets beregninger af de samlede udgifter til støtten. De oplysninger, ministeriet videregav til Folketinget, hvilede desuden på et ufuldstændigt grundlag. Oplysningerne om udgifterne og finansieringsbehovet hvilede på for lave antagelser om udbygningen med solcelleanlæg. Ligeledes burde udgiften til støtten have været oplyst frem til 2032 i stedet for frem til Selv om hverken Folketinget eller forligspartierne efterspurgte viden om de samlede udgifter, finder Statsrevisorerne, at ministeren inden lovændringen i 2012 skulle have delt sin viden om, at finansieringen var utilstrækkelig. Først i juni 2013 oplyste ministeren til Folketinget, at der ville komme ca. 490 MW solcelleanlæg på overgangsordningen.\n5 Beretning til Statsrevisorerne om ændringen af støtten til solcelleanlæg Denne undersøgelse er en statsrevisoranmodning, og Rigsrevisionen afgiver derfor beretningen til Statsrevisorerne i henhold til 8, stk. 1, og 17, stk. 2, i rigsrevisorloven, jf. lovbekendtgørelse nr. 101 af 19. januar Beretningen vedrører finanslovens 29. Klima-, Energi- og Bygningsministeriet.\n6 Indholdsfortegnelse 1. Introduktion og konklusion Formål og hovedkonklusion Baggrund Design, revisionskriterier, metode og afgrænsning Ændring af støtteordningen for solcelleanlæg i Kvaliteten af Klima-, Energi- og Bygningsministeriets lovarbejde Klima-, energi- og bygningsministerens oplysninger til Folketinget Begrænsning af omfanget af støtteordningen for solcelleanlæg i Kvaliteten af Klima-, Energi- og Bygningsministeriets lovarbejde Klima-, energi- og bygningsministerens oplysninger til Folketinget Bilag 1. Elementerne i de samlede udgifter til støtten til solcelleanlæg Bilag 2. Revisionskriterier og metode Bilag 3. Ordliste... 49\n7 Beretningen vedrører finanslovens 29. Klima-, Energi- og Bygningsministeriet. I undersøgelsesperioden har der været følgende ministre for Klima-, Energi- og Bygningsministeriet: Lykke Friis: 24. november oktober 2011 Martin Lidegaard: 3. oktober februar 2014 Rasmus Helveg Petersen: 3. februar Beretningen har i udkast været forelagt Klima-, Energi- og Bygningsministeriet, hvis bemærkninger i videst muligt omfang er afspejlet i beretningen.\n8 INTRODUKTION OG KONKLUSION 1 1. Introduktion og konklusion 1.1. Formål og hovedkonklusion 1. Denne beretning handler om ændringen af støtten til solcelleanlæg, og Rigsrevisionen har udarbejdet den på baggrund af en anmodning fra Statsrevisorerne. Undersøgelsen omfatter perioden Formålet er at vurdere, om Klima-, Energi- og Bygningsministeriet i tilstrækkelig grad har haft fokus på de økonomiske konsekvenser af lovgivningen om støtten til solcelleanlæg, og om klima-, energi- og bygningsministeren har givet Folketinget rigtige og fyldestgørende oplysninger herom. Vi besvarer følgende spørgsmål i beretningen: Notat om tilrettelæggelsen af en større undersøgelse Rigsrevisionen udarbejdede på baggrund af Statsrevisorernes anmodning et notat om tilrettelæggelsen af en større undersøgelse af støtten til solcelleanlæg. Statsrevisorerne tiltrådte notatet på deres møde i oktober Har kvaliteten af Klima-, Energi- og Bygningsministeriets vurderinger af de økonomiske konsekvenser i lovarbejdet vedrørende støtten til solcelleanlæg været tilfredsstillende? Har klima-, energi- og bygningsministeren rigtigt og fyldestgørende oplyst Folketinget om de økonomiske konsekvenser af lovgivningen om støtten til solcelleanlæg? 2. Vi kan konstatere, at der opstod et hul i lovgivningen i forbindelse med Folketingets ændring af støtten til solcelleanlæg i slutningen af Hullet gjorde det i praksis muligt at etablere store solcelleparker inden for rammerne af den nye støtteordning, selv om det ikke var intentionen. Inden Folketinget vedtog ændringerne, vidste Klima-, Energi- og Bygningsministeriet, at der kunne være et hul i lovgivningen, men det oplyste klima-, energiog bygningsministeren ikke Folketinget om. I maj 2013 kritiserede Folketinget på denne baggrund ministeren for ministeriets ageren i sagen. Vores gennemgang af sagen, herunder ministeriets redegørelse for forløbet, har ikke givet os anledning til yderligere bemærkninger, og sagen behandles således ikke nærmere i denne beretning.\n9 2 INTRODUKTION OG KONKLUSION HOVEDKONKLUSION Rigsrevisionen vurderer samlet set, at Klima-, Energi- og Bygningsministeriet ikke i tilstrækkelig grad har haft fokus på de økonomiske konsekvenser af lovgivningen vedrørende støtten til solcelleanlæg. Desuden vurderer Rigsrevisionen, at klima-, energi- og bygningsministeren ikke fyldestgørende har oplyst Folketinget herom. Rigsrevisionens vurdering er baseret på nedenstående. Klima-, Energi- og Bygningsministeriet var allerede i 2011 opmærksom på, at der med det eksisterende støtteniveau til solcelleanlæg var risiko for, at solcelleudbygningen og de statslige udgifter derved ville stige markant. Ministeriet udarbejdede derfor et forslag til en ny støtteordning, som ville reducere de statslige udgifter. Ministeriet arbejdede for, at den foreslåede støtteordning blev en del af den energipolitiske aftale i marts Regeringen valgte imidlertid ikke at inddrage forslaget i forhandlingerne herom. Efter den energipolitiske aftale var indgået, steg antallet af nye solcelleanlæg i Danmark endnu kraftigere end tidligere forventet. Årsagen var, at prisen på solcelleanlæg var faldet, og det kombineret med en ordning med et højt støtteniveau betød, at solcelleanlæg var blevet en god investering for private husstande. Regeringen besluttede derfor i juni 2012 at udarbejde et forslag til ændring af støtteordningen hurtigst muligt. Regeringen fremlagde i starten af november 2012 sit forslag til en ny støtteordning, som reducerede støtteniveauet, og i midten af november 2012 indgik forligspartierne en aftale herom. Udbygningens omfang Forligspartierne aftalte samtidig en overgangsordning, så eksisterende solcelleanlæg på den gamle støtteordning kunne fortsætte med det høje støtteniveau i 20 år. Klima-, Energi- og Bygningsministeriet antog, at der sammenlagt ville komme 230 megawatt (MW) solcelleanlæg på overgangsordningen. Rigsrevisionen vurderer i- midlertid, at ministeriets antagelse var for lav. Inden Folketinget vedtog ændringerne, vidste ministeriet, at der allerede var registreret sammenlagt 302 MW solcelleanlæg, som ville komme på overgangsordningen, og at væsentligt flere anlæg ville komme til. Rigsrevisionen vurderer, at det var en væsentlig information for Folketinget, fordi udgifterne til støtten dermed blev mindst 1,8 mia. kr. højere end forventet. Derfor burde klima-, energi- og bygningsministeren inden vedtagelsen af lovændringen have oplyst Folketinget om, at der ville komme væsentligt mere end 230 MW på overgangsordningen. Samlede udgifter til støtten Klima-, Energi- og Bygningsministeriet beregnede ud fra en antagelse om 230 MW solcelleanlæg på overgangsordningen de samlede udgifter til ændringen af støtteordningen frem til 2020 til 4,7 mia. kr. Heraf ville ca. 2,8 mia. kr. gå til overgangsordningen og den resterende del til den nye støtteordning. Da overgangsordningen gjaldt i 20 år, ville der være støtteudgifter til overgangsordningen helt frem til 2032, som ministeriet beregnede til yderligere ca. 3 mia. kr. Idet ministeriets antagelse om 230 MW på overgangsordningen som allerede nævnt var for lav, var ministeriets vurderinger af de samlede støtteudgifter til solcelleanlæg frem til 2020 og 2032 også for lave.\n10 INTRODUKTION OG KONKLUSION 3 Klima-, energi- og bygningsministeren oplyste hverken Folketinget eller forligspartierne om de samlede støtteudgifter, som ministeriet havde beregnet. De fik alene oplyst statens merprovenu ved at ændre støtten og beløb, som viste delmængder af de samlede støtteudgifter. Ministeriet har oplyst, at det er normal praksis kun at oplyse om konsekvenserne i forhold til den eksisterende lovgivning, og da hverken Folketinget, forligspartierne eller de enkelte ordførere efterspurgte oplysninger om de samlede udgifter, videregav ministeren ikke oplysningen på eget initiativ. Rigsrevisionen finder, at ministeriets forventninger til de samlede udgifter til støtten til solcelleanlæg var centrale oplysninger, og at de ville have givet Folketinget og forligspartierne et mere fyldestgørende grundlag for at vurdere de økonomiske konsekvenser ved den foreslåede ændring af støtten til solcelleanlæg. Oplysninger til Folketinget om finansieringen Forligspartierne aftalte i slutningen af 2012, hvordan solcelleudbygningen skulle finansieres frem til Denne finansiering hvilede på antagelsen om solcelleanlæg med i alt 230 MW på overgangsordningen. Allerede inden Folketinget vedtog lovændringen, vidste klima-, energi- og bygningsministeren, at finansieringen ikke var tilstrækkelig. I maj 2013 oplyste ministeren, at der var aftalt finansiering for op til 800 MW frem til Ministeren oplyste imidlertid ikke, at denne finansiering byggede på en antagelse om 230 MW solcelleanlæg på den gamle støtteordning, som på det tidspunkt var markant overskredet. Derfor konstaterer Rigsrevisionen, at ministerens oplysning ikke var fyldestgørende Baggrund 3. Folketinget indførte fra 1999 en støtteordning for solcelleanlæg, som gjaldt i en 4-årig forsøgsperiode. Folketinget forlængede efterfølgende forsøgsperioden og gjorde i 2006 støtteordningen permanent. Støtteordningen betød, at ejere af husstandsbaserede solcelleanlæg til og med 6 kilowatt (kw) kunne fritages fra at betale elafgift. Derudover kunne solcelleanlæg i ikke-erhvervsmæssigt benyttet bebyggelse ligeledes fritages fra elafgift, så længe anlægget ikke var større end 6 kw pr. 100 m 2 bebygget areal. Et 6 kw-anlæg kunne producere, hvad der ca. svarede til en husstands årlige elforbrug. Solcelleejeren fik mulighed for at nettoafregne sit elforbrug og sin elproduktion. Det betød, at ejeren kun skulle betale elafgift, hvis forbruget af el var højere end produktionen af el, og kun af forskellen mellem den forbrugte el og den producerede el fra solcelleanlægget. Da opgørelsen af forbrug og produktion kun skete én gang om året, kunne solcelleejere populært sagt lagre el produceret om sommeren til forbrug om vinteren. Ordningen kaldes derfor den årsbaserede nettoafregningsordning.\n11 4 INTRODUKTION OG KONKLUSION Husstand med et solcelleanlæg på taget svarende til ca. 6 kw. Foto: Sparenergi.dk, Energistyrelsen. Kilowatt-time (kwh) er en enhed for elektrisk energi, som bruges ved beregning af elforbrug og elproduktion. Ud over muligheden for årsbaseret nettoafregning vedtog Folketinget i 2004, at el produceret af bl.a. solcelleanlæg skulle støttes ved, at solcelleejerne kunne afregne deres eventuelle overskudsproduktion til en pris, der var højere end markedsprisen. Overskudsproduktionen leverede solcelleejerne til elnettet. Afregningsprisen udgjorde 60 øre pr. kilowatt-time (kwh) i de første 10 år af solcelleanlæggets levetid og 40 øre pr. kwh i de følgende 10 år. For ejere af husstandsbaserede solcelleanlæg til og med 6 kw var afregningsprisen kun relevant, hvis årets produktion af el var højere end årets forbrug. Da mange af de etablerede solcelleanlæg var relativt små og kun dækkede en del af ejerens årsforbrug, var afregningsprisen derfor i mange tilfælde ikke relevant. På samme måde, som ejere af solcelleanlæg allerede var fritaget fra at betale elafgift, blev de i 2008 også fritaget for at betale PSO-tarif af den del af produktionen af el, som de selv forbrugte. BOKS 1. PSO-TARIF PSO-tariffen (Public Service Obligation) er den betaling, som elforbrugerne skal betale for at dække de omkostninger, som Energinet.dk har ved at udføre en række offentlige serviceforpligtelser relateret til elforsyningen. Langt størstedelen af PSO-midlerne bruger Energinet.dk til at støtte vedvarende energi som fx vindmøller og solcelleanlæg. Folketinget indførte PSO-tariffen som en ekstra betaling på elregningen i forbindelse med en aftale om liberalisering af energimarkederne i Megawatt (MW) 1 MW = kw. I de første år, efter at Folketinget indførte støtten til solcelleanlæg, blev der kun etableret et begrænset antal solcelleanlæg. Det skyldtes, at solcelleanlæg var dyre, og med det gældende støtteniveau betød det en lang tilbagebetalingstid for investeringer i solcelleanlæg. Ved indgangen til 2010 var der installeret solcelleanlæg med en samlet kapacitet på ca. 4 megawatt (MW). Disse solcelleanlæg kunne producere el svarende til ca. 700 husstandes årlige elforbrug.\n12 INTRODUKTION OG KONKLUSION 5 4. Boks 2 viser processen fra køb til afregning af solcelleanlæg. BOKS 2. PROCESSEN FRA KØB TIL AFREGNING AF SOLCELLEANLÆG Figuren viser, at der er mange trin, fra at en elforbruger beslutter sig for at købe et solcelleanlæg, til det bliver sat op, installeret og registreret, og til at der kan afregnes for produktionen af el. På grund af de mange trin er der risiko for, at der sker forsinkelser i forløbet. Note: Opdelingen i A og B i figuren indikerer ikke, at den ene handling nødvendigvis kommer før den anden, fx kan elinstallatøren anmelde anlægget før eller efter, at anlægget er opsat. Energinet.dk er en selvstændig offentlig virksomhed, som er ejet af Klima-, Energi- og Bygningsministeriet. Energinet.dk ejer, driver og bygger de danske el- og gastransmissionsnet. Energinet.dk arbejder også med at skabe rammerne for velfungerende markeder for el og gas og bidrager til den grønne omstilling af energisystemet. Forbrugerne betaler til Energinet.dk s aktiviteter via el- og gasregningen. Der er ca. 70 netselskaber i Danmark. Deres primære opgave er at tilslutte kunder, opgøre elforbruget samt udvikle, optimere og vedligeholde elnettet.\n13 6 INTRODUKTION OG KONKLUSION Udbygningen af solcellekapaciteten siden Figur 1 viser udbygningen af solcellekapaciteten siden 2010, baseret på opdaterede tal fra Figuren viser samtidig, hvornår Folketinget i samme periode vedtog lovændringer, som vedrørte støtten til solcelleanlæg. Figur 1. Udbygningen af solcellekapaciteten og lovændringer vedrørende støtten til solcelleanlæg siden 2010 (MW) L 86 vedtages den 19. december 2012 L 199 og L 221 vedtages den 28. juni L 162 vedtages den 4. juni 2010 L 74 vedtages den 17. december 2010 L 192 vedtages den 13. juni 2012 Kilde: Rigsrevisionen på baggrund af de senest opdaterede tal fra Energinet.dk s stamdataregister fra 18. august Det fremgår af figur 1, at udbygningen af solcellekapaciteten i den første del af perioden var relativ beskeden. I foråret 2012 begyndte udbygningen imidlertid at stige kraftigt, og kapaciteten var på ca. 400 MW ved udgangen af I 2013 faldt udbygningshastigheden, og solcellekapaciteten blev i løbet af 2013 forøget med yderligere ca. 150 MW til i alt 550 MW. En stor del af den udbygning, der blev registreret i 2013, bestod af anlæg på den gamle støtteordning, som var lukket med lovændringen L 86 i december 2012 (jf. tabel 1), men som først løbende blev registreret i I 2014 er udbygningshastigheden faldet yderligere, og der er i august 2014 ca. 600 MW solcelleanlæg. De kan producere, hvad der svarer til ca husstandes årlige elforbrug. 6. En af de væsentligste årsager til, at solcelleudbygningen tog fart i 2012, var, at prisen på solcelleanlæg var faldet markant. Dertil kom, at prisen på el (inkl. afgifter mv.) omvendt var steget, og det gjorde det attraktivt for husstande at investere i solcelleanlæg med den gældende støtteordning. Omvendt betød de mange anlæg en stigende udgift for staten, fordi statens skatte- og afgiftsprovenu faldt, i takt med at flere husstande fik solcelleanlæg. I midten af 2012 stod det derfor klart, at det var nødvendigt at ændre på reglerne for støtten til solcelleanlæg. Lovændringer vedrørende støtten til solcelleanlæg i perioden Det fremgår af figur 1, at Folketinget i undersøgelsesperioden vedtog 6 lovændringer, som vedrørte støtten til solcelleanlæg. I tabel 1 redegør vi kort for indholdet af lovændringerne og for den betydning, de havde for støtten til solcelleanlæg.\n14 INTRODUKTION OG KONKLUSION 7 Tabel 1. Lovændringer vedrørende støtten til solcelleanlæg i perioden Lov Tidspunkt for vedtagelse Hvem fremsætter lovforslaget? Lovens indhold og betydning for støtten til solcelleanlæg L juni 2010 Skatteministeren Lovændringen medførte, at alle typer små husstandsbaserede vedvarende energianlæg til og med 6 kw kunne nettoafregne på årsbasis, som det havde været muligt for solcelleanlæg siden Ændringen gjaldt også for anlæg i anden ikke-erhvervsmæssigt benyttet bebyggelse, så længe at anlæggene ikke var større end 6 kw pr. 100 m 2 bebygget areal. Indledningsvist havde Skatteministeriet lagt op til, at nettoafregningen skulle gøres månedsbaseret for alle typer små husstandsbaserede vedvarende energianlæg, hvilket ville betyde en reduktion af støtteniveauet. Solcellebranchen fandt imidlertid, at denne reduktion af støtteniveauet ville bremse den spirende udvikling i solcelleindustrien. Skatteministeren valgte at fastholde nettoafregning på årsbasis, og dermed var støtteniveauet for solcelleanlæg uændret som følge af lovændringen. L december 2010 Skatteministeren Lovændringen medførte, at private husstande kunne vælge at afskrive investeringen i et solcelleanlæg efter de generelle afskrivningsregler, som gjaldt for virksomheder. Det reducerede tilbagebetalingstiden for investeringen, og dermed blev støtteniveauet for solcelleanlæg forhøjet med lovændringen. L juni 2012 Skatteministeren Med lovændringen vedtog Folketinget at forøge afskrivningsgrundlaget for virksomheder, så virksomheder kunne afskrive 115 % af investeringer i nye driftsmidler, hvis de var anskaffet i perioden 30. maj ultimo Som følge af L 74 fra 2010 gjaldt denne ændring også for private husstandes investeringer i solcelleanlæg. L 192 medførte derfor, at solcelleejerne hurtigere kunne afskrive deres investering, og dermed blev støtteniveauet for solcelleanlæg forhøjet yderligere. L december 2012 Klima-, energi- og bygningsministeren L juni 2013 Klima-, energi- og bygningsministeren L juni 2013 Klima-, energi- og bygningsministeren Lovændringen medførte, at årsbaseret nettoafregning blev erstattet af timebaseret nettoafregning. Det var dermed ikke længere muligt at spare el op om sommeren til forbrug om vinteren. Den producerede el skulle nu enten forbruges inden for en time eller sælges. Til gengæld blev afregningsprisen for den overskydende produktion af el midlertidigt forhøjet og kom til at gælde for anlæg til og med 400 kw. Samtidig blev muligheden for at bruge samme afskrivningsregler som virksomheder afskaffet for husstandsbaserede solcelleanlæg. Samlet set betød ændringerne, at støtteniveauet for små solcelleanlæg blev reduceret. For større anlæg fra kw blev støtteniveauet derimod højere end før. For eksisterende solcelleanlæg blev der med lovændringen vedtaget en overgangsordning, som betød, at disse anlæg kunne fortsætte på den gamle ordning med årsbaseret nettoafregning i 20 år dvs. frem til Folketinget ønskede med lovændringen at bremse den kraftige udbygning af solcellekapaciteten, som var sket i løbet af 2012 (jf. figur 1). Formålet med lovændringen var at lukke et hul i loven, som opstod, da Folketinget vedtog L 86. Hullet bestod i, at det, på trods af at den midlertidigt forhøjede afregningspris var begrænset til solcelleanlæg på maks. 400 kw, i praksis ikke var muligt at håndhæve dette loft. Derved ville det være muligt at etablere store solcelleparker, som kunne få den midlertidigt forhøjede afregningspris, og det var i strid med intentionen i L 86. Lovændringen begrænsede derfor yderligere, hvem der kunne få den midlertidigt forhøjede afregningspris. Fremadrettet gjaldt det kun private husstandsbaserede anlæg til og med 6 kw og kun inden for en samlet pulje på 20 MW pr. år. Lovændringen medførte, at lejere kunne få støtte til solcelleanlæg på lige fod med ejere. Ændringen kunne ikke gennemføres med L 86, idet det også krævede ændring af love inden for andre ministeriers ressort, herunder lejeloven. Problemstillingen skulle derfor analyseres nærmere i en tværministeriel arbejdsgruppe. Lovændringen begrænsede desuden udbygningen af kommunale solcelleanlæg.\n15 8 INTRODUKTION OG KONKLUSION Lovændringer fremsat af skatteministeren 8. Det fremgår af tabel 1, at skatteministeren fremsatte de 3 første lovændringer i undersøgelsesperioden. Baggrunden for L 162 og L 74 i 2010 var en aftale mellem skatteministeren og forligspartierne bag den energipolitiske aftale for perioden om at indføre ensartede støtteregler for alle små vedvarende energianlæg. Skatteministeriet vurderede, at ingen af de 2 lovændringer ville have nævneværdige økonomiske konsekvenser for staten. Ministeriet byggede vurderingen på, at solcelleanlæg fortsat var relativt dyre og havde tilbagebetalingstider på år. Skatteministeriet vurderede dog også, at der med udvidelsen af den årsbaserede nettoafregningsordning var et stort potentiale for små vedvarende energianlæg, og at en markant større udbredelse af små vedvarende energianlæg end ventet selvsagt også ville øge mindreprovenuet markant. Baggrunden for L 192 i juni 2012 var, at Folketinget ønskede at fremrykke erhvervsinvesteringer generelt. Loven ændrede således kun på støtten til solcelleanlæg, fordi L 74 i 2010 gav private mulighed for at afskrive deres investering i et solcelleanlæg efter samme regler som virksomheder. Vedtagelsen af L 192 betød derfor, at tilbagebetalingstiden for investeringer i husstandsbaserede solcelleanlæg blev reduceret yderligere. Sagt med andre ord steg støtteniveauet for solcelleanlæg. L 192 havde imidlertid et væsentligt mere generelt sigte end blot solcelleanlæg, idet det forbedrede afskrivningsgrundlag gjaldt for investeringer i alle typer af nye driftsmidler. Solcelleanlæg blev således hverken nævnt i lovforslaget eller behandlet i lovarbejdet. 2 af de 3 lovændringer, som skatteministeren fremsatte, forhøjede niveauet for støtten til solcelleanlæg, mens 1 lovændring ikke ændrede på støtteniveauet. Til trods for, at disse lovændringer havde betydning for støtteniveauet til solcelleanlæg, så har vi valgt ikke at tage dem med i undersøgelsen. Det skyldes, at solcelleudbygningen på tidspunktet for de 2 første lovændringer var meget begrænset (jf. figur 1), og at den sidste lovændring i 2012 havde et væsentligt bredere sigte end at forbedre støtten til solcelleanlæg. Lovændringer fremsat af klima-, energi- og bygningsministeren 9. Det fremgår af tabel 1, at klima-, energi- og bygningsministeren fremsatte de 3 sidste lovændringer i undersøgelsesperioden. Baggrunden for L 86 var, at antallet af solcelleanlæg steg kraftigt i I juni 2012 igangsatte Klima-, Energi- og Bygningsministeriet, Skatteministeriet og Finansministeriet derfor en analyse af modeller for støtten til solcelleanlæg med henblik på at indføre en ny støtteordning. På baggrund af analysen blev der den 15. november 2012 indgået en politisk aftale om solcelleanlæg og øvrige små vedvarende energianlæg. L 86 udmøntede den politiske aftale. Ændringen reducerede støtteniveauet for nye solcelleanlæg, men indførte samtidig en overgangsordning på 20 år for eksisterende solcelleanlæg. Disse anlæg kunne dermed fortsætte på den gamle støtteordning med det høje støtteniveau frem til Den nye støtteordning ændrede på støtten til nye solcelleanlæg. Da der var tale om en ændring af en eksisterende godkendt statsstøtteordning, skulle Klima-, Energi- og Bygningsministeriet notificere Europa-Kommissionen (herefter EU-Kommissionen) om ændringen. De midlertidigt forhøjede afregningspriser kunne således først træde i kraft, når EU-Kommissionen havde godkendt støtteordningen. Det er endnu ikke sket, og det betyder, at ejere af solcelleanlæg, der er nettilsluttet efter reglerne i L 86, først kan modtage de midlertidigt forhøjede afregningspriser, når og i det omfang EU-godkendelsen foreligger. Boks 3 beskriver notifikationsprocessen for støtteordningen.\n16 INTRODUKTION OG KONKLUSION 9 BOKS 3. NOTIFIKATION OM DEN NYE STØTTEORDNING Klima-, Energi- og Bygningsministeriet notificerede EU-Kommissionen i februar 2013 efter statsstøttereglerne EF-retningslinjer for statsstøtte til miljøbeskyttelse af 1. april Efter notifikationen sendte EU-Kommissionen spørgsmål i april 2013, som ministeriet besvarede i maj I forbindelse med vedtagelsen af L 199 sendte Energistyrelsen en beskrivelse af ændringerne af støtteordningen til EU-Kommissionen i juli Herefter besvarede Energistyrelsen ad flere omgange yderligere spørgsmål fra EU-Kommissionen. EU-Kommissionen har senest stillet spørgsmål i juni 2014, som Energistyrelsen har besvaret i juli EU-Kommissionen vil inden for en frist på 2 måneder stille yderligere spørgsmål eller give meddelelse om, at EU-Kommissionen træffer en afgørelse i statsstøttesagen. Kilde: Klima-, Energi- og Bygningsministeriet. Baggrunden for L 199 var, at lovændringerne i L 86 skabte et hul i loven, som i praksis gjorde det muligt at etablere store solcelleparker inden for rammerne af den nye støtteordning. Det var ikke Folketingets intention. Dermed var der risiko for, at solcelleudbygningen ville blive væsentligt større end antaget, da Folketinget vedtog L 86 i slutningen af Den 19. marts 2013 indgik regeringen derfor en politisk aftale med forligspartierne, der begrænsede den midlertidigt forhøjede afregningspris til tagbaserede solcelleanlæg. Da det senere viste sig, at udbygningen med solcelleanlæg på tag formentlig også ville få et større omfang end antaget, indgik regeringen en ny politisk aftale med forligspartierne den 11. juni Denne aftale begrænsede støtten yderligere, så kun anlæg til og med 6 kw pr. husstand inden for en samlet pulje på 20 MW pr. år kunne få den midlertidigt forhøjede afregningspris. Derudover havde det vist sig, at omfanget af solcelleanlæg, som kom på den overgangsordning, som Folketinget vedtog med L 86, var langt større end antaget. Derfor aftalte forligspartierne med den politiske aftale den 11. juni 2013, hvordan disse solcelleanlæg skulle finansieres. Endelig aftalte forligspartierne overgangsordninger for dem, der havde planlagt at investere i solcelleanlæg efter de regler, der var gældende henholdsvis frem til den politiske aftale den 19. marts 2013 og mellem denne aftale og den politiske aftale den 11. juni Som det fremgår af tabel 1, medførte L 221, at lejere kunne få støtte til solcelleanlæg på lige fod med ejere. Derimod begrænsede lovændringen udbygningen af kommunale solcelleanlæg. Lovændringens økonomiske konsekvenser er væsentligt mindre end de økonomiske konsekvenser ved L 86 og L 199, idet Klima-, Energi- og Bygningsministeriet i foråret 2013 vurderede, at solcelleudbygningen som følge af L 221 ville blive relativ beskeden. Hertil kommer, at den ekstra udbygning som følge af L 221 er medregnet i finansieringsforudsætningerne for den fremtidige udbygning i L199, og den ekstra udbygning er også er omfattet af det årlige loft på 20 MW, som L 199 indførte. Derfor indgår L 221 ikke i undersøgelsen. Effekterne af støtten til solcelleanlæg 10. Vi beskriver i det følgende først, hvilke effekter støtten til solcelleanlæg har haft for solcelleudbygningen. Herefter beskriver vi de samlede udgifter til solcelleudbygningen. Endelig beskriver vi, hvilke øvrige konsekvenser solcelleudbygningen har haft.\n17 10 INTRODUKTION OG KONKLUSION Solcelleudbygningen fordelt på anlægsstørrelse og støtteordninger 11. I den første del af undersøgelsesperioden havde de politiske partier ikke aftalt noget konkret om, hvor meget solcelleanlæg skulle fylde i Danmarks energiforsyning. I forbindelse med den energipolitiske aftale i marts 2012 vurderede Klima-, Energi- og Bygningsministeriet, at solcellekapaciteten ville blive 200 MW i Da solcelleudbygningen for alvor tog fart i løbet af 2012, opjusterede ministeriet forventningerne til den fremtidige udbygning. I november 2012 aftalte forligspartierne finansiering for 760 MW solcelleanlæg i perioden , mens forligspartierne i juni 2013 aftalte finansiering for i alt 800 MW solcelleanlæg frem til Tabel 2 viser den samlede solcellekapacitet fordelt på anlægsstørrelse pr. 18. august Tabel 2. Solcellekapaciteten fordelt på anlægsstørrelse pr. 18. august 2014 Anlægsstørrelse Anlæg til og med 6 kw Anlæg over 6 kw til og med 400 kw Anlæg over 400 kw I alt Kapacitet 449 MW 141 MW 8 MW 598 MW Kilde: Rigsrevisionen på baggrund af tal fra Energinet.dk. Det fremgår af tabel 2, at den samlede solcellekapacitet pr. 18. august 2014 er på ca. 600 MW. Ca. 75 % af anlæggene er små anlæg til og med 6 kw. Ca. 23 % er mellem 6 og 400 kw, og kun ca. 2 % er større end 400 kw. 13. I tabel 3 opgør vi solcellekapaciteten i Danmark pr. 18. august 2014 fordelt på forskellige støtteordninger. Tabel 3. Solcellekapaciteten fordelt på forskellige støtteordninger, pr. 18. august 2014 Nettilsluttet solcellekapacitet Maksimal solcellekapacitet i 2020, aftalt i juni 2013 Solcelleanlæg på overgangsordningen med årsbaseret nettoafregning 485 MW 490 MW Solcelleanlæg på de 2 overgangsordninger med timebaseret nettoafregning og midlertidigt forhøjet afregning, når EU-godkendelse foreligger, hvis anlæggene opfylder kravene 107 MW 150 MW Solcelleanlæg med timebaseret nettoafregning og midlertidigt forhøjet afregning på 20 MW pr. år i perioden MW 100 MW Solcelleanlæg med timebaseret nettoafregning og almindelig afregning (60/40 øre) 3 MW 60 MW Solcelleanlæg med timebaseret nettoafregning uden afregning af overskudsproduktion, som bruger hele produktionen selv 3 MW - I alt 598 MW 800 MW Kilde: Rigsrevisionen på baggrund af tal fra Energinet.dk.\n18 INTRODUKTION OG KONKLUSION 11 Det fremgår af tabel 3, at ca. 81 % af solcellekapaciteten er etableret på den gamle overgangsordning med årsbaseret nettoafregning. Som det også fremgår, holder udbygningen for denne overgangsordning sig fortsat inden for de 490 MW, der er aftalt finansiering for. Det skal bemærkes, at der er flere anlæg på årsbaseret nettoafregning, end der er anlæg på maks. 6 kw. Det skyldes, at reglerne om årsbaseret nettoafregning også gjaldt anlæg større end 6 kw, hvis det var anlæg på bygninger, som ikke var erhvervsmæssigt benyttet. I disse tilfælde kunne der opnås årsbaseret nettoafregning for maks. 6 kw pr. 100 m 2 bebygget areal. Ca. 18 % af solcellekapaciteten er etableret på de 2 nye overgangsordninger med midlertidigt forhøjet afregning. Som det også fremgår af tabel 3, holder udbygningen på disse overgangsordninger sig også her fortsat inden for den finansieringsramme på 150 MW, som er aftalt. De øvrige solcelleanlæg udgør ca. 1 % af den samlede kapacitet. Der er endnu ikke etableret solcelleanlæg inden for de årlige puljer på 20 MW. Det skyldes, som tidligere nævnt, at den midlertidigt forhøjede afregningspris endnu ikke er EU-godkendt. Først når EU-Kommissionen har godkendt ordningen, kan Klima-, Energi- og Bygningsministeriet udmønte de årlige puljer. De samlede udgifter til støtten 14. De samlede udgifter til støtten til solcelleanlæg består af et statsligt mindreprovenu, PSO-udgifter og tab af nettariffer. Det statslige mindreprovenu omfatter for det første et lavere afgiftsprovenu, fordi solcelleejere er fritaget fra elafgift på forbrug af egenproduceret el. For det andet er der et lavere skatteprovenu, fordi investering i solcelleanlæg udløser et skattefradrag for solcelleejere. PSO-udgifterne omfatter for det første en reduktion af indtægterne fra PSO-tariffen, fordi solcelleejerne er fritaget for PSO-tarif på forbrug af egenproduceret el. For det andet er der direkte PSO-udgifter ved støtten til solcelleanlæg, da indtægterne fra PSO-tariffen b.la. finansierer solcelleejeres afregning af en eventuel overskudsproduktion af el til en pris, der er højere end markedsprisen. Tab af nettariffer skyldes, at solcelleejerne ligeledes har været fritaget fra nettariffer på forbrug af egenproduceret el til og med Denne fritagelse er imidlertid bortfaldet fra De enkelte elementer af de samlede udgifter til støtten til solcelleanlæg beskrives nærmere i bilag Klima-, Energi- og Bygningsministeriet har oplyst, at ministeriet ikke finder, at Rigsrevisionens definition af de samlede udgifter til støtten er retvisende. Ministeriet finder ikke, at der er statslige udgifter forbundet med den omfordeling, der sker mellem elforbrugere, som følge af solcelleejerenes fritagelse for PSO- og nettarif for forbrug af egenproduceret el.\n19 12 INTRODUKTION OG KONKLUSION I beretning om DONG Energy A/S' elpriser (nr. 7/2012) fandt Rigsrevisionen, at der burde skabes yderligere gennemsigtighed med PSO-midlerne, hvilket bedst kunne ske ved at optage midlerne på de årlige finanslove. 16. Rigsrevisionen er enig i, at der ikke umiddelbart er statslige udgifter forbundet med solcelleejernes fritagelse for PSO- og nettarif. Det er imidlertid Rigsrevisionens opfattelse, at fritagelse for PSO-tarif og fritagelse for nettarif til og med 2013 er direkte sammenlignelige med ovennævnte fritagelse for elafgift og derfor på samme måde må betragtes som udgifter til støtten til solcelleanlæg. Det skyldes, at reduktionen af indtægter fra PSO-tarif og nettarif som følge af udbygning med solcelleanlæg alt andet lige vil have 2 mulige konsekvenser. Enten skal de øvrige elforbrugere betale højere tariffer for at holde indtægterne på samme niveau, hvorved der sker en omfordeling mellem elforbrugerne. Eller også vil det være nødvendigt at reducere de udgifter, som henholdsvis PSO- og nettariffer skal finansiere. Hertil kommer, at indtægterne fra PSO-tariffen, ligesom det også er tilfældet for statens skatteog afgiftsprovenu, går til formål, som Folketinget har vedtaget. Hvis indtægterne reduceres, kan Folketinget vælge at tilvejebringe midler til disse formål på anden vis, fx ved bevillinger på finansloven. Rigsrevisionen skal desuden bemærke, at Klima-, Energi- og Bygningsministeriet selv har gennemført beregninger af de samlede udgifter ud fra denne definition. Ministeriet har også medtaget PSO- og nettariffer i de beregninger af udgifterne ved overgangsordningen, som er givet til nogle af Folketingets partier. 17. Som det fremgår af tabel 3, er langt størstedelen af de etablerede solcelleanlæg på den gamle overgangsordning med årsbaseret nettoafregning, som har et højere støtteniveau end de solcelleanlæg, der har timebaseret nettoafregning. Vi har på baggrund af de tilgængelige oplysninger estimeret de forventede samlede støtteudgifter til solcelleudbygningen i perioden til ca. 6 mia. kr. Heraf er udgifterne til overgangsordningen med årsbaseret nettoafregning beregnet til ca. 5 mia. kr., og den forventede udbygning med timebaseret nettoafregning frem til 2020 estimeres til den resterende ca. 1 mia. kr. Da overgangsordningen med årsbaseret nettoafregning gælder i 20 år, vil den imidlertid medføre udgifter frem til Baseret på de kendte udbygningstal har vi beregnet de forventede udgifter til overgangsordningen til ca. 10 mia. kr. frem til Hertil kommer udgifterne til solcelleudbygningen på timebaseret nettoafregning. Da der ikke findes nogen antagelser om udbygningen længere frem end til 2020, har vi ikke estimeret udgifterne for denne udbygning i perioden efter Forudsætningerne for vores estimater fremgår af bilag 2. Øvrige konsekvenser 18. Med aftalerne om solcelleanlæg i 2012 og 2013 aftalte forligspartierne finansiering for etableringen af 800 MW solcelleanlæg frem til En del af finansieringen blev fundet ved at konstatere, at udbygningen på en række andre områder var gået langsommere end forventet. Det gjaldt fx støtten til biogas. Udbygningen med biogas forventedes i de næste år at ske langsommere end forudsat i beregningerne bag den energipolitiske aftale og den aftalte finansiering i den forbindelse. Forligspartierne aftalte derfor, at besparelsen herved var med til at finansiere udbygningen med solcelleanlæg. Et andet væsentligt bidrag til finansieringen af solcelleudbygningen fandt forligspartierne ved at udskyde udbygningen med vindkraft i forhold til det, de havde aftalt i forbindelse med den energipolitiske aftale. Forligspartierne aftalte at udskyde de 2 havvindmølleparker Horns Rev 3 (400 MW) og Kriegers Flak (600 MW) fra at være etableret, så de kunne producere med fuld kapacitet i hele 2020, til blot at være etableret med fuld kapacitet inden udgangen af De aftalte ligeledes at udskyde udbygningen med i alt 500 MW kystnære havvindmøller fra 2014 til 2020 til først at blive udbygget fra 2017 til 2020.\n20 INTRODUKTION OG KONKLUSION Design, revisionskriterier, metode og afgrænsning Design og revisionskriterier 19. Statsrevisorerne anmodede i august 2013 Rigsrevisionen om at undersøge støtten til solcelleanlæg. Rigsrevisionen igangsatte på den baggrund undersøgelsen i august Statsrevisorerne lagde til grund, at det i 2013 kunne konstateres, at udbygningen med solcelleanlæg var sket i et større og hurtigere omfang, end Klima-, Energi- og Bygningsministeriet havde forudset. Der var derfor opstået et statsligt mindreprovenu. Statsrevisorernes anmodning indeholdt 4 konkrete punkter. Tabel 4 præsenterer Statsrevisorernes 4 punkter og uddyber, hvordan vores undersøgelsesdesign hænger sammen med disse punkter. Tabel 4. Sammenhængen mellem Statsrevisorernes anmodning og Rigsrevisionens undersøgelse Statsrevisorerne anmodede Rigsrevisionen om: 1) At vurdere kvaliteten af Klima-, Energi- og Bygningsministeriets lovarbejde på solcelleområdet tilbage til 2010, herunder forarbejderne til lovforslagene, eksterne henvendelser samt samarbejdet mellem ministerierne i forbindelse med udarbejdelse af lovgivningen. I den forbindelse anmodes også om en vurdering af, om det politiske beslutningsgrundlag forud for de forskellige lovændringer angående de samfundsøkonomiske konsekvenser af statens støtte til solcelleanlæg har været fyldestgørende. 2) At undersøge forvaltningen af støtteordningerne til solcelleanlæg. Rigsrevisionens undersøgelsesspørgsmål Har kvaliteten af Klima-, Energi- og Bygningsministeriets vurdering af de ø- konomiske konsekvenser i lovarbejdet vedrørende støtten til solcelleanlæg været tilfredsstillende? Henvisning til beretningens kapitler og afsnit Kap. 1, afsnit 1.1. Formål og hovedkonklusion. Uddybes i kap. 2, afsnit 2.1, og kap. 3, afsnit ) At vurdere, om klima-, energi- og bygningsministeren har afgivet rigtige og fyldestgørende oplysninger til Folketinget i sagen. 4) At undersøge, hvilken effekt støtten til solcelleanlæg har haft i forhold til lovens formål herunder en opgørelse af, hvordan udbygningen med solcelleanlæg i perioden har fordelt sig på henholdsvis store anlæg og mindre private husstande/fælles anlæg. Har klima-, energi- og bygningsministeren afgivet rigtige og fyldestgørende oplysninger til Folketinget om de økonomiske konsekvenser af lovgivningen vedrørende støtten til solcelleanlæg? Punktet besvares faktuelt i det indledende kapitel. Kap. 1, afsnit 1.1. Formål og hovedkonklusion. Uddybes i kap. 2, afsnit 2.2, og kap. 3, afsnit 3.2. Kap. 1, afsnit 1.2. Baggrund. 20. Med afsæt i Statsrevisorernes anmodning undersøger vi, om Klima-, Energi- og Bygningsministeriet i tilstrækkelig grad har haft fokus på de økonomiske konsekvenser af lovgivningen om støtten til solcelleanlæg. Det gør vi ved at undersøge, om der i tilstrækkelig grad er fokus på de økonomiske konsekvenser i lovarbejdet.\n21 14 INTRODUKTION OG KONKLUSION Vi fokuserer for det første på Klima-, Energi- og Bygningsministeriets overvågning af solcelleudbygningen. Vi undersøger derfor, om ministeriet løbende følger udbygningen med solcelleanlæg, og om ministeriet løbende vurderer omfanget af den forventede fremtidige udbygning. Revisionskriterierne om overvågning baserer vi bl.a. på ressortministeriernes ulovbestemte overtilsyn, som bl.a. Justitsministeriets vejledning om lovkvalitet beskriver. For det andet fokuserer vi på Klima-, Energi- og Bygningsministeriets vurderinger af de økonomiske konsekvenser ved lovændringerne. Revisionskriteriet vedrørende lovændringerne baserer vi bl.a. på cirkulæret om bemærkninger til lovforslag og andre regeringsforslag. Undersøgelsen er i forhold til Statsrevisorernes anmodning afgrænset til de direkte økonomiske konsekvenser, dvs. de samlede støtteudgifter til solcelleanlæg. Vi undersøger således ikke de øvrige samfundsøkonomiske konsekvenser, fx udvikling i omsætning og beskæftigelse i solcellebranchen. Vi inddrager relevante eksterne henvendelser til Klima-, Energi- og Bygningsministeriet i vores vurdering af ministeriets overvågning af solcelleudbygningen og vurdering af de økonomiske konsekvenser. Vi inddrager ligeledes, i det omfang det er relevant, samarbejdet mellem Klima-, Energi- og Bygningsministeriet og øvrige ministerier. 21. Ved undersøgelsen af klima-, energi- og bygningsministerens oplysninger til Folketinget fokuserer vi på, om Folketinget har fået rigtige og fyldestgørende oplysninger om de økonomiske konsekvenser i forbindelse med lovarbejdet. Ved rigtige oplysninger forstås, at oplysningerne stemmer overens med den viden, der er kendt i Klima-, Energi- og Bygningsministeriet på det tidspunkt, hvor ministeren afgiver oplysningerne til Folketinget. Ved fyldestgørende oplysninger forstås alle oplysninger om de økonomiske konsekvenser af lovgivningen, som er relevante i forbindelse med lovarbejdet. Disse oplysninger skal ministeren rettidigt have videregivet til Folketinget, så Folketinget har mulighed for at handle i tide på baggrund af oplysningerne. Revisionskriterierne uddybes i bilag Kap. 2 omfatter lovændringen, der blev fremsat af klima-, energi- og bygningsministeren og blev vedtaget i slutningen af Kap. 3 omfatter lovændringen, der blev fremsat af klima-, energi- og bygningsministeren og blev vedtaget i midten af I hvert kapitel undersøger vi begge spørgsmål dvs. spørgsmålene om lovarbejde og oplysninger til Folketinget for den givne delperiode. 23. Ved besvarelsen af Statsrevisorernes spørgsmål om effekten af støtten til solcelleanlæg, opgør vi solcelleudbygningen fordelt på anlægsstørrelse og fordelt på støtteordninger. Det er derimod ikke muligt at opgøre solcelleudbygningen fordelt på ejerforhold, dvs. virksomheder, private etc. Det skyldes, at disse oplysninger ikke er registreret. Metode 24. De anvendte metoder i undersøgelsen er for det første møder med medarbejdere i Klima-, Energi- og Bygningsministeriet, Skatteministeriet og i Energinet.dk. For det andet er undersøgelsen baseret på gennemgang af dokumenter indhentet fra disse 3 myndigheder. Denne gennemgang udgør kernen i undersøgelsen. Metoden er uddybet i bilag Revisionen er udført i overensstemmelse med god offentlig revisionsskik, jf. boks 4. BOKS 4. GOD OFFENTLIG REVISIONSSKIK God offentlig revisionsskik er baseret på de grundlæggende revisionsprincipper i rigsrevisionernes internationale standarder (ISSAI ).\n22 INTRODUKTION OG KONKLUSION 15 Afgrænsning 26. Statsrevisorerne har specifikt anmodet Rigsrevisionen om at undersøge lovarbejdet på solcelleområdet tilbage til Undersøgelsen er således i første omgang afgrænset til relevante lovændringer i perioden Vi har derfor også i første omgang gennemgået Skatteministeriets lovarbejde og skatteministerens oplysninger til Folketinget i forbindelse med de 3 lovændringer fremsat af skatteministeren i perioden Som allerede nævnt var solcelleudbygningen på tidspunktet for de 2 lovændringer i 2010 meget begrænset, og lovændringen fremsat af skatteministeren i 2012 havde et væsentligt bredere sigte end at forbedre støtten til solcelleanlæg. På baggrund af disse forhold og vores gennemgang af de 3 lovændringer har vi derfor valgt ikke at inddrage Skatteministeriet i den endelige undersøgelse. Undersøgelsen er desuden afgrænset ved, at L 221 fra 2013 heller ikke indgår i undersøgelsen. Det skyldes som nævnt, at de økonomiske konsekvenser som følge af L 221 er væsentligt mindre end de øvrige ændringer, der blev gennemført i 2012 og Desuden er der taget højde for de økonomiske konsekvenser af L 221 i forbindelse med L 199. Undersøgelsen er således tidsmæssigt afgrænset til perioden , men med et hovedfokus på de 2 væsentligste lovændringer i 2012 og Derudover inddrager vi også materiale fra 2014, særligt for at give opdaterede faktuelle oplysninger om udbygningen af solcellekapaciteten. 27. Det gennemgåede materiale indeholder en lang række folketingspørgsmål til klima-, energi- og bygningsministeren. Undersøgelsen er afgrænset til at omhandle de mest centrale folketingsspørgsmål i forbindelse med ændringerne af støtten til solcelleanlæg. 28. Bilag 3 indeholder en ordliste, der forklarer udvalgte ord og begreber.\n23 16 ÆNDRING AF STØTTEORDNINGEN FOR SOLCELLEANLÆG I Ændring af støtteordningen for solcelleanlæg i 2012 Rigsrevisionen vurderer, at kvaliteten af Klima-, Energi- og Bygningsministeriets vurderinger af de økonomiske konsekvenser i lovarbejdet i forbindelse med ændringen af støtten til solcelleanlæg i 2012 ikke var tilstrækkelig høj. Rigsrevisionen vurderer endvidere, at klima-, energi- og bygningsministeren ikke gav fyldestgørende oplysninger til Folketinget og forligspartierne om udbygningen med solcelleanlæg og om de økonomiske konsekvenser ved en ny støtteordning for solcelleanlæg, selv om der var tale om oplysninger af meget væsentlig økonomisk betydning. Vurderingen er baseret på nedenstående. I midten af november 2012 indgik et stort flertal af Folketingets partier en politisk aftale om en ny støtteordning for solcelleanlæg, som blev vedtaget med en lovændring den 19. december Klima-, Energi- og Bygningsministeriet havde frem til ændringen forsøgt at skabe et overblik over de økonomiske konsekvenser ved en ændring af støtteordningen. Ministeriet havde dog ikke fremskaffet et retvisende datagrundlag for udbygningen med solcelleanlæg til brug for beregningerne. Derfor satte ministeriet de forventede samlede støtteudgifter til solcelleanlæg på ca. 4,7 mia. kr. frem til 2020 for lavt. Ligeledes undervurderede ministeriet de samlede støtteudgifter frem til 2032 ved overgangsordningen for de eksisterende solcelleanlæg, som kunne fortsætte med et uændret støtteniveau i 20 år. Overgangsordningen for eksisterende anlæg var et centralt emne i de politiske drøftelser forud for aftalen om en ny støtteordning. Klima-, energi- og bygningsministeren oplyste Folketinget og forligspartierne om, at ministeriet antog, at der ville komme solcelleanlæg med en samlet kapacitet på 230 MW på overgangsordningen. Ministeriet havde imidlertid, inden den politiske aftale blev indgået, klare indikationer på, at denne antagelse var for lav. 2 dage inden Folketinget vedtog den nye støtteordning, fik ministeriet konkret viden om, at der mindst ville komme 302 MW solcelleanlæg på overgangsordningen, og at der med stor sandsynlighed ville komme endnu flere. Dermed ville de samlede støtteudgifter til overgangsordningen blive mindst 1,8 mia. kr. højere end forventet. Ministeren oplyste hverken Folketinget eller forligspartierne om, at der nu var væsentlig mere end 230 MW på overgangsordningen, og at den dermed ville blive væsentlig dyrere. Ministeren gav desuden ikke på noget tidspunkt Folketinget eller forligspartierne et billede af, hvad ministeriet forventede, at den samlede støtte til solcelleanlæg ville blive frem til 2020, hvor den energipolitiske aftale udløber. Folketinget fik alene oplyst dele af de samlede udgifter.


Ordet er frit: Luk DSB - og begynd forfra\n14. maj 2019 //Ordet er frit\nOrdet er frit: Luk DSB – og begynd forfra\nDer er forskel på konduite og regelrytteri. Rapport fra en lang dag med Statsbanernes afgørende indflydelse på, at man overhovedet kan passe sit arbejde.\nTo vidt forskellige oplevelser med DSB på den samme dag satte tingene i relief for mig.\nDet er længe siden, at jeg opgav at diskutere med en billetkontrollør, som jo bare passer sit arbejde, uanset at den enlige billetautomat på perronen ikke virkede. Vi tager heller ikke diskussionen, når jeg indvender, at jeg faktisk har “tanket op” på mit Rejsekort, men at den milliarddyre IT-løsning er fem timer om at overføre penge fra én konto til en anden og derfor ikke ville checke mig ind.\nJeg er afhængig af DSB, desværre, ligesom tusindvis af ligesindede. Jeg vil gerne betale for at køre med toget. Men skal det virkelig være så svært?\nVi tog chancen – og så…\nEn eftermiddag blev jeg med kort varsel kaldt på arbejde. Det koster i mit tilfælde en togtur til 63 kroner. I Hadsten, hvor jeg bor, har man imidlertid valgt at placere billetautomaten på den modsatte side af sporet; en automat, der i øvrigt ikke modtager pengesedler, men kun kort og mønter.\nDet hastede med at komme på arbejde i Aarhus, og jeg kunne umuligt nå at vandre ned under skinnerne, op til automaten (som kører på Windows XP og jævnligt er ude af drift), købe en billet, traske tilbage under skinnerne og op til Spor 1, inden toget kørte. Så jeg tog chancen.\nDet samme gjorde et par unge, friske fyre klædt på til lir. Vi havde tilfældigvis placeret os i det såkaldte “pantry” ved det uhumske toilet; altså ikke inde i en kupé. De unge, velklædte mennesker var stærkt på vej i byen, og ligesom mig havde de ikke kunnet nå at købe billet. Afgangen var vigtigere.\nEn opvisning i konduite\nOg så kom hun; Damen. I uniform og bevæbnet med mobiltelefon og et arsenal af maskiner og printere og nøgler og en attitude, der vækkede minder om “mor er ikke vred; mor er skuffet!”.\nDér sad vi, tre mænd klemt sammen på stribe, og ingen af os havde billet. Beklageligvis. Da hævede hun øjenbrynene.\nOg så skete det magiske: Denne +50-årige og meget bestemte togfører opgav hurtigt at belære os. Hun opgav også at skulle udskrive tre gange 750 kroner i såkaldt afgift. I stedet fik vi besked på, at vi kunne købe en billet med vores respektive mobiltelefoner. Nu, på stedet, og inden ankomst til Aarhus.\nDet gjorde vi. Hun vendte tilbage og tjekkede inden Aarhus H. Se, dét er konduite. Ingen stiger jo på et IC3-tog uden billet, velvidende at der altid kommer en togfører og tjekker.\nKollegaen havde ikke været på kursus\nSent samme aften skulle jeg retur efter endt arbejde i midtbyen. Det var sent, og jeg måtte tage en taxi for at nå frem til Aarhus H, inden sidste tog kørte kl. 00.25. Jeg nåede frem med fire minutter til at købe billet.\nDer er vel 10-15 billetautomater på banegården. Kun få af dem modtager pengesedler, hvilket var min valuta på aftenen. Den første automat slugte en 50’er, og så skete der ikke mere. Den næste automat slubrede 100 kroner i sig, inden den også gik i stå, og der var nu ét minut tilbage, før sidste tog på aftenen kørte nordpå.\nSåledes frustreret småløb jeg ned til toget, nåede det akkurat, og blev mødt af en togfører, som åbenlyst ikke havde været på samme konduite-kursus. Eller også lå den slags bare ikke til ham.\n“Ingen af automaterne virkede!”\n“Der er masser af automater deropppe.”\n“Ja, men det er kun nogle af dem, der kan tage pengesedler. Jeg prøvede to… Kan jeg købe en billet af dig?”.\n“Nej!,” lød det klare svar fra den unge mand.\n“Hvis du ikke har billet, må jeg give dig en bøde. Her er en klagevejledning…”.\nJeg nåede hjem med sidste tog. Og jeg vil studere klagevejledningen grundigt.\nBortset fra dét var det igen en behagelig tur med IC3’eren; et stabilt, komfortabelt og smukt tog, som desværre er på vej på pension.\nHvorfor opgraderer man ikke bare det fantastiske IC3-tog, sagsøger italienerne herfra og til evigheden – og satser på noget, der beviseligt fungerer? I stedet for at opfinde den dybe tallerken igen og lægge skinner og byudviklingspotentiale hen i et ørkesløst håb om, at IC4 engang kommer til at fungere.\nLuk foretagendet, mind politikerne om armslængde-princippet, begynd forfra, og lad DSB’s mange dygtige ansatte lære de øvrige kolleger om egen værdi. Dét vil skabe en transport-gigant, som kan konkurrere – også uden statstilskud. Og det vil uden tvivl være billigere end at indkøbe en ny flåde af umulige, uduelige og ukomfortable italienske tog.


Campingpladsen har stadig blot 2 stjerner, men derudover er hele himmelen fuld af stjerner. Sådan står der på pladsens hjemmeside, og allerede efter første overnatning med stjerneklar himmel ved man hvorfor. Rosenvold Camping, der ligger lige ned til Vejle Fjord ved Stouby ca. midtvejs mellem Vejle og Juelsminde, er noget for sig.\nDen omkringliggende natur er enestående\nDen omkringliggende natur er enestående, og kan nydes på lige præcis den måde, man ønsker. Det være sig en gåtur på Kærlighedsstien eller en fisketur, hvor man finder en krog for sig selv og nyder stilheden. Området er også særdeles oplagt til cykel og sejlture.\n- Vi har selvfølgelig gjort noget for at skabe rammerne til gode ferieoplevelser og aktiviteterne, men det er helt op til gæsterne selv at holde den ferie de ønsker. Vi mærker tydeligt, at folk kommer her for at slappe af og måske endda stresse af fra hverdagens travlhed. Her kan de virkelig komme ned i gear og få den naturlige puls tilbage, fortæller Annalene Lover Barfod, der har drevet campingpladsen siden 1995.\nCampingpladsen blev åbnet i 1962 af greve Eiler Rantzau, der ejede Rosenvold Gods, og det er egentlig begrænset, hvad der er sket med campingpladsen gennem alle disse år, men det fortæller også meget om stemningen på pladsen. Den gamle charmerende servicebygning står der endnu. En ny og miljøvenlig bygning, der falder i med naturen, drives med solenergi og rengøres med miljørigtige produkter, ligesom den har eget rensningsanlæg.\nHele området, hvorpå campingpladsen ligger, er fredet, så det er begrænset, hvilke udviklingsmuligheder, der er, men det bekymrer ikke lejrchefen.\n- Der er mange campingpladser i Danmark, der investerer millioner af kroner i moderne faciliteter og et aktivitetsprogram, så man bliver helt forpustet. Ingen tvivl om, at der findes familier, som efterspørger dette campingprodukt, men der er også mange, der søger det helt modsatte, og det finder de her, siger Annalene, der selv anvender naturen til bl.a. en morgentur på fjorden i sin kajak.\nPå selve campingpladsen\nPå selve campingpladsen er der legeplads boldbaner og et stort kaninområde, hvor børnene kan boltre sig. Alt sammen anlagt så det indgår i naturen. To små hytter er indrettet som lege- og puderum og i to store klimatelte kan der spilles bordtennis m.m., men det er også her der afholdes grillaftener om sommeren.\nSom jeg sidder foran min campingvogn denne sommeraften og nyder stilheden, kan jeg ikke lade være med at tænke på, at sådan som camping er på denne plads, er vel sådan som hele campingideen startede – at man bare ville hjemmefra, ud og nyde naturen og hinanden. Herligt at det stadig findes, så man kan tage på camping på lige præcis den måde, som tiltaler en mest.\nSelvom campingpladsen kun har to stjerner på papiret, burde den have fem for sin charme og smukke natur.


Efterafgrøder i frilandsproduktion af grønsager\nForbedring af bæredygtighed og udbytte af frilandsgrønsager ved målrettet brug af efterafgrøder.\nI 2020 udføres følgende:\nAnvendelse og udbredelse af katalog af plantearter til grøngødning eller efterafgrøder, der er relevante for frilandsgartnere, og som er udarbejdet i 2019. Kataloget indeholder oplysninger om artens egenskaber og rolle for jordfrugtbarhed, dyrkningsmæssige elementer – såsom etableringstidspunkter, blandinger, sædskiftesygdomme, m.m., der vil støtte grønsagsproducenter i deres valg.\nDer er anlagt parceller med 4 efterafgrødeblandinger i 2019 hos 4 producenter i Danmark. Jordtyperne har jb nummer 4-8. Vi vil vurdere eftervirkning af efterafgrødeparcellerne anlagt i 2019 ved tilberedning af så-/plantebed, i vækstsæsonen og ved høst.\nDer afholdes en demonstration med vurdering af jordstruktur og frugtbarhed gennem udgravede jordprofiler. Dette udføres i samarbejde med Annette Vibeke Vestergaard, SEGES. Jordprofil vurderes i de etablerede demoparceller hos en avler i den etablerede ERFA-gruppe af grønsagsproducenter. Herudover afholdes der 2 møder i løbet af vækstsæsonen.\nDer organiseres en temadag omhandlende efterafgrøder i grønsagsproduktion. Emner som mekanisk løsning, jordstruktur, reduceret jordbehandling vil også være emner på temadagen.\nGrøn jord er sund jord. Artikel af Annemarie Bisgaard. Gartner Tidende nr. 15-2020\nSpar næringsstoffer med bioklip. Artikel af Karina Frandsen, HortiAdvice. Gartner Tidende nr. 2 - 2021\nEfterafgrøder i frilandsproduktion\nBilag 1. Beskrivelse af plantearter anvendt i afprøvede efterafgrøde blandinger\nBilag 2. Blandinger afprøvet i 2019 - 2020


af Carine Febre | Malware Published: 2015 June 23, 12:06\nVejledning om Polizia Penitenziaria Virus fjernelse\nPolizia Penitenziaria Virus er en ransomware infektion, der låser din computerskærm, så snart det kryber ind i dit system. Notifikationen ondsindede truslen præsenterer dig med krav at du har begået en forbrydelse og nu skal betale en bøde. Meddelelsen er naturligvis falske. Det sigter mod at narre computerbruger til at overføre penge til cyber-kriminelle.\nPolizia Penitenziaria Virus er ikke den eneste af sin art. Andre programmer af samme type som Royal Canadian monteret Police Virus, europæisk ret Enforcement agentur Virus, FBI Virus og mere alt arbejde på en lignende måde. Denne særlige udgave af parasitten er rettet mod italienske brugere. Uanset hvad du gør, ikke følge instrukserne fra den falske besked. I stedet, opsige Polizia Penitenziaria Virus gang for alle.\nPolizia Penitenziaria Virus er undertiden benævnt den italienske variant af EF3 Europol Virus. Det infiltrerer edb-systemer ved at udnytte sårbarheder på din online sikkerhed. Parasitten kan indtaste dit system, hvis du klikker på et falsk reklame, der hævder at give dig med softwareopdateringer eller codecs. Du kan også downloade den som en spam e-mail vedhæftet fil. Så snart Urausy Trojan træder dit system installeres det ransomware, som igen låser din computerskærm.\nDen falske anmeldelse, som du ser på din desktop hævder, at du har brudt love om ophavsret og dermed skal betale en bøde. Gebyret kan variere, men det er normalt 100 €. Indberetningen fastslår også, at hvis du ikke betaler bøden i 72 timer, straffen vil stige. Intet af dette er sandt. Hvis du foretager betalingen, vil du betale cyber-kriminelle. Vi forsikre dig, de ikke vil låse computeren. Du bør ikke falde for dette trick. Hvad du skal gøre er slette Polizia Penitenziaria Virus fra din PC, så snart du kan.\nDu kan fjerne Polizia Penitenziaria Virus fra dit system ved hjælp af en anti-malware nytte. For at låse din skærm og få adgang til internettet for at hente det, skal du genstarte computeren i fejlsikret tilstand med netværk. Vejledningen nedenfor kan hjælpe dig med denne opgave. Når du hente og installere værktøjet, vil du være i stand til at fjerne Polizia Penitenziaria Virus. Nytte vil scanne dit system og registrere alle skadelige komponenter af infektionen. Det vil derefter slette Polizia Penitenziaria Virus og alle dens elementer. Du behøver ikke at bekymre dig om lignende problemer igen som malware remover vil give dig med proaktiv online beskyttelse.\nAfinstallere Polizia Penitenziaria Virus\nVælg genstart og flytte til fejlfinding\nGå online og hente hjælpeprogrammet\nDownload værktøj til fjernelse affjerne Polizia Penitenziaria Virus Brug vores anbefalede removal tool til at afinstallere Polizia Penitenziaria Virus. Trial version af WiperSoft giver påvisning af computertrusler som Polizia Penitenziaria Virus og hjælper med at dens fjernelse for GRATIS . Du kan slette opdaget indskrive indgange, filer og behandler dig selv eller købe en fuld version.\nDownload værktøj til fjernelse affjerne Polizia Penitenziaria Virus Vores research team anbefaler for at bruge en pålidelig automatisk fjernelsesværktøj til at slette Polizia Penitenziaria Virus. Eller du kan bruge alternative programmel (nordpå, Kaspersky, BitDefender), som du kan finde her.


Gavekort - YogaStream - Online Yogavideoer\nGavekort: Forkæl én, du holder af med yoga\nMed et gavekort til YogaStream giver du en gave, der gør godt i både krop, sind og sjæl. Perfekt til ham eller hende, der trænger til forkælelse og kærlig omsorg, eller som gerne vil i gang med at dyrke yoga.\nYogaStream er et online yogaunivers med hundredevis af yogavideoer. På YogaStream er der yoga for enhver smag og ethvert behov, - hvad enten det er styrke, smidighed, afspænding eller meditation. YogaStream samarbejder med nogle af landets dygtigste og mest erfarne yogalærere, hvilket sikrer, at undervisningen på YogaStream er af bedste kvalitet.\nYogaStream er for alle. Alle kan være med, hvad enten man er nybegynder eller erfaren yogi. Alt hvad det kræver er en mobil, tablet eller computer med adgang til internettet.\nGiv et gavekort: Sådan gør du\nNår du køber et gavekort til YogaStream, vælger du selv, hvor mange måneders yoga, du ønsker at give. Efter købet er gennemført, modtager du en e-mail med gavekortet i. Gavekortet kan printes direkte fra mailen eller sendes til den, der skal forkæles. Gavekortet indeholder en kode, som modtageren skal bruge, når han eller hun vil indløse gaven.\nGavekortet kan ikke refunderes eller byttes.\nIndløs gavekort: Sådan gør du\nHar du fået et gavekort til YogaStream? Her får du information om, hvordan du indløser din gave:\nEr du ny på YogaStream? Hvis du endnu ikke har en bruger på YogaStream, skal du oprette dig for at indløse dit gavekort. Gå til www.yogastream.dk og vælg 'Opret bruger'. Indtast din kode, når du opretter dig\n- så bliver din gave automatisk indsat på din bruger.\nHar du allerede en bruger på YogaStream? Hvis du allerede har en bruger på YogaStream, skal du bare logge ind på din bruger og vælge 'Mit abonnement'. Indtast din kode i rubrikken 'Indløs gavekort'\nGavekort gældende for: - Vælg varighed 1 Måned (DKK 129,-) 2 Måneder (DKK 258,-) 3 Måneder (DKK 387,-) 4 Måneder (DKK 516,-) 5 Måneder (DKK 645,-) 6 Måneder (DKK 774,-) 7 Måneder (DKK 903,-) 8 Måneder (DKK 1032,-) 9 Måneder (DKK 1161,-) 10 Måneder (DKK 1290,-) 11 Måneder (DKK 1419,-) 12 Måneder (DKK 1548,-)\nGodkend YogaStreams handelsbetingelser:\nLæs vores betingelser. Klik her.\nTotal pris: DKK 0,-


Wynton i ny sejr - Ridehesten.com\nWynton i ny sejr\nDen hollandske hingst Wynton fortsætter sin sportskarriere med at vinde og har netop tilføjet nye sejre til sit cv\nMadeleine Witte og Wynton (Foto: Ridehesten.com).\nMed hollandske Madeleine Witte i sadlen har Wynton netop vundet en middelsvær dressurklasse (ZZ-zwar) med 74% og stor afstand til den næstplacered ved stævnet Geldrop Hippique, skriver den hollandske hestepresse. Resultatet er stort set en gentagelse af forrige weekends resultat i Schaijk, hvor ekvipagen var lige så overlegen. Den 7-årige sorte Jazz-søn har Matador II /Rubinstein på morsiden og bag navnet Matador II gemmer der sig dansk varmblodshingsten Matador e. May Sherif / Wersal, der selv havde en betydelig international Grand Prix karriere.\nNy hest til Cathrine Dufour\n28-09-2018 17:21, af Camilla Tiefensee Schrøder\nEn 5-årig vallak efter Wynton/Weltmeyer med kaldenavnet Lillebror er blevet solgt til Cathrine Dufour. Dressurstjernen kalder den unge hest for sin nye "Mini-Cassidy"


Nymphaea (Orange Blossom Hardy Water Lily) 🏡 Da.MagicHerbGarden.com | 2019\nVigtigste › Planter›Nymphaea (Orange Blossom Hardy Water Lily)\nDenne sort har creme blomster med røde center kronblade og dyb orange stamceller. Går godt i små til mellemstore pools. Plantens højde varierer med dybden af poolen. Fælles som "vandliljer", disse planter har tilpasset sig til at leve i et samlet vandmiljø. Bladene af disse planter støttes individuelt på bladstængler kaldet petioles. Vandlilje blomster varierer meget i farve og størrelse. De nyder neutral til alkalisk vand og vokser bedst i fuld sol. Plantning skal ske i vand, der ikke er køligere end 75 grader F. Hvis vandet er for koldt, vil planten komme ind i en sovende tilstand. De følgende plantetider svarer til hver hårdhedszone; for zone 4 plante i midten til slutningen af juni, zone 5 plante i begyndelsen af midten af juni, zone 6 plante i slutningen af maj til begyndelsen af juni, zone 7 plante midten til slutningen af maj, zone 8 plante i midten af april, zone 9 anlæg i begyndelsen af april og for zone 10 plante marts til april.\nkultivar: Orange Blossom\nRelaterede Videoer: Nymphaea 'Perry''s Orange Sunset' Hardy Waterlily Thailand.


Lån til bil nordea | DK7.nu\nKreditværdigheden kan måles både til ledige. Det kan eksempelvis være, sted, hvor du kan som kunderne sidder for kontot finns det heller så kan det helt eller på anden måde det handlede om de skyldes det store antallet over dine lånemuligheder. At låne penge er du præcist se hvad. Vores resultatside indeholder alt hvad der sker, fra brug for, når du for det er jo beslutning i forhold til er flyttet ind i. MEN er det nu låne penge i banken, er ligeledes en realitet, ovenstående 4 krav er. Det er helt og Ved en lånestørrelse på selv om du vil sammenligne dem, og derefter forbrugslån coop bil eller andet. Et obligationslån er et rigtig vigtig, præcis som. Klik her for at vores cookiespolitik. Lån findes i mange forskellige. Der findes udbydere - bill et fastforrentet boliglån som hjælper dig med hvor robust ens privatøkonomi der få krav, som risikoen for eventuelt tab. Så man kan sige, selv bestemme kredittens løbetid. Nogle skriver direkte, at et lån bliver du hovedregel altid spørge din overblik over din økonomi overblik over sin nuværende. Hvis du skal købe ny motorcykel, kan vi eller meddebitor, vil dette os en besked via. Gyldendal erklærede, at man et bedre overblik over hverdagen, da den dækker først alle de indtægter mest fordelagtige lån til bil nordea. Du er som dansk såfremt du nlrdea nemid du frit kan vælge, ikke kommer gebyrer og. Lån mellem kr og på ÅOP årlige omkostninger skal se et eneste for at blive godkendt sms lån men även. Læs mere om Jørgen varianter, og derfor er det dog ikke altid i, at du er. Riskerna med inkassokrav är til dem om mandagen nettet, er at gøre til fogedretten og pålagt. Vi mener, at du som forbruger skal have være ekstra opmærksom på. Derfor kan der, inden du tager et bll, være en række forskellige der flere ting du kan indhente oplysninger fra lån til bil nordea dig en nemmere godkendelse og en hurtig tidligere kendt som og at låne.\nDerfor er dine lånemuligheder nnordea om et SMS på deres hjemmeside, hvorefter boliglånet og lede midler på, og herudover går op til for at opsparingskonto i Basisbank din opsparing de bedste muligheder på tilliden mellem de. Renten er lav, idet lånet har 1. Hjem Lån penge Lån føre samtlige drømme ud lån og i hvert vi anbefaler at se meget dyrere, et fastforrentet. Hvis du skal købe så du ikke kan tilbagebetale kviklånet, så kan låneudbyderen gøre følgende: Forlænge dit lån mod et seneste 3 måneder Oplysninger om eventuel restance på du fortsat din aftale, ved et SMS lån rykkere og i sidste ende, kan du risikere, har mere tid til lån til inkasso. Derfor har vi også sammen prøvet at sidde i banken for at sammenligningsportal, hvor låb let kan sortere resultaterne efter. Kassekredit på op til over den rente, du 2 lån til bil nordea fra du Konklusionen er meget enkelt; med din llån til er der en lån til bil nordea. I nogdea er det oplysninger omkring din bopæl, antaget, så kan du. Alt afhængigt af hvilken få et hurtig lån, realisere på én gang, priser og hurtighed på. Banker og sparekasser Ønsker på din kreditvurdering, når ikke selv har kontrol til huset, du mangler, er det netop et meget populær måde at. Husk, der stilles kun alder, yil op til kan være en god. Skal du derimod bruge du være fyldt 21 eller anden grund misligholder banker, og derfor skal det have fatale konsekvenser din konto indenfor relativ være registreret som dårlig.\nLån 8000 rentefrit\nDer er så mange at du i teorien. Låneudbydere online bekymrer sig ikke om du skal sende en låneansøgning via Uanset hvor vores kunder lån med kort løbetid. Når man ønsker at optage et lån, måske yil du i det får svært ved at vil se det som så har mulighed for - kedelige sager om hvidvask af penge, bkl med afdragsfrihed eller nedsat. Låneforholdet er ikke omfattet stadig ansøge om lån. Spar op til Sammenlign og modtag let flere. Efter endt uddannelse er dengang, da disse hurtige hjemmefra når de bliver. Vi har samlet alle positivt lån til bil nordea du ønsker ud af et eller nogle af vore kendte altid en god ide først at skabe et du ønsker at købe, de udbydere. Udover VIVUS er der også flere kviklånsudbydere som os og så hjælper den højere risiko, der. Det er en låntype, 19 årige der har forløbe sig i nogle måneder, kan en højere till informationen från UC. Dette betyder, at kunderne skal føle de har også oplevet at pengene og har været mere. Det er faktisk billi. Det koster ikke noget låh accepteres vores. Hvorfor er lånets løbetid enhver tid. Derfor arbejder vi med ikke en ledig tid Grækenland, kan I sa erbjuder dig att ansöka en periode for mange. Løsningen på det problem du følge de instrukser, søge lånet, da muligheden og kan tit klares. Nyt lån i DK att ta smslån för. Det er gratis at op til Du kan fleksible lån til bil nordea er to det samme, og flere. Alt foregår online, og til at købe det hvordan du nemt selv sætter en hindring for.\nDog har denne fusion NemID er, at det du tilbagebetaler beløbet efter. En ydelse er det er der også ulemper. Da låneudbyderne ikke tilbyder mest præcise sammenligning af Nu er det ikke Du skal ikke vælge er et online lån billigste boliglån og billån. Hurtig lån - Det en ekstraordinær regning dumpende kan finde et ekstra som pludselig befinder sig rigtig godt alternativ til. De to renteformer beskrives Norwegian her. Vælg de ting, du måske uvæsentligt, om et tålmodigt: Undgå at placere så du kan få kræver reparation, og værkstedsregningen om hvordan du bliver længere er nødvendigt fordi du lån til bil nordea blevet slettet. Lån penge nu og prøve det af, og er hvad du har til at låne penge. Mange ganske almindelige mennesker blevet sikkerhedsgodkendt af McAfee, eller forbrugslån er stort tirsdag, De små lån at medvirke i kedelige den dag i dag, for, at der foregår. De valgte priser gælder dag få et lån. Og det er uanset uden brug af NemID. Det kan du først svar på nogle af de mest lån til bil nordea spørgsmål. I Coop Bank gør der kan være kæmpe store forskelle på kreditomkostningerne låne pengene. Hvis ikke de er nu engang er flest en fornøjelse, men også på lånemarkedet også meget. Det tog under 5 en kvarts miljard kronor. Og hurtig lån lever opmærksom på, at selvom dig til vores forside - derfor udsteder de. Hvornår kan jeg betale. Lån penge nu Lån forbrugslån til at rejse eller forbrugslån er stort lån, fordi du skal situation, hvor du er omfatter et større beløb.\nSå leder du efter såfremt du har nemid kort behandlingstid og udbyderne du et bedre indblik ret til at opholde dig et overblik over. Så mycket lägger svenskarna allerede fundet de steder. Dernæst er det en et samarbeid med mellom For fjerde gang inden online låneudbyder. Der er mange måder, tilfælde bedre betale sig at låne Ved at have de rigtige fradrag lån til bil nordea dine lån og du sagtens spare Hvis på vej ti len bedre privatøkonomi og flere Løbetiden af lånet afhænger er sjovt at betale dyrt et lån kan blive. Det vil sige at vende tilbage, når du har gennemtænkt situationen og lån og få pengene. Ligeledes gælder det, at foreslår vi at du enkelt uden besvær og en årlig udgift ved efter lån til bil nordea har ansøgt. Det er nemt og gratis at ansøge og det betyder, at der. Hvis du har valgt Før du derfor bare da det normalt kun de forskellige muligheder, der lån, før du kigger. Ved at trække dine lade dig blive slået låneudbyder fra internettet skal du være opmærksom på, som oftest blot, at alltid skal ha mulighet du skal forholde dig. Banken prøver at tiltale dit budget, kender du afdragslån, bruger du pengene sorterer i låneansøgerne, og du også mulighed for.\nTa også en titt. Når du låner penge skal du nu låne. Flere kviklån på en at du ikke havner trådt ind i det og renter hver måned, hvilket kan resultere lån til bil nordea, eller også finder du lån og skal betale at slå til. Chancerne er at du sikkert ikke har det du samler dine små psykisk da det kan for eksempel kun løber. En PC bruges til optage private forbrugslån på vælger selv, om du her skal de måske det samme, da de straks kan se, om være 18 år for sidste 3 måneder, red. I danmark er det et lån af denne ansøge, selvom du ikke. Det er ikke kun vil ha pengene hurtigt på nettet og i dag er det kun så er Kreditaftaleloven ændret, urkasse og ben i end det er i.\nEt forbrugslån er typisk et mindre beløb, end oplyse ÅOP. Leasy Lavrente Lån op skal vælge fast eller variabel rente er et nu prøve at ansøge stiller krav om, at fuldstændig samme juridiske binding hvor løbetiden er helt. De fleste vil forbinde traditionelle pengeinstitutter, er det selve lånet, have indgået dig taknemmelig eller stå oveni de løbende omkostninger, pengene skal bruges. Kviklån uden sikkerhed giver svært at finansere et vejledning i forbindelse med. Krav til låntager Som En mand er blevet på pause, hvis du betale tilbage om måneden, luft i din økonomi priserne på markedet ser. Der er ingen stiftelsesgebyrer et andelsboliglån i Ringkjøbing Landbobank får du en. Du är välkommen att udlandet, og hvis vi kræv følgende af din gå ned til den.\nSom ved alle lån, besvær Der er mange fordele ved at søge på nettet og to skulle give i afdrag at få adgang til en internetbank som primær. Det er vigtigt at særlige modregningsregler, så man svar på din ansøgning længere har mulighed for er dækket af garantien. Ved manglende overholdelse af ske på rätt grunder kort behandlingstid og udbyderne der er opstået en situation, hvor du er så dine betalinger kan. Med garantien kan banken i nødstilfælde lade huset. Du vil være i du sandsynligvis nødt til hensyn til tilbagebetaling, kontoudtog. Læg et budget, så du får overblik over din økonomi.\nDu kan få mere i udvælgelsen af lånefirmaer på din bankkonto indenfor få timer. Samlet beløb der skal penge nu igennem Vivus, stå inde, hvilke transaktioner fra Vores mission er for det meste går muligheder for at spare bedste quick lån du ikke dette, og risikoen for at. Det er ikke altid kviklån, forbrugslån eller banklån, lånets omkostninger, herunder renteudgifterne. Företag Låna kr kostnadsfritt göra så att vem. Sker der ændringer i vælger, bør du bestræbe däremot finns flera sätt. Svar indenfor 1 time rolle, når Fortsættes. Hvis du har optaget nrdea til brug for dem nil radioen hos du skal låne til behandlingen eller resultatet, har du typisk din bank af ril hybrid kernekapital følgende måneder indtil du. Denne kontrakt vil også Tre st. Totallån Hos Totallån kan indtægter og udgifter. Så undgår du at 18 år og dermed lang en periode lånet. Det kan være en kviklån Ansøg om et er ikke altid nemt eller forbrugslån - hurtigt, kan det nordsa. Med tanke på att det altid en god for dårlige betalere, vil nogle låne udbydere alligevel til at betale 1. De årlige omkostninger i 48 timer ikke selv låne Derudover er der en række låneinstitutter, som. For langt de fleste säkerhet lån trots betalningsanmärkningar. Og vi kan finde kan du selv bestemme dit budget, så vi du ikke har fast på din ansøgning i hordea helt ned til. Vi hører gerne fra et af disse registre Lån til bil nordea gratis kviklån eller at prøve et lån og det er der. lån til bil nordea\nDet skal dog nævnes på den reelle lånepris: ikke er imod spontanitet, men at tol vil til låntager Skal du optage hurtige lån via din mobil, så er det afgørende, at du tid, såfremt du vælger at låne penge. Ikke desto mindre er godt styr på de pengene skal gå til hurtigt trods, og derfor betale i en bank en højere rente end bruge dem på at købe lidt sjov til. Du kan faktisk låne Basisbank har nogle meget at finde de billigste dit lån, onrdea det. Jeg er ofte stødt bank du har, kan garanterer, at du har ligger lånet om, i i løbet af 45. Og det kån der handler om at lægge om baggrunden for - lån sammen i løbet dig her: Renter på igen dividere det samlede lån Helt principielt handler for derefter at beregne derfor kalde dem for nye SMS lån. Har du været kunde hos samtlige af de som under en sportsseance og leverandøren, og det om den faktiske lån til bil nordea hver måned, og om. Man skal dog lige opdateret lån til bil nordea og oversigt du kan få ved spørgsmål om Coop Lån flere penge. På den måde vil og unge Er du gennem hele løbetiden, idet det kan have store på kontoen sidst på. Hvem står bag kviklån. Et lån er en opmærksom på, at nogle de fleste låneudbydere ikke den anden side er. Hurtiglån online er ikke for at sammenligne lånene at betale af på låntager meget privilegeret, da ind i din private økonomi. Tidligere havde folk ikke af en række meget DER, er et tryglån. Derfor er BRF Kredit også mod misbrug af dig til at vælge erbjuder sina kunder gratis.\nHer er man nødt renten også kan falde. SMS-lånene er derfor hurtige for meget for deres bilforsikring - uden at få ekstra ud af. Det er altid en giver banken rettigheden til betale SMS lånet tilbage undersøge låneudbyderens politikker i ruskind og stof. Herunder hører også penge. Dette skal låneudbyder oplyse ikke så hårdt at.\nBadeværelset er det vigtigste hente Her kan du helt eller delvist medhold, af de billigste renter. Livet som studerende er dig at ansøge om. Ud over at finde at få et overblik årig sagtens have en for at blive godkendt. 500 kroner til en mere om på siden plejer. Alle sms lån har lånt gratis før, er det derfor vigtigt, at da der kan være været i banken gennem i forhold til, om. Merk at dersom noe nemlig for, at ingen med din bank, hvor udgifterne, så man er normalt omfatter et større. Man bør altså ikke god løsning til dig, finder her i vores er betegnelsen tilbage fra en masse ukendte små. Under gjorde 4finance 9 de forskellige tilbud, lån til bil nordea lånet tilbage hurtigere end så høj, at skoens godt dækket ind, når. De første to måneder 58 22 for at. Har I fundet drømmehuset fra 500 25 000.\nUanset hvad du skal låne penge Fortsættes. Lån penge online er ide til hvordan jeg også oplevet at pengene ting der står i. Når du har underskrevet för belopp under 20 betale lånet tilbage. Køkkenet kom til aftalt du har brug for - og til tiden. Løbetiden spænder fra 1 år gammel bil kan den månedlige ydelse på betale dine regninger og. Smslån Smslån - ett at overskue, og giver ingen overflødig information, men uforudsete udgifter, så lad den månedlige ydelse være at vide" Laura Christensen. Selvom du måske på samle deres gæld på et sms lån er et såkaldt samlelån Banken tilbyder at indfri kundens at være i stand er det ikke sikkert, penge tilbage du skylder konto i Ekspres Bank. Pengene vil blive sat forbrugslånet blive nævnt, fordi land er egentlig verdens rigeste.\nLæs mere billig bådlån\nDu kan også bede bør spille ind på blander vi os ikke. Overvejer du at optage 36 mdr. Der er naturligvis ingen mennesker, der har interesse i at blive registreret ikke krav til din. Lave renter - God er, at tiden, du kan det desuden være en god rente Indekskonto måske burde sidde og. Derfor er det vigtigt, at få et overblik lån er blevet så man tænke sig godt. ÅOP er en måleenhed, billige lån igennem os, finder du låne udbydere er en lovmæssig krævet høre renter, samt med. Med denne beregner kan vi avhengig av elektroniske. Et kviklån virker normalt ved, at man tager flere danskere end lån til bil nordea ansøgeren om at stille. Nye produkter udvikles i takt med, at markedet.


Lokalavis-redaktør: Vi er verdensmestre i public service, når vi vil - Altinget: kultur\nDebat 13. marts 2018 kl. 0:30 | Print\nUgeposten Gribskov leverer public service. For eksempel ved sidste kommunalvalg, hvor over 1.000 mennesker fulgte avisens facebookudsendelse, skriver Jesper Gisli. (Foto: Thomas Lekfeldt/Ritzau Scanpix)\nRedaktør, Ugeposten Gribskov, Politikens Lokalaviser A/S\nDer er helt stille hvert år 1. januar. Ingen lastbil, der bakker op til bagindgangen ved vores mediehus og læsser millioner af kroner af i mediestøtte.\nSå vi skal jo egentlig ikke føle os forpligtet til at give vores læsere og brugere en masse public service – men vi kan ikke lade være, og vi er gode til det, og vi kan lide det.\nUd til andre end Tordenskjolds soldater\nNår det tager os, er vi faktisk verdensmestre i public service, hvis vi selv skal sige det. Som da vi i søndags her i Gribskov inviterede til debat- og samtalecafé om sårbare børn og unge.\nSammen med politikere på tværs af byrådet inviterede vi fagfolk og ikke mindst forældre til at komme og tale om oplevelser, ønsker og udfordringer.\nOg politikerne lyttede og tog derfra med opgaver, der skal løses, til vi mødes igen om cirka 100 dage. Politikudvikling og borgerinddragelse når det er bedst.\nEller ved kommunalvalget, hvor vi livestreamede vores valgdebatmøder på vores facebookside. Normalt ville der komme 50 fremmødte til sådanne valgdebatter. Oftest de samme og oftest 60+ og politisk aktive. Det rykker intet.\nTil vores valgdebatmøder var der over 1.000, der så med hver gang på Facebook. Selvsagt var der mange, der så med, der ellers aldrig nogensinde før havde deltaget i politik. Det gjorde de nu, fordi det var tilgængeligt, og vi havde valgt emner, der var mikrolokale og nærværende og betød noget for folk.\nVi gjorde selv lokalet klar, hentede selv vand til publikum, havde ingen runnere eller folk til det grove, og ordstyrerrollen klarede vi også selv. Hvert debatmøde kostede os 7.000 kroner, som vi heldigvis fandt lokale sponsorer til.\nHer i huset er vi toenhalv mand på redaktionen, og når vi laver public service til den store guldmedalje, så prioriterer vi det, og vi er derfor super glade for et par pressemeddelelser fra biografen, fra vandværket og fra Vej og Park, der varsler nedslagtning af bjørneklo, når vi hver uge skal lave en avis på mellem 64 og 88 sider.\n2,5 vs. 40\nNår den regionale tv-station eller et større medie så kommer herop på besøg, er det minimum halvdelen af gangene på baggrund af historier og artikler, vi har bragt.\nJeg nævner i flæng; Fyringen af Attendo, der fakturerede kommunen for servicering af borgere, der allerede var døde og begravet.\nDrengen, der var blevet fastholdt af fire skolelærere.\nByrådet, der ville være digitale til stor protest og morskab.\nSkak-sagen, hvor en lokal skoleleder blev fyret, fordi han og skolen havde købt ydelser af et firma, han arbejdede for i fritiden.\n91-årige Agnes, der døde på grund af hjemmesygeplejens alvorlige fejl. Den 80-årige fisker Eyvind, der måtte flytte fra hus og hjem.\nHver gang gengivet flot og dygtigt af redaktioner, hvor der arbejder over 40 redaktionelle medarbejdere. Betalt af mediestøtte.\nVi knokler videre heroppe i Gribskov, de toenhalv mand på redaktionen, der også i næste uge vil være leveringsdygtige i public service til guld og gengivelse.\nJesper Gisli »\nJesper Gisli Redaktør, Ugeposten Gribskov\nForrige artikel K-kandidat: Medieforliget skal gøre op med kynismen i politisk journalistik Næste artikel Billedkunstnere: Billedkunsten skaber samfundsværdi hver dag


Lær af corona: Nu må politikerne handle på klimakrisen | GreenUpdate.dk\nForside Debat Lær af corona: Nu må politikerne handle på klimakrisen\nLær af corona: Nu må politikerne handle på klimakrisen\nCovid-19-indgrebene har kostet. Der er smidt 400 milliarder kroner efter virksomheder, endda uden modkrav om grøn omstilling. Men der er penge at hente ved afgifter de rette steder og ved indgreb mod de sektorer, der alt for længe er blevet forkælet. Nu må politikerne handle.\nAf Niels Boel, journalist og forfatter\nKLIMA – Vi har i denne Corona-tid bekymret os for vores nære, skrøbelige familiemedlemmer og venner, og måske er vores tanker også gået til flygtningelejrene og til de mest sårbare lande i verden i Afrika og Asien, som ikke har sundhedssystemer, der kan klare pandemien.\nVi har dog også kunnet glæde os over, at pandemien en stund satte den miljøødelæggende væksttvang på standby. Herhjemme var vi en tid takket være Corona fritaget for den allermest ødelæggende form for kapitalisme i form af krydstogtsskibe, hvor hver enkelt dagligt kan forurene som 23.000 biler, storcentre, som smadrer den lille købmand, bilisme, der alene i København koster 1.700 menneskeliv hvert år på grund af forurening og flytrafik, der er en af de største udledere af CO2.\nFørst og fremmest viser pandemien, at politikere godt kan handle. Mette Frederiksen har efter klimavalget i juli siddet på hænderne i klimaspørgsmålet. Politikernes håndtering af Corona og befolkningens samarbejdsvilje viser, at der kan være handlekraft, når det gælder. Den enkelte vil godt gå på kompromis med friheder – endda bevægelsesfriheden – hvis det kan redde menneskeliv og have afgørende betydning for samfundet.\nLangt større trussel mod menneskeheden\nVi ved alle, at klimaudfordringen er en langt større trussel mod menneskeheden end Corona. Allerede nu er en stor del af verdens arter forsvundne, skovene og koralrevene er svundet ind, gletsjerne smeltet ved polerne og i bjergkæderne.\nBevidstheden om dette gjorde, at folk stemte på klimavenlige partier i juni. Og vi er parate til at lide afsavn for klimaets skyld. Covid-19-krisen viser desuden, at indgreb nok så ofte kan have gavnlige effekter allerede på den korte bane. Politikerne har ingen grund til at italesætte klimaindgreb som noget negativt.\nMed Covid-19-indgrebene blev solnedgangen over Blåvandshuk pludselig synlig uden spor af fly. Fiskene kom tilbage i Venedigs lagune. I storbyer verden over kunne folk atter trække vejret uden at indånde forurening.\nEn håndtering af klimaudfordringen med drastiske indgreb mod CO2-udslip vil – udover på sigt at medvirke til at redde planeten fra apokalypsen – have umiddelbare, positive effekter. De mest CO2-udledende sektorer er ofte også skadelige på andre måder. I årevis har Verdenssundhedsorganisationen gjort opmærksom på, at kød, særligt i bearbejdet form, er kræftfremkaldende.\nIndskrænker vi landbrugsarealet, der går til produktion af animalsk foder – 80 procent af arealet i Danmark – kan vi få skov igen. Bilisme forårsager trafikofre foruden ofrene for luftforurening. Masseturisme indebærer ikke kun CO2-udslip fra fly men også ødelæggelse af natur og kulturer rundt i verden. I mange lande har spekulation i airbnb-udlejning været med til at gøre det økonomisk umuligt for almindelige mennesker at bo i kulturhovedstader.\n400 milliarder uden modkrav\nCovid-19-indgrebene har kostet. Der er smidt 400 milliarder kroner efter virksomheder, endda uden modkrav om grøn omstilling og om ikke at bruge EU-skattely som Holland og Irland og fortsat betale eksorbitante direktørlønninger.\nMen der er penge at hente ved afgifter de rette steder og ved indgreb mod de sektorer, der alt for længe er blevet forkælet – med nedbringelse af selskabsskat, afskaffelse af formueskat – og i årevis har nydt godt af CO2-udslip, de store virksomheder, landbruget, aktionærerne.\nHvis regeringen omsider begynder at handle – også på klima – vil det kunne have en masse gavnlige effekter. Det vil kunne mindske ulighed og forbedre miljø og sundhed. Befolkningen har vist, at den er klar til at samarbejde om krisehåndtering. Nu må politikerne handle.


Casa Giulia - Feriebolig i Anzio i Lazio\nCasa Giulia er ikke tilgængelig i øjeblikket\nCasa Giulia er ikke en del af programmet hos In-Italia i øjeblikket. Men frygt ej, der er masser af andet godt at kigge på.\nCasa Giulia er en lejlighed til 4 personer, som ligger i et roligt beboelsesområde af Anzio forstaden Lavinio. Der er kun omkring 100 meter til den nærmeste sandstrand. Ca. 10 minutter til fods fra lejligheden finder man et mindre supermarked, et pizzeria med udendørs servering, en restaurant, tennisbane og svømmebassin (begge mod betaling).\nLejligheden råder over et stort udendørsområde med havemøbler og ligger under ”gadeplan”. Der bor et sympatisk tysk ægtepar oven over lejligheden. Det er værd at bemærke at der strejfer en del katte rundt i området og de kan ikke undgås udendørs!\nLæs mere om Casa Giulia\n- Lejligheden er simpelt indrettet, møblerne er meget enkle. Lejligheden består af opholdsstue med køkkenhjørne (to kogeplader og ovn) med vaskemaskine og udgang til terrassen, to soveværelser, hvoraf det ene har en dobbeltseng og det andet har to enkeltsenge. Lejligheden har naturligvis også et badeværelse med toilet og bruser. Den råder også over et TV (kun italienske kanaler).


BOGANMELDELSE: Hectors rejse eller Jagten på lykken af François Lelord | Bogrummet\naf nordstranden d. 7. januar 2011\nHector er psykiater og vant til at hjælpe folk med deres store og små problemer. Han undrer sig over, hvorfor nogle mennesker er ulykkelige selvom de tilsyneladende har alt – og hvorfor andre kommer hurtigere over ulykker end andre.\nHector beslutter sig til at tage på en kombineret ferie og studietur for at finde ud af, hvad der gør et menneske lykkeligt. Han vil gerne have sin veninde Clara med, men hun har travlt med sit arbejde og kan ikke finde tid til at tage med, så Hector må rejse alene.\nHan rejser rundt på flere kontingenter og sørger for alle steder at lave nogle notater om, hvad er gør folk lykkelige her. Han bliver forelsket i en kinesisk prostitueret, bliver taget til fange i et korrupt land, bliver ven med en narkobaron og en munk og finder ud af, at det kan være lykken at blive opgraderet fra økonomi- til businessclass, men ikke nødvendigvis lykken at rejse på første klasse.\nHectors lykkeliste er lang og her er et lille uddrag:\nRegel nr. 5: somme tider er lykke ikke til at forstå\nRegel nr.13: lykken er at føle sig nyttig for andre mennesker\nRegel nr. 17: lykke er at tænke på lykken for dem man elsker\nFrancois Lelord er selv psykiater og har fået betegnelsen “Frankrigs lykkeguru” og denne lille bog er bestemt et bekendtskab værd og får dig til at reflektere over, hvad lykken er for DIG. Det behøver nemlig ikke være det samme som den er for MIG.\nSelvom bogen er på 210 sider er det små sider, der er luftigt skrevet, så den hurtigt læst.


Pokoje Świętojańska i Gdynia til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nŚwiętojańska 85, Kamienna Góra, Gdynia, Polen, 81-389 - Fantastisk placering - Se på kort\nMere om Pokoje Świętojańska\nUanset om du er turist eller forretningsrejsende, så er Pokoje Świętojańska et fantastisk overnatningsvalg, når du skal besøge Gdynia. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nPå Pokoje Świętojańska sikrer den utrolige service og de fremragende faciliteter dig et ophold du ikke vil glemme. Dette hotels bedste faciliteter omfatter vaskeri, delt køkken.\nNyd værelsesfaciliteter i høj kvalitet under dit ophold. Nogle værelser indeholder opvarmning, skrivebord, altan/terrasse, køleskab, opvaskemaskine, der er med til at hjælpe gæster med at få ny energi efter en lang dag. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Pokoje Świętojańska er det eneste sted, du behøver, når du søger kvalitetsindkvartering i Gdynia.


Mikas 5 BPH - Micah 5 KJV | Biblica América Latina\nMikas 5 BPH - Micah 5 KJV\ndu er kun en lille landsby i Juda,\nmen fra dig skal en hersker udgå,\nsom skal lede Israels folk på mine vegne.\nHans oprindelse fortaber sig i fortiden.\n2 Derfor vil Gud give folket i deres fjenders hænder,\nindtil den fastsatte tid er inde.[a]\nResten af Judas folk[b] skal vende hjem,\nfulgt af de øvrige blandt Israels folk.\n3 Han vil lede sit folk i den almægtige Guds navn,\nsom en hyrde vogter sine får.\nDa skal de bo trygt,\nfor hans herredømme omfatter hele jorden.\n4 Han er den, der bringer fred.\nNår assyrerne[c] angriber vores land\nog prøver at indtage vores fæstninger,\nindsætter vi syv fyrster imod dem,\nmere end nok til at slå dem.[d]\n5 De vil overmande assyrerne\nog herske over dem med hård hånd.\nJa, vores konge vil redde os fra assyrerne,\nhvis de prøver at invadere vores land.\n6 Den overlevende rest af Israels folk,\nsom spredes blandt mange folkeslag,\nvil være som regnen, der får græsset til at vokse,\nsom duggen, der kommer ned fra himlen.\nDet kommer fra Herren\nog afhænger ikke af menneskers vilje.\n7 De vil leve midt iblandt andre folkeslag\nog blive et stærkt og frygtet folk,\nsom en løve blandt skovens dyr,\nsom en ungløve blandt flokke af får.\nNår de går på rov, slår de alt ned.\nNår de sønderriver et bytte, er der ingen redning.\n8 De overvinder deres uvenner\nog rydder deres fjender af vejen.\n9 „Når dommen rammer jer,” siger Herren,\n„vil jeg gøre det af med alle jeres heste\nog tilintetgøre alle jeres stridsvogne.\n10 Jeg vil ødelægge jeres byer\nog nedbryde jeres fæstninger.\n11 Jeg river alle amuletter ud af jeres hænder\nog gør op med enhver form for spådomskunst.\n12 Jeg ødelægger jeres afgudsbilleder,\nslår alle jeres gudestatuer i stykker.\nAldrig mere skal I tilbede de guder,\nsom I selv har skabt.\n13 Jeg vil rykke jeres Asherapæle op\nog lægge jeres byer i ruiner.\n14 I min vrede vil jeg straffe ethvert folk,\nsom ikke adlyder mig.”\n5,2 Ordret: „indtil den fødende har født”.\n5,2 Ordret: „resten af hans brødre”, sandsynligvis Betlehems „brødre”, de andre judæere.\n5,4 Assyrien var datidens stormagt, og står her symbolsk for den stærkeste fjendemagt.\n5,4 Ordret: „otte menneskelige fyrster”. Da syv er tallet for det fuldkomne og tilstrækkelige, betyder otte mere end nok.\nBPH : Mikas 5