Ledelse af samskabelsesprocesser - University College Lillebælt\nForside › Kurser og videreuddannelser › Aftenforløb på diplomniveau › Ledelse af samskabelsesprocesser\nKurser og videreuddannelser\tAftenforløb på diplomniveau\nKommunikationLedelse af samskabelsesprocesser\tPrint\nProcesser og begreber i ledelse af samskabelsesprocesser og de konsekvenser, de har for borgere, fagprofessionelle, frivillige og andre aktører.\nProgram for alle aftener\n18.05: Oplæg ved ekspert\n20.15: Oplæg med dialog\nPr. aften: kr. 700\nAlle aftener: kr. 3500\nAlle aftener inkl. vejledning og eksamen: kr. 6800\nFestsalen, Niels Bohrs Allé 1, Odense\nSammensætning og tilmelding uden eksamen\nDu kan vælge ét, flere eller alle arrangementerne herunder. Tilmelding sker ud for hver enkelt dato.\nSammensætning og tilmelding med vejledning og eksamen\nHvis du ønsker at afslutte rækken af arrangementer med at tage eksamen og få modulbevis, skal du gennemføre hele forløbet. Du kan få vejledning i opgaveskrivning og gå til eksamen hos UCL.\nTilmeld dig alle arrangementer med vejledning og eksamen under diplommodulet Ledelse af samskabelsesprocesser, hvor du også kan se en generel beskrivelse af modulet.\nFor at blive optaget med ret til at gå til eksamen, skal du have en videregående uddannelse og mindst to års relevant praksiserfaring.\nTilmeld dig diplommodulet Ledelse af samskabelsesprocesser\nBrochure om Aftendiplom i Ledelse af samskabelsesprocesser\n6. marts 2017 Samfundsmæssige og organisatoriske udviklingstræk for samskabelse\nVed Charlotte Jørgensen, lektor i UCL og projektleder af samskabelse.ucl.dk\nSamskabelse er et af nutidens svar på velfærdssamfundets udfordringer, hvor der er pres ressourcer og ændrede krav fra borgeren. Aftenen er en introduktion til den samfundsmæssige og organisatoriske kontekst for ledelse af samskabelsesprocesser.\nIndledningsvis taler vi om udviklingen i og forventninger til velfærdssamfundet sektorer om samskabelse. Hvordan er forskellige styringsparadigmer i spil?\nDernæst tegner vi arenaen for ledelse i en organisatorisk kontekst, når det gælder samskabelsesprocesser. Hvad er betingelserne for beslutninger og deltagelse? Hvordan håndtereres og balanceres rammevilkår, så mulighederne i samskabelse realiseres?\nTilmeld dig oplægget (frist: 6. februar 2017)\n21. marts 2017 Ledelse af samskabelsesprocesser i udsatte boligområder\nVed Marianne Staal Stougaard, adjunkt i UCL og PhD-studerende ved SDU\nSamskabelse kan forstås som inddragelse af slutbrugerne i produktionen af velfærdsløsninger.\nHvilke særlige ledelsesudfordringer og muligheder gør sig gældende, når disse brugere er beboere i et socialt udsat boligområde? Hvilke overvejelser må man som professionel leder gøre sig før og under en samskabelsesproces i et socialt udsat boligområde for at skabe gode betingelser for samarbejdet med de civile aktører?\nAftenens oplæg vil med udgangspunkt i relevant litteratur samt cases fra et igangværende ph.d. projekt på området give eksempler på udfordringer i samskabelsesprocessen, samt hvordan disse udfordringer kan håndteres.\n29. marts 2017 At lede samskabelse – i et internationalt perspektiv\nVed Anne Tortzen, PdD og leder af Center for Borgerdialog\nSamskabelse er på dagsordenen – ikke kun i Danmark, men også i en række andre vesteuropæiske lande. Den aktuelle, danske samskabelsesbølge stammer fra Storbritannien, hvor David Cameron i 2010 lancerede det storstilede ’Big Society’ projekt.\nAftenen sætter samskabelse i et internationalt perspektiv både praktisk og forskningsmæssigt.\nIndledningsvis ridses det internationale billede op: Hvordan ser samskabelses-dagsordenen ud i lande som fx England, Sverige, Holland og Grækenland?\nDerefter diskuterer vi, hvilke styrings- og ledelsevilkår samskabelse foregår under i de forskellige lande? Hvad er de konkrete erfaringer med samskabelse i forskellige kulturelle og styringsmæssige sammenhænge? Og ikke mindst: Hvad kan vi bruge det til i en dansk sammenhæng?\n19. april 2017 Samskabelse og samproduktion som ledelse af tværsektorielt samarbejde mellem kommuner og civilsamfund\nVed Helle Hygum Espersen, seniorprojektleder i KORA\nSamskabelse og samproduktion indeholder ofte ledelse af tværsektorielt samarbejde. Men hvad er egentlig forskellen på co-production (samproduktion) og co-creation (samskabelse), der stammer fra helt forskellige forskningstraditioner og også stiller forskellige krav til styring, organisering og ledelse.\nAftenen stiller skarpt på forskellige krav til ledelse af ’samskabelse’ afhængig af hvilken form, man arbejder med, og klarlægger forskelle og ligheder i forskellige formater for tværsektorielt samarbejde.\n27. april 2017 Ledelse af demokratisk dialog med frivillige, borgere og fagprofessionelle\nI ledelse af samskabelsesprocesser er der brug for fokus på kommunikation og udviklende dialog. I samspil mellem civilsamfundet, det offentlige og i nogle tilfælde private aktører er kommunikation særlig betydningsfuld, når velfærdsydelser skal udvikles og udøves.\nLederen er på én gang procesleder og deltager i design af samskabelse. Lederens kompetencer i kommunikation og dialog om planlægning, rammesætning og strukturering af tid og indhold er i spil.\nVi ser på betingelser og tilgange til dialog om samskabelse. Hvordan ledes den demokratiske dialog? Hvordan er forholdet mellem facilitering og kommunikation om samskabelsesprocesser?\nFandt du, hvad du søgte? Ja NejSkriv herunder, hvad du savner på siden. Dit svar er anonymt.Spørgsmål besvares ikke her. Har du et konkret spørgsmål, kan du sende det til ucl@ucl.dk.\tDenne side er opdateret 9. december 2016 af Louise Lindholm Sørensen.


Nyheder | Fotoviden\nKnyt en filtype til et program\nKom i gang med Irfan View\nSkyd udendørs med lille dybdeskaphed\nGratis lagerplads hos Google\nIndsendt af admin d. 9 august 2011 i Nyheder|0 kommentarer\nHvis du bruger Picasa Web Album, har du 1 GB gratis lagerplads, og billeder der uploades i en størrelse på op til 800 x 800 pixels medregnes ikke – de er med andre ord altid gratis. Mere plads med Google+ Er du tilmeldt Google+ er det billeder på op til 2048 x 2048, der er…\nSkyd først – fokuser senere\nIndsendt af admin d. 14 juni 2011 i Nyheder|0 kommentarer\nDet amerikanske firma Lytro er ved at udvikle et kamera, der kan tage nogle meget specielle fotos – nemlig fotos, som man kan fokusere efter de er taget. Det lyder som fup, men manden bag er uddannet på Stanford University, og projektet har været omtalt i mange store medier. Du kan se et langt interview…\nScott Kelby på besøg i København\nIndsendt af admin d. 5 juni 2011 i Nyheder|0 kommentarer\nI starten af maj var fotoguruen Scott Kelby, der har udgivet en række bøger hos Libris Media på besøg i København, og han fortæller om turen på sin blog. Man kan bl.a. læse, at byen efter hans mening byder på meget spændende arkitektur – spændende fra Nykredits hovedsæde til Nyhavn og Marmorkirken. Scott Kelby havde…\nIndsendt af admin d. 30 april 2011 i Nyheder|0 kommentarer\nTil Libris-hæftet Photoshop Elements 9 findes der et tillæg på næsten 100 sider, som du kan læse helt gratis. Tillægget handler bl.a. om billedbehandling, tekst- og tegneredskaber og Organizer. Du kan læse tillægget direkte på din skærm, og du har også mulighed for at købe det som e-bog. Se tillægget her.\nIndsendt af admin d. 30 januar 2010 i Nyheder|0 kommentarer\nScott Kelbys tre fotobøger er nu udgivet i en samlet pakke, der kan købes med en pæn rabat. Fotobøgerne er opbygget efter det geniale princip “én side – en opskrift”. Bøgerne i fotopakken indeholder mere end 600 nye prof-tips og efter at have læst bøgerne, vil du kunne tage meget bedre billeder end før. Læs…


Reklamebureauer rykker tæt på hjørnekontoret\nDe danske reklamebureauer er så småt ved at finde formen igen efter drilske år. Det sker blandt andet ved at skrue op for den strategiske rådgivning om kommunikation.\nDirektør i reklamebureauet 'We Love People'. Fold sammen\nDer er igen ved at blive sat strøm til neonskiltene og tryksværte på annoncesiderne efter krisens hærgen i det danske erhvervsliv.\nReklamebureauernes top- og bundlinjer er ved at finde formen på trods af et konstant prispres og stigende krav om gennemslagskraft fra kunderne.\nI en analyse af et udsnit på 40 virksomheder i reklamebranchen, som er foretaget af Berlingske Research, er både driftsresultatet og bundlinjen steget markant over de seneste tre regnskabsår. Også antallet af underskudsgivende virksomheder er skrumpet fra 12 ud af de 40 i 2009 til kun seks virksomheder med røde tal tre år senere.\nDet er en branche, som over en bred kam har skåret til, omstillet sig og igen har fundet vækstsporet.\nDer er tale om en agil branche bestående udelukkende af mindre og mellemstore virksomheder, der hurtigt kan bevæge sig i den retning markedet gør. Virksomhederne har som en indbygget DNA at følge tidens trends og konstant være i bevægelse. Derfor må det vurderes, at krisens trods alt ringe effekt på branchen sammenlignet med andre brancher skyldes en omstillingsparathed og evne til at flytte sig mod nye forretningsområder.\nDe dansk reklamebureauer har været gode til at følge med kundernes behov, og i øjeblikket er det ind i hjørnekontoret.\n»Vi fremstår skarpere i dag end for fem år siden,« fortæller Mona Juhl, der er direktør i det aarhusianske Envision Reklamebureau om udviklingen de seneste år.\nKrisen har affødt et skærpet fokus på return on investment fra kunderne, og det har tvunget eller motiveret om man vil de danske reklamebureauer til at skærpe forretningsmodellen. Hos Envision har man udpeget tre ben, hvor virksomheden i særklasse skal være gode og skille sig ud.\nSidde med ved bordet\nDet handler om at styrke den kreative del af virksomheden ved blandt andet at dyrke de kreative kompetencer og indgå nyt samarbejde med blandt andet et kreativt bureau. Det andet ben handler om at forstærke produktionen af kataloger, som bl.a. foregår i Vietnam og i dag er et af bureauets spidskompetencer. Det sidste ben handler om viden, forbrugerindsigt og kommunikationsstrategi. Det sidste ben er vokset under og efter krisen, og har medført endnu et forretningsområde som Mona Juul kalder rådgivning »before the line«. Det vil sige at sidde med ved topledernes bord hos kunden, før der er en reel ordre på en ydelse. Det gælder i stort omfang forretnings- og produktudvikling.\n»Vi kommer i stigende grad med i de strategiske beslutninger hos vores kunder. I vores bureau har flere af os en fortid i store virksomheder og har noget at byde ind med her,« forklarer Mona Juhl.\nIfølge Tine Aurvig-Huggenberger, der er direktør i DRRB, Danske Reklame- og Relationsbureauers Brancheforening, er nærkontakten mellem reklamebureauerne og hjørnekontoret en tendens, som vil samle yderligere kraft i de kommende år. Det er ikke længere isoleret til marketingafdelingens ressort.\n»Hele rådgivningsdelen flytter tættere på chefgangen. Det er positivt, at hele denne indsats omkring kommunikation af en virksomhed eller et produkt nu er blevet en disposition, der er nedfældet i ledelsens strategiske sigte,« fortæller Tine Aurvig-Huggenberger, og udpeger det som en af de vigtigste strømninger i den danske reklamebranche lige nu.\nReklamer skal mærkes i maven


Pacman | Artikel Database\nMs Pacman er et klassisk arcade spil, som mange husker fra år gået forbi. For, mens Kings er stadig i mange arkade, er det blevet stadig mere populær, siden Internettet har gjort det populært igen. Når du stopper og virkelig tænker over det, mange arcade spil som Ms Pacman så deres popularitet er faldet, i betragtning af, at folk ikke plejer at gå for underholdning og spillehal. I stedet for, folk har tendens til at spille konsol spil derhjemme, som Xbox og PlayStation.\nUdover at en masse sjov, vil du bemærke også, at selve spillet er faktisk meget udfordrende. Du er nødt til at manøvrere rundt forskellige forhindringer for at forsøge at score så mange point som du kan. Sikke en masse mennesker altid undre sig over er, hvis der er en måde at en eller anden måde få en fordel ved at bruge billige bygningsreglementer. Sandhed er det sjoveste en person nogensinde vil spille et spil som dette er, når du spiller på en ærlig måde at se, hvad slags resultater, du kan få.\nHer er den nederste linje: det overvældende flertal af mennesker, der husker Ms Pacman spil er desperat søger nye måder at genskabe forbindelsen med spillet, de elskede. Derfor, hvis det er noget, der er af interesse for dig, så kan du helt sikkert komme til at spille nogle online-versioner af et spil der. Det er lige så interessant og lige så udfordrende, som da du spillede Ms Pacman på arkade.\nTre af de bedste gratis Mahjong Spil - 11. September, 2012\nMahjong Spil - A Brief om dens oprindelse - 10. July, 2012


Torsdag d. 6. juni 2013 - af Christina Pryning\nFor at styrke din ryg kan du lægge dig på alle fire med knæ og hænder i gulvet. Stræk en arm og et ben diagonalt væk fra kroppen i et roligt tempo. Gentag øvelsen, og skift mellem armene og benene. Når du er langt henne i graviditeten, kan det være svært at holde balancen, og du kan derfor nøjes med blot at løfte benene og holde begge hænder på gulvet.\nHver enkelt kvindes graviditet er unik, og alle former for motion og træning afhænger af dit træningsniveau før graviditeten. Dog kan man generelt sige, at alle sportsgrene, hvor der er risiko for alvorlige styrt og fald, bør undgås. Du bør også overveje, hvor stor mulighed der er for slag og stød mod maven i forbindelse med for eksempel boldspil som håndbold eller volleyball. Det gælder mange gange om at bruge din sunde fornuft.\n9 - Pres ikke dig selv\nPå Mama.dk kan du finde 10 nemme og hurtige øvelser til gravide, du kan lave derhjemme. Til hver øvelse hører en video, hvor du bliver guidet af afspændingspædagog Johanne Holst. Øvelserne handler både om styrke og aflastning. Se mere på Mama.dk\nDyrk gerne motion som gravid\nGravid graviditet kost træning motion


Den polske skammeliste | Information\nBRUXELLES - Polske journalister har en ny vittighed: Den mægtigste mand i Polen, siger de, er ikke længere præsidenten. Det er nu lederen af Instituttet for Nationalt Minde, der holder styr på, hvem der har samarbejdet med politiet under kommunistregimet. Han har lov til at offentliggøre lister over folk, der mistænkes for at have samarbejdet - og det kan få uoverskuelige følger for de berørte.\nOmkring 700.000 polakker skal ifølge en ny lov senest den 15. maj aflevere en erklæring om, hvorvidt de har eller ikke har samarbejdet med politiet under kommuniststyret. Hvis ikke de afleverer erklæringen, eller hvis erklæringen er forkert, risikerer de at få et forbud mod at arbejde i deres job i 10 år. Loven vedrører akademikere, advokater, ansatte på universiteter, journalister, bestyrelsesmedlemmer i offentlige eller børsnoterede selskaber og revisorer - kort sagt alle, der beklæder de såkaldt "offentlige embeder".\n"Brug ikke opgøret som hævn," lød det advarende fra Europarådets kommissær for menneskeret, Thomas Hammarberg, efter et besøg i Polen for nylig. Men noget kan tyde på, at det netop er det, der sker.\n"Hele opgøret handler ikke om at finde sandheden, men om at skabe et politisk redskab," siger Adam Bodnar, jurist for Helsinki Human Rights Foundation i Polen.\nEt eksempel er, at Instituttet for Nationalt Minde har lov til at offentliggøre særlige lister over folk, der beklæder høje stillinger i Polen, og som mistænkes for at have samarbejdet med politiet inden 1989.\n"Det er en offentlig skammeliste," siger han. For i mange tilfælde risikerer folk at miste deres job.\nBodnar mener, at loven er i strid med både den polske grundlov og med de europæiske aftaler, Polen har indgået. Europarådet, der vogter over menneskerettighederne i Europa, har da også kritiseret loven meget skarpt, ligesom retspraksis kræver, at de sædvanlige regler for fair proces skal overholdes.\nThomas Hammarberg appellerer til den polske regering om at garantere de sædvanlige retsregler som at få en forsvarer, at få lov at se alle anklager og beviser, selv at kunne føre beviser samt at have klageadgang.\nOpgør ved kontrol er kun "et aspekt af opgøret med fortiden", skriver Hammarberg i sin formaning.\nDet burde ledsages af, at man retsforfølger dem, der var ansvarlig for alvorlige forbrydelser, kompensation til ofre og ikke mindst uddannelse om fortiden.\nDet handler om at finde den "fine balance mellem at opfylde ønsket om retfærdighed uden at søge hævn", skriver han.\nHelsinki Human Rights Foundation finder, at kontrol-loven er i strid med menneskerettighederne og grundlæggende rettigheder. Formuleringerne er for vage og rammer for bredt. Retssikkerheden er ikke overholdt. Og så er truslen om berufs-verbot for journalister og akademikere i strid med regler om ytringsfrihed og friheden til at forske.\nPolsk radio er allerede begyndt at undersøge sine journalister, og den statslige radio kræver også, at kommentatorer fra andre medier, der vil samarbejde med Polsk Radio, skal aflevere erklæringer på deres ansatte, skriver avisen Rzeczpospolita. Men journalisterne er delte.\n"Hvordan kan du gå til et interview, hvor du vil stille nogen til regnskab for, hvad de har gjort for 20 år siden, hvis du ikke selv gør det," spørger Stefan Truszynski, generalsekretær i Polens ene journalistforbund, SDP.\n"Det krænker min værdighed," siger derimod Bartosz Weglarczyk, udenrigsredaktør på Gazeta Wyborcza.\nDer mangler "historisk omtanke", mener ærkebiskoppen af Krakow, der nyder respekt, blandt andet fordi han var sekretær hos den forhenværende pave, Johannes Paul II, men som også betragtes som en af de mere progressive og dialogsøgende blandt de polske biskopper. Han advarer om, at falske beskyldninger ikke blot rammer den mistænkte, men også hans familie.\nMen også andre lovforslag møder international kritik. Den yderst højre-katolske uddannelsesminister, Roman Giertych, arbejder på en lov, der skal forbyde "homopropaganda". Loven er endnu ikke fremsat, men kritikken er på vej allerede. I et brev til premierministeren Jaroslaw Kaczynski udtrykker den internationale menneskeretsorganisation Human Rights Watch (HRW) sin bekymring over loven, som skal "straffe enhver, der fremmer homoseksualitet eller nogen anden afvigelse af seksuel art i uddannelsesinstitutioner". Det kan betyde fyring, bøder eller endda fængsel til lærere, gæstelærere eller elever, der forsvarer menneskerettighederne, frygter HRW.\nEndnu er loven ikke fremsat, men selv hvis parlamentet skulle afvise den, er skaden sket, mener Robert Biedron, formand for Kampania, der kæmper for bøssers og lesbiske rettigheder.\n"Selve tanken er rædselsfuld," siger han. "Den vil sprede sig i et land, der i forvejen er homofobisk."\nSagen er kommet op på EU-niveau. EU-Parlamentets udvalg for menneskerettigheder kræver en undersøgelse af homofobi i hele EU, siger den hollandske parlamentariker Katalijne Buitenweg. Undersøgelsen skal være klar inden årets udgang.\nOgså det polske retsopgør bliver for tiden undersøgt - den polske forfatningsdom-stol er på vej med en dom i maj.\nMen der er endnu en faldgrube, siger Adam Bodnar. Det er nemlig usikkert, om dommen falder, inden folk fra 15. maj kan straffes for ikke at have afleveret en erklæring om deres fortid.\nEU-parlamentetEuroparådetGazeta WyborczaHuman Rights WatchRzeczpospolitaEU


Tirsdag 23. april ønsker man traditionen tro kongefamilien god sommer med et fakkeloptog til Fredensborg Slot. Pressefoto\nFredensborg ønsker tirsdag Dronningen en dejlig sommer med det traditionsrige fakkeloptog\nTirsdag 23. april arrangeres traditionen tro fakkeltog fra Fredensborg Station til Fredensborg Slot for at ønske den kongelige familie en dejlig sommer på slottet.\nKl. 20.15 er der salg af fakler til 30 kr. stykket, inden man kl. 20.30 stiller op til fakkeloptoget.\nKl. 20.45 er der afgang fra Fredensborg Station med Hjemmeværnets Tambourkorps København i spidsen.\nFakkeloptog op til slottet\nTale for Dronningen\nKl. 21 ankommer man til slottet, hvor borgmester Thomas Lykke Pedersen holder tale for Dronningen, og forsamlingen synger 'Der er et yndigt Land'.\nDerefter runder borgmesteren runder af sammen med Byorkestret og forsamlingen forlader Indre Slotsgård med Hjemmeværnets Tambourkorps København i spidsen.\nArrangører er Fredensborg Handels- og Håndværkerforening i samarbejde med Fredensborg Kommune og det lokale spejderkorps.


Bedømmelsen efter LL § 4\nLoven har virkning for indkomstår, der påbegyndes den 1. januar 2018 eller senere. Det indebærer, at personer, der har kalenderåret som indkomstår, blev omfattet af LL § 4 fra og med indkomståret 2018, idet dette indkomstår løb fra og med den 1. januar 2018 til og med den 31. december 2018.\nFor selskaber med bagudforskudt indkomstår, fx perioden fra den 1. juli 2017 til den 30. juni 2018, har loven virkning fra og med indkomståret 2019, idet indkomståret påbegyndtes den 1. juli 2018.\nDet fremgår af bemærkningerne til L194, at bestemmelsen betyder, at de sædvanlige kriterier for, om der er tale om indkomst fra selvstændig erhvervsvirksomhed, vil være gældende. Dermed vil det ikke som tidligere i sig selv være tilstrækkeligt, at der er erhvervet en andel i et skattemæssigt transparent selskab.\nBestemmelsen i LL § 4 medfører, at en lønmodtager, der erhverver en andel i et skattemæssigt transparent selskab, uden dermed at skifte status til selvstændigt erhvervsdrivende, fortsat vil skulle beskattes af sin løn som A-indkomst. (Ligesom en lønmodtager, der erhverver en ejerandel i et aktieselskab, hvori denne er ansat, vil blive beskattet af afkastet af investeringen som aktieindkomst, enten i form af udbytte eller aktieavance. Denne lønmodtagers løn vil, uanset erhvervelsen af ejerandelen, fortsat skulle beskattes som løn.)\nSKM2020.310.SR. Afgørelsen vedrører fordeling af overskudsandel mellem løn og afkast. Spørger deltog i et partnerselskab. Det blev lagt til grund, at spørger skulle anses for lønmodtager. Efter en konkret vurdering af de faktiske forhold, vurderede Skatterådet, at forskellen mellem den samlede indkomst fra det transparente selskab og det beregnede afkast på investeringen ikke kunne anses for at afvige væsentligt fra lønniveauet hos tilsvarende lønmodtagergrupper. Desuden blev det lagt til grund, at det beregnede afkast ikke oversteg, hvad der blev udloddet som udbytte efter de civilretlige regler. Afkastet af virksomhedsdelen kunne indgå i virksomhedsordningen. Der var henset til aktieinvesteringens størrelse og til, at markedsværdien af aktierne var ca. 1,5 mio. kr. pr. 1. januar 2019. Der var desuden henset til størrelsen af ejerandelen, der var 1/670 af den samlede aktiekapital.\nSe også SKM2020.513.SR\nSe afsnit C.C.5.2.2.1 Betingelser for at bruge virksomhedsordningen.\nSe afgørelserne ►SKM2021.210.SR, SKM2021.139.SR◄, SKM2020.512.SR, SKM2020.411.SR, SKM2020.292.SR, SKM2020.182.SR, SKM2019.355.SR, SKM2019.234.SR, SKM2019.125.SR, SKM2018.621.SR, SKM2018.580.SR og SKM2018.475.SR nedenfor, hvor kapitalselskaber blev anset for rette indkomstmodtagere. I afgørelserne SKM2020.513.SR, SKM2020.291.SR, SKM2020.291.SR og SKM2018.579.SR fandtes skatteyderne at være lønmodtagere og dermed rette indkomstmodtagere i relation til indkomsten fra det transparente selskab.\nDet ses, at der lægges vægt på, om selskabsdeltageren, hvis han havde deltaget personligt i det transparente selskab, ville være blevet anset for selvstændigt erhvervsdrivende eller ej. I den forbindelse lægges der vægt på de samme kriterier som ved anvendelsen af LL § 4 i andre sager.\nSkatterådet har i en række afgørelser om bindende svar taget stilling til anvendelsen af LL § 4:\nAfgørelse om deltagelse i et kommanditselskab\nSkatterådet traf i SKM2018.248.SR afgørelse om et kommanditselskab. Rådet fandt, at A som deltager i et kommanditselskab også efter indførelsen af LL § 4 kunne anses for selvstændigt erhvervsdrivende. Rådets afgørelse var baseret på en samlet, konkret vurdering af en række momenter i forhold til de kriterier, som er fremhævet i forarbejderne til LL § 4. Det er således ikke længere tilstrækkeligt alene at se på, om den pågældende skatteyder har en ejerandel i kommanditselskabet.\nAfgørelser om deltagelse i et partnerselskab\nEn stor del af de sager, som Skatterådet har truffet afgørelse i, har drejet sig om, hvorvidt en deltager i et partnerselskab skulle anses for selvstændigt erhvervsdrivende eller lønmodtager. Har deltagerens indkomst fra partnerselskabet været lønindkomst, har deltagerens aktivitet ikke kunne drives i selskabsform.\nDer blev i den forbindelse henset til, at spørgers økonomiske risiko alene bestod i den hæftelse på 266.000-386.000 kr., der var knyttet til spørgers ejerandel i G1 P/S. På forespørgslens tidspunkt opfyldte han ikke de samme økonomiske kapitalkrav, som de eksisterende kapitalejere, hvis hæftelse udgjorde i størrelsesordenen 7-10 mio. kr. Spørger havde desuden en aktuel økonomisk risiko, der var mindre end den økonomiske risiko (hæftelse) på 400.000 kr., som deltagerne i SKM2015.729.SR ville påtage sig.\nVed den konkrete vurdering af spørgers økonomiske risiko og indflydelse blev der blandt andet lagt vægt på, at spørger havde en mindre økonomisk risiko (hæftelse) end spørger i SKM2015.729.SR, ligesom der også i SKM2015.729.SR var forskel på den økonomiske risiko for de etablerede kapitalejere og en nyetableret kapitalejer.\nSkatterådet nåede til det modsatte resultat i en lignende sag, SKM2018.580.SR, vedrørende etablerede kapitalejere, som allerede opfyldte de økonomiske kapitalkrav, herunder om en indskudt ansvarlig lånekapital på 7-10 mio. kr., og derfor efter rådets opfattelse havde påtaget sig en økonomisk risiko, der størrelsesmæssigt måtte anses for usædvanlig i lønmodtagerforhold.\nI de to ovenfor nævnte afgørelser, SKM2018.579.SR og SKM2018.580.SR, var der en ensartet ejerandel for alle deltagere, og indflydelsen var således ens for alle deltagere. Det blev derfor den økonomiske risiko, der var afgørende i forhold til de to afgørelsers forskellige udfald.\nSKM2019.125.SR vedrørte en advokat, som deltog i et advokatpartnerselskab via sit anpartsselskab. Skatterådet bekræftede, at anpartsselskabet - og ikke deltageren personligt - også efter indførelsen af LL § 4 - skulle anses for rette indkomstmodtager af den overskudsandel, selskabet erhvervede fra advokatpartnerselskabet.\nVed vurderingen blev det lagt til grund, at advokatvirksomhedens personale var ansat af partnerselskabet, at driftsmidler og materialer, der anvendtes ved arbejdets udførelse, tilhørte partnerselskabet, at det var partnerselskabet, der lejede lokalerne, og at annoncering for virksomheden også skete i partnerselskabets navn. Herefter ville vurderingen af, om A må anses for selvstændigt erhvervsdrivende, særligt skulle koncentreres om indflydelse og økonomisk risiko som de mest velegnede kriterier.\nFor så vidt angår advokatens indflydelse i partnerselskabet var det oplyst, at han var en af seks partnere, der havde lige store ejerandele. Han var som partner repræsenteret i bestyrelsen i partnerselskabet, idet hver af de seks partnere var berettiget til et sæde i bestyrelsen. Han deltog i alle partnerselskabsmøderne og havde samme indflydelse i partnerselskabet som alle andre ejere af selskabet. Advokaten havde instruktionsbeføjelse over for de ansatte i partnerselskabet, men ingen partnere havde instruktionsbeføjelser over for andre partnere. Det måtte derfor lægges til grund, at advokaten havde en reel indflydelse i partnerselskabet.\nSkatterådet fandt efter en samlet, konkret vurdering, at advokaten ikke skulle anses for at være lønmodtager i relation til virksomheden.\nDer blev særligt lagt vægt på, at han havde og udøvede reel indflydelse på virksomhedens overordnede beslutninger, og at denne indflydelse - blandt andet som følge af det begrænsede antal deltagere i virksomheden - var ganske betydelig. Der henvistes her til forarbejderne til LL § 4, hvoraf det fremgår, at den enkeltes indflydelse i virksomheden alt andet lige vil være større i en virksomhed med få ejere end i en virksomhed med mange ejere.\nAdvokatens konkrete, økonomiske risiko måtte - set på baggrund af den begrænsede deltagerkreds og virksomhedens organisering - anses for tilstrækkelig.\nHertil kom, at hans vederlæggelse var variabel og afhang af virksomhedens overskud, og at han efter det oplyste ikke var garanteret noget vederlag ved vigende indtjening eller underskud. Advokaten har endvidere direkte kontakt til potentielle kunder, nye kunder samt eksisterende kunder, og han var i det hele taget klientansvarlig for sin del af den samlede omsætning i partnerselskabet. Han kunne medtage egne kunder ved eventuel opsigelse af samarbejdet uden at skulle vederlægge de øvrige partnere herfor.\nDet blev desuden lagt til grund, at advokaten efter det oplyste ikke var lønmodtager i henhold til ansættelsesretlig lovgivning, herunder ferieloven og funktionærloven mv.\nSamlet set var det derfor Skatterådets opfattelse, at hvis advokaten havde været personlig deltager i advokatpartnerselskabet, ville han kunne anses for at drive selvstændig erhvervsvirksomhed.\nDa virksomheden blev drevet indirekte via advokatpartnerselskabet, ville dette selskab være rette indkomstmodtager af overskudsandelen og skulle beskattes heraf.\nSe også SKM2019.234.SR, hvor der var mellem 20 og 25 deltagere, SKM2019.355.SR med 8 deltagere, ►SKM2021.210.SR med 10 deltagere◄ og SKM2019.653.SR med mellem 60 og 75 kapitalejere, hvor deltagerne havde ligelige ejerandele. I de nævnte sager blev spørgeren anset for selvstændigt erhvervsdrivende.\nSkatterådet har truffet afgørelser, hvor der var én dominerende deltager i partnerselskabet.\nI SKM2020.486.SR var der således 9 deltagere med en ejerandel hver på 3,67 %, mens de resterende 67 % var ejet af ét selskab.\nSpørger var en af de 9 ejere med en ejerandel på 3,67 %. Spørger blev anset for at være lønmodtager, fordi han ikke havde reel indflydelse på de overordnede beslutninger i partnerselskabet, og fordi størrelsen af hans overskudsandel ensidigt blev besluttet af selskabet, der ejede de 67 % af partnerselskabet. Spørger havde en betydelig økonomisk risiko (5-15 mio. kr.), men dette var ikke tilstrækkeligt til at opveje den manglende indflydelse. SKM2020.486.SR er påklaget til Landsskatteretten.\nI SKM2020.414.SR anså Skatterådet Spørgeren for selvstændigt erhvervsdrivende. Spørger var en af 2 ansatte, der ville blive medejer af et nystiftet partnerselskab, der skulle drive den virksomhed, som spørger var ansat i. Spørger, og den anden ansatte, ville hver få en ejerandel på 10 %, mens det selskab, der tidligere havde drevet virksomheden, ville blive ejer af 80 % af selskabet. Spørger ville blive direktør i partnerselskabet og havde, via ejerskab i det øverste koncernselskab, hvor alle deltagere havde lige stemmeret, indflydelse i det selskab, der ejede 80 % af partnerselskabet. Samlet set blev det vurderet, at spørger havde reel indflydelse på virksomhedens overordnede drift. Spørger købte andelen for mellem 1 og 2 mio. kr. og opfyldte derfor også betingelsen om, at der skulle være en økonomisk risiko. Spørger blev således anset for selvstændigt erhvervsdrivende, da spørger opfyldte betingelserne om både at have reel indflydelse og at have en økonomisk risiko.\nI SKM2019.520.SR og SKM2019.519.SR var der tale om et stort antal deltagere i et partnerselskab. Komplementaren ejede 10 % af kapitalen, mens den øvrige kapital var ejet af mellem 200-250 kapitalejere med varierende ejerandele og stemmerettigheder. Kapitalejerne var indplaceret i forskellige niveauer, og indflydelsen på generalforsamlingen var derfor ikke ligeligt fordelt. Spørger i SKM2019.520.SR besad en stemmeret på 2-3 %, var placeret på det øverste partnertrin, men sad ikke i bestyrelse eller direktion. Han havde instruktionsbeføjelser over for ansatte. Der blev lagt vægt på, at spørger, uanset der var flere deltagere i partnerselskabet, end der var i SKM2018.580.SR, besad en noget større stemmeandel, end tilfældet var i SKM2018.580.SR, og var placeret på det øverste partnertrin. Spørger havde en hæftelse mellem 7-10 mio. kr. Spørger blev anset for at være selvstændigt erhvervsdrivende, da han havde reel indflydelse på virksomhedens drift og en økonomisk risiko. I SKM2019.519.SR var spørgeren placeret på det næstøverste partnertrin og havde en stemmeret på 1-2 % og en økonomisk risiko på 6-7 mio. kr. Spørger blev anset for at være selvstændigt erhvervsdrivende.\nSkatterådet har også truffet afgørelse, hvor der ikke var en ligelig fordeling af ejerandelene i partnerselskabet.\nSKM2020.292.SR vedrørte en spørger, der var et holdingselskab ejet af A, som ejede 300/1150, svarende til ca. 26,1 % af aktierne i et partnerselskab. Udover spørger var der 10 andre holdingselskaber, der ejede aktier i partnerselskabet. Alle holdingselskaber var 100 % ejede af de personer, der arbejdede i den revisionsvirksomhed, som partnerselskabet drev.\nPersonerne var enten "partnere", "seniorpartnere" eller "managing partnere". A var den ene af de to managing partnere i partnerselskabet. Den anden managing partner ejede ligesom A ca. 26,1 % af aktierne i partnerselskabet. Udover de to managing partnere var der 8 partnere, der ejede 50/1150, svarende til ca. 4,4 % af aktierne og en seniorpartner, der ejede 100/1150, svarende til ca. 8,7 % af aktierne i partnerselskabet.\nSkatterådet traf også afgørelse vedrørende nogle af de øvrige partnere. Således omhandler SKM2020.291.SR en partner, der ejede 4,4 % af aktierne, og SKM2020.290.SR en seniorpartner, der ejede 8,7 % af aktierne. (Begge afgørelser er påklaget til Landsskatteretten.)\nOm den økonomiske risiko fremgår det, at kursværdien på aktierne for managing partneren udgjorde ca. 5. mio. kr. for 2019, mens den for partneren udgjorde ca. 1 mio. kr. og for seniorpartneren ca. 2 mio. kr. Ud over at hæfte med aktiernes værdi kunne deltagerne risikere, at deres holdingselskaber ikke modtog udbytte, og at honoreringen for solgte timer helt eller delvist bortfaldt, hvis dette blev tilsagt af partnerselskabets økonomiske situation. Endvidere kunne holdingselskaberne - hvis bestyrelsen krævede det - risikere at skulle tilbagebetale vederlag i det omfang, som det var nødvendigt for at dække et faktisk eller forventet underskud i partnerselskabet.\nSkatterådet fandt, at managing partneren, havde en meget betydelige indflydelse i partnerselskabet, da han, som en af de to managing partnere, som altovervejende hovedregel havde kompetence til at træffe de væsentlige beslutninger i partnerselskabet. A’s holdingselskab ejede 26,1 % af aktierne i partnerselskabet, og sammen med den anden managing partner havde han derfor stemmeflertal. Han havde endvidere indflydelse i kraft af, at han var direktør i partnerselskabet, ligesom han var medlem af selskabets bestyrelse.\nVedrørende partneren og seniorpartneren fandt Skatterådet, at indflydelsen var begrænset, da det var de to managing partnere, der som altovervejende hovedregel havde afgørende indflydelse på de væsentlige beslutninger truffet i partnerselskabet.\nSkatterådets fandt, at managing partneren opfyldte begge hovedkriterier - indflydelse og økonomisk risiko - for at kunne anses for selvstændigt erhvervsdrivende. Det var således Skatterådets opfattelse, at han, efter en samlet vurdering, skulle anses for at være selvstændigt erhvervsdrivende.\nManaging partneren kunne derfor deltage i partnerselskabet via sit 100 % ejede holdingselskab, der således var rette indkomstmodtager af de resultatandele, der kunne henføres til holdingselskabet.\nVedrørende partneren og seniorpartneren fandt Skatterådet, at deres indflydelse var begrænset, da det var de to managing partnere, der som altovervejende hovedregel havde afgørende indflydelse på de væsentlige beslutninger, der blev truffet i partnerselskabet.\nEn samlet vurdering af størrelsen af den økonomiske risiko sammenholdt med den begrænsede indflydelse i partnerselskabet, førte til, at partneren og seniorpartneren skulle anses for lønmodtagere. De kunne derfor ikke drive virksomhed gennem et selskab, og de holdingselskaber, hvorigennem de deltog i partnerselskabet, kunne derfor ikke anses for rette indkomstmodtagere.\nEn lignende vurdering ses i SKM2020.512.SR og SKM2020.513.SR. I SKM2020.512.SR havde deltageren en ejerandel på over 30 % (stemmeret og ejerandel) og blev anset for selvstændigt erhvervsdrivende, mens deltageren i SKM2020.512.SR med ejerandel på 5-10 % (stemmeret og ejerandel) blev anset for lønmodtager.\nI SKM2019.410.SR påtænkte spørger at deltage i et partnerselskab via et af ham 100 % ejet selskab. Selskabet ville få en ejerandel på 3,25 % i partnerselskabet. Spørger skulle foretage et indskud på mere end 10 mio. kr. Partnerselskabet ville primært været ejet og ledet af én deltager med en ejerandel på 70 %. Skatterådet fandt, at spørger ikke kunne anses for selvstændigt erhvervsdrivende. Spørger havde alene en begrænset indflydelse. Dette var begrundet i, at grundet ejerforholdet var den formelle indflydelse ikke anset for væsentlig. Det blev herefter undersøgt, om spørger reelt havde indflydelse. Skatterådet fandt, at dette heller ikke var tilfældet, uanset, at visse beslutninger krævede et flertal på 75 %. Vurderingen af spørgers indflydelse skulle ske på baggrund af en konkret individuel vurdering. Der kunne således ikke lægges samlet vægt på de øvrige deltagere. Desuden ville et flertal på 75 % altid kræve, at deltageren med de 70 % tiltrådte beslutningen. Spørger deltog ikke i bestyrelsen, men var deltager i partnerselskabets direktion. Skatterådet lagde desuden vægt på, at den anvendte vederlagsmodel havde karakter af et minimumsvederlag. Spørger ville således få udbetalt et forlods vederlag, der var uafhængigt af partnerselskabets resultat, og en fordeling af underskud skulle ske efter ejerandel, beregnet efter forlods udbetaling til spørger. Vederlagsformen, sammenholdt med den manglende indflydelse, der ikke kunne opvejes af en stor økonomisk risiko, førte til, at spørger blev anset for at være lønmodtager. Spørgerens ejerselskab kunne derfor ikke anses for rette indkomstmodtager af overskudsandele fra partnerselskabet.\n►I SKM2021.139.SR ville to deltagere i et interessentskab optage fire kernemedarbejdere som medejere og påtænkte i den forbindelse at stifte et partnerselskab. To af de nye medejere ville få en ejerandel på 5 %, med et indskud på 200.000 kr. hver, og de to øvrige nye medejere ville få en ejerandel på 10 %, med et indskud på 400.000 kr. hver. Skatterådet fandt at de nye medejere ville kunne anses for selvstændigt erhvervsdrivende. Ved denne vurdering blev der bl.a. lagt vægt på, at alle 6 partnere ville være repræsenteret i bestyrelsen, hvor der blev truffet beslutning ved simpelt stemmeflertal. Der kunne ikke træffes beslutninger på generalforsamlingen uden tilslutning fra mindst én af de nye kapitalejere. Ved udtræden af partnerselskabet kunne partnerne helt eller delvis udtage værdien af deres andel af virksomhedens goodwill, og ingen af partnerne var hverken formelt eller reelt undergivet andres instruktionsbeføjelse. I tilfælde af underskud ville partnerne kunne blive tilpligtet helt eller delvist at tilbagebetale det løbende arbejdsvederlag, som de havde modtaget.◄\nAfgørelser om deltagelse i et interessentskab\nEn del af de sager, som Skatterådet har behandlet, har drejet sig om, hvorvidt en deltager i et interessentskab har skullet anses for selvstændigt erhvervsdrivende eller lønmodtager. Har deltagerens indkomst fra interessentskabet været lønindkomst, har deltagerens aktivitet ikke kunne drives i selskabsform.\nSKM2018.475.SR vedrørte etablering af 2 interessentskaber. Sælger overdrog en ideel andel på 20 % af sin virksomhed til Spørgers holdingselskab, hvorefter parterne etablerede Virksomhed I/S, der videreførte virksomheden og overtog personalet. Overdragelsen omfattede en ideel andel af virksomhedens relevante aktiver, aktiviteter og rettigheder. Der blev indgået en interessentskabskontrakt om samarbejdet.\nSamtidig købte spørgers holdingselskab 20 % af et iværksætterselskab, der var ejet af samme sælger, hvorefter parterne etablerede Virksomhed 2 I/S, der videreførte virksomheden og overtog personalet. Der var tale om en nyetableret virksomhed, som ikke havde oparbejdet goodwill mv. endnu, hvilket prisen for goodwill afspejlede. Samtidig blev der indgået en interessentskabskontrakt om samarbejdet. Aftalekomplekset omkring overdragelser af virksomhedsandele i virksomheden og iværksætterselskabet og indgåelse af interessentskabskontrakter, ved etableringen af 2 interessentskaber, der skulle driver virksomhederne fremadrettet, havde en sådan indbyrdes sammenhæng, at købsprisen ved dannelsen af Virksomhed 1 I/S efter Skattestyrelsens opfattelse var egnet til at påvirke den konkrete vurdering af spørgers økonomiske risiko i relation til begge interessentskaber. Der blev lagt vægt på, at interessentskabernes overskud, når interessenternes arbejdsvederlag var fratrukket, blev fordelt efter ejerandele, og at interessenterne var ejere af virksomhedens aktiver (goodwill, inventar mv.), således at fremtidig værditilvækst i virksomheden tilfaldt interessenterne. Samtidig fremgik det af interessentskabskontrakterne, at væsentlige beslutninger skulle træffes i enighed. Spørger blev derfor anset for at have indflydelse på den overordnede drift af interessentskaberne, uanset spørgers ejerandel var 20 %. Spørger ville derfor kunne anses for selvstændigt erhvervsdrivende, hvis han havde deltaget personligt i interessentskaberne. Spørgers holdingselskab blev derfor anset for rette indkomstmodtager af resultaterne fra interessentskaberne.\nI SKM2020.182.SR købte spørger, der var ansat i interessentskabet, 10 % af virksomheden. Købet skulle foretages via et af ham ejet 100 % holdingselskab. De nuværende ejere skulle tilsammen afstå en andel på 10 % af interessentskab, således at de nuværende ejeres andel blev reduceret til 45 % hver. Prisen skulle fastsættes på grundlag af handelsværdien af interessentskabets aktiver. Herudover skulle spørger personligt købe 10 % af interessentskabets goodwill og 10 % af driftsmidlerne.\nAndelen blev købt for et større beløb, og spørger skulle desuden personligt indestå som selvskyldnerkautionist både over for de 2 øvrige interessenter og for hans anpartsselskabs forpligtelser over for interessentskabet. Alle 3 interessenter udførte arbejde i interessentskabet.\nDet fremgik af interessentskabskontrakten, at den daglige ledelse og beslutninger skulle tilstræbes afklaret i fællesskab og ved enighed. Hver part kunne dog træffe sædvanlige beslutninger vedrørende daglig drift, herunder sædvanlige og nødvendige dagligdags indkøb. Væsentlige beslutninger krævede drøftelse, og hvis enighed ikke kunne opnås, skulle beslutninger træffes med almindeligt stemmeflertal i forhold til ejerandele. Dog krævede særlige beslutninger enighed, som fx interessentskabets kreditgivning eller låneoptagelse af usædvanlig størrelse.\nDet var Skatterådets opfattelse, at spørger dermed havde indflydelse på beslutninger om virksomhedens overordnede drift, da der alene var to yderligere interessenter, der havde lige store ejerandele, således at der ikke var en enkelt interessent, der havde flertal. Desuden var der krav om, at der skulle være enighed blandt interessenterne om særlige beslutninger.\nSpørger ville derfor kunne anses for selvstændigt erhvervsdrivende, hvis han personligt havde deltaget i interessentskabet. Spørgers holdingselskab kunne derfor anses for rette indkomstmodtager af resultatandelene fra interessentskabet.\nAfgørelserne ►SKM2021.333.SR◄, SKM2019.462.SR, SKM2020.411.SR og SKM2020.412.SR:\nDisse afgørelser vedrører alle interessentskaber, hvor der var én deltager, der ejede 49 % af interessentskabet (hovedinteressent). Denne deltager var et selskab, men stillede ikke arbejdskraft til rådighed. Derudover var der 2-3 deltagere, der enten deltog personligt eller via et af dem 100 % ejet holdingselskab. Disse øvrige deltagere ejede samlet 51 % af interessentskabet.\n►I SKM2021.333.SR blev spørgerne anset for selvstændigt erhvervsdrivende. Spørgerne havde solgt hver deres virksomhed til interessentskabet, som de herefter havde en ejerandel på hhv. 28,7 % og 22,3 % af. De to spørgere stillede deres arbejdskraft til rådighed for interessentskabet. De resterende 49 % var ejet af et selskab, hovedinteressenten. Interessentskabet ejede driftsinventar, driftsmateriel, immaterielle aktiver og løsøre, herunder virksomhedens lager af forbrugsvarer mv. Herudover overtog interessentskabet e-mailadresser, telefonnumre, domænenavne og hjemmeside. Den daglige drift blev varetaget af spørgerne. Visse strategiske beslutninger kunne træffes af hovedinteressenten alene, men en række væsentlige beslutninger kunne kun træffes i enighed.◄\nI xde tre andrex afgørelser havde deltageren, der ejede 49 %, oprindeligt købt alle aktiver og goodwill fra de tidligere ejere af virksomheden. Herefter blev der etableret et interessentskab, hvor driften af virksomheden blev placeret, mens aktiver og goodwill blev stillet til rådighed for interessentskabet mod betaling. Afgørelserne fik forskelligt udfald:\nI SKM2019.462.SR blev spørger anset for lønmodtager. Der blev lagt vægt på, at spørgers overskudsandel i al væsentlighed var sammenlignelig med vederlæggelsen for en provisionslønnet i samme branche, da interessentskabets organisering og overskudsfordeling betød en højere grad af sikkerhed for udbetaling af den aftalte forlods overskudsdeling. Spørger havde ikke foretaget indskud i interessentskabet, og det forhold, at det ikke var interessentskabet - men hovedinteressenten - der ejede større driftsmidler, betød en højere grad af sandsynlighed for overskud og dermed forlods udlodning til spørger. Dette førte til, at Skatterådet, efter en samlet konkret vurdering, anså spørger for at have en begrænset risiko ved deltagelse. Dette sammenholdt med, at interessentskabskontrakten indeholdt bestemmelser, der efter Skatterådets opfattelse, førte til, at spørger ikke havde reel indflydelse på de overordnede beslutninger, men måtte anses være for at underlagt instruktionsbeføjelser fra hovedinteressenten. SKM2019.462.SR er påklaget til Landsskatteretten.\nI SKM2020.411.SR og SKM2020.412.SR blev spørgerne anset for selvstændigt erhvervsdrivende. I begge sager var interessentskabet stiftet ved, at hovedinteressenten havde købt virksomheden, men interessentskabskontrakterne var udformet på en sådan måde, at overskudsfordelingen ikke var med samme grad af sikkerhed for vederlæggelse som i SKM2019.462.SR. Spørgerne blev i begge sager anset for at have reel indflydelse på de overordnede beslutninger, da der - i modsætning til SKM2019.462.SR - ikke var tillagt hovedinteressenten særlige rettigheder, og der derfor ikke var nogen af deltagerne, der kunne træffe beslutninger om virksomhedens drift alene. I begge sager opfyldte spørgerne også kravet om økonomisk risiko. I SKM2020.412.SR ved at spørgeren havde købt en andel af interessentskabet, og i SKM2020.411.SR ved at spørgeren, der deltog via et holdingselskab, havde ydet et efterstillet lån på 600.000 kr. til holdingselskabet til sikkerhed for selskabets hæftelse i interessentskabet.\nSe også andre afgørelser om LL § 4 i afgørelsesskemaet nedenfor.\n►A og H2 havde begge solgt deres virksomheder til H1, der var et interessentskab.\nH1 var herefter ejet af A med 22,3 %, H2 med 28,7 % og H4 med 49 %. A og B (H2) stillede deres arbejdskraft til rådighed for H1, A som personlig deltager og B via H2.\nSkatterådet kunne bekræfte, at A kunne anses for selvstændige erhvervsdrivende, da han havde en personlig hæftelse, som deltager i interessentskabet/H1. Der var herved lagt vægt på, at interessentskabet ejede alle aktiverne, der var anvendt i interessentskabet. Desuden havde interessenterne en vis indflydelse på interessentskabets overordnede drift, blandt andet på ændring af vedtægter, optagelse af nye interessenter.\nTilsvarende ville B kunne have været anset for selvstændigt erhvervsdrivende, hvis han havde deltaget personligt i interessentskabet. H2 kunne derfor anses for rette indkomstmodtager af den andel af interessentskabets overskud, der tilfaldt selskabet som interessent.\nDet var ved afgørelsen således lagt vægt på, at interessenterne både havde indflydelse på virksomhedens overordnede drift og havde en økonomisk risiko.◄\n►Spørger var indirekte deltager og bestyrelsesmedlem i partnerselskabet H3. Spørger var ikke underlagt instruksbeføjelser fra de øvrige deltagere og havde instruktionsbeføjelser over ansatte.\nSpørger havde en ejerandel på xxx.xxx kr., svarende til 10 % af virksomheden. Derudover havde Spørger ydet et ansvarligt lån på xxx.xxx kr., som var efterstillet i forhold til H3’s kreditorer.\nDerfor havde Spørger en samlet økonomisk risiko på xxx.xxx kr. ved deltagelse i partnerselskabet.\nSkatterådet kunne bekræfte, at Spørger, som deltager i H3, skulle anses for selvstændigt erhvervsdrivende efter LL § 4 i forhold til den vederlæggelse, der blev modtaget fra H3. Spørgers holdingselskab, H1 ville som følge heraf være rette indkomstmodtager af overskudsandelen i H3, jf. LL § 4.◄\n►Et interessentskab drev en virksomhed med industriel rådgivning. De to nuværende interessenter, der hver ejede 50 %, påtænkte at omdanne interessentskabet til et partnerselskab og i den forbindelse optage 4 kernemedarbejdere som partnere, således at to af de nye deltagere gennem deres kapitalselskaber hver ville få en ejerandel på 5 %, og to af de nye deltagere hver ville få en ejerandel på 10 %. De oprindelige ejere ville efter omdannelsen hver have en ejerandel på 35 %.\nSkatterådet kunne bekræfte, at ejerselskaberne i partnerselskabet, der henholdsvis ville have en ejerandel på 5 % og 10 %, var rette indkomstmodtagere i henhold til LL § 4, da de personer, der ejede selskaberne, efter en samlet vurdering kunne anses for selvstændigt erhvervsdrivende og derfor kunne drive erhvervsvirksomhed gennem et selskab.\nVed denne vurdering blev der bl.a. lagt vægt på, at alle 6 partnere ville være repræsenteret i bestyrelsen, hvor der blev truffet beslutning ved simpelt stemmeflertal. Endvidere kunne der ikke træffes beslutninger på generalforsamlingen uden tilslutning fra mindst én af de nye kapitalejere. Ved udtræden af partnerselskabet kunne partnerne helt eller delvist udtage værdien af deres andel af virksomhedens goodwill, og ingen af partnerne var hverken formelt eller reelt undergivet andres instruktionsbeføjelse. I tilfælde af underskud ville partnerne kunne blive tilpligtet helt eller delvis at tilbagebetale det løbende arbejdsvederlag, som de havde modtaget.\nSkatterådet bekræftede endvidere, at goodwill i virksomheden ved optagelse af de nye kapitalejere ville kunne fastsættes som 4 x EBIDA.◄\nEn skattepligtig var partner i et rådgivningspartnerselskab, hvori han via sit 100 % ejede holdingselskab (ApS) ejede 5-10 % af aktiekapitalen. I partnerselskabet var der i alt x aktionærer, hvoraf x ejede 5-10 % af aktiekapitalen, mens 2 aktionærer hver ejede over 30 % af aktiekapitalen.\nSkatterådet kunne derimod bekræfte, at den skattepligtige var rette indkomstmodtager til en løn på xx kr. om måneden, som han modtog for at arbejde for partnerselskabet. Skatterådet udtalte i den forbindelse, at den samlede vederlæggelse skulle opdeles i afkast og løn. Afkastet skulle beregnes som det forventede afkast af en investering med samme risikoprofil, som den foretagne investering. Den resterende del af vederlæggelsen skulle anses for løn. Den skattepligtiges løn skulle opgøres således, at der ud over den aftalte løn på xx kr. om måneden skulle medregnes de overskudsandele, der udbetaltes til den skattepligtiges holdingselskab, dog bortset fra det beløb af meget begrænset størrelse, der kunne anses for afkast af holdingselskabets investering.\nSkatterådet kunne endvidere bekræfte, at det faste beløb, der udbetaltes til den skattepligtige i form af løn, kunne behandles som A-indkomst, idet Skatterådet dog bemærkede, at den aftalte løn, kun udgjorde en del af hans samlede løn.\nSkatterådet kunne ikke bekræfte, at den skattepligtige kunne få stillet fri bil til rådighed af sit holdingselskab, således at dette gode blev beskattet som løn. Da der ingen aktivitet var i holdingselskabet, kunne holdingselskabet ikke vederlægge den skattepligtige med løn i form af fri bil, da det havde formodningen imod sig, at parter uden interessesammenfald indgår en aftale om løn for arbejde i et selskab uden aktivitet. Hvis holdingselskabet stillede fri bil til rådighed for den skattepligtige, ville det derfor blive betragtet som udbytte. Den skattepligtige skulle således beskattes af fri bil som personlig indkomst.\nEn skattepligtig var partner i et rådgivningspartnerselskab, hvori han via sit holdingselskab (ApS) ejede over 30 % af aktiekapitalen. I partnerselskabet var der i alt x aktionærer, hvoraf x ejede 5-10 % af aktiekapitalen, mens 2 aktionærer hver ejede over 30 % af aktiekapitalen.\nSkatterådet kunne yderligere bekræfte, at det faste beløb, der udbetales til den skattepligtige i form af løn, kunne behandles som A-indkomst, da vederlag for personligt arbejde i tjenesteforhold skal henregnes til A-indkomsten.\nEndelig kunne Skatterådet bekræfte, at den skattepligtige kunne få stillet fri bil til rådighed af sit holdingselskab, således at godet skulle beskattes som løn, idet holdingselskabet skulle anses for rette indkomstmodtager af de variable overskudsandele fra partnerselskabet. Spørger skulle beskattes af fri bil som personlig indkomst.\nSpørger var partner i partnerselskabet G1 P/S, der foruden Partnerselskabet havde 30 kapitalejere. Der blev indgået aftale om at fusionere G1 P/S med H1 P/S, således at H1 P/S blev det fortsættende selskab. 9 af partnerne i G1 P/S skulle være kapitalejere i H1 P/S og ville hver have en ejerandel på 3,67 %. De resterende 67 % af selskabskapitalen i H1 P/S ville være ejet af et anpartsselskab, der var en del af en international koncern.\nSpørger ønskede oplyst, om han som partner i H1 P/S kunne anses som selvstændigt erhvervsdrivende i henhold til LL § 4.\nPartnernes hæftelse blev beregnet på grundlag af det seneste års resultat i selskabet. For Spørgers vedkommende udgjorde andelen af resultatet for 2019 i alt ca. 8-20 mio. kr., hvilket svarer til en hæftelse på ca. 5-15 mio. kr.\nEfter en samlet vurdering, fandt Skatterådet, at Spørger skulle anses for lønmodtager, selv om han hæftede for et betydeligt beløb. Der blev lagt afgørende vægt på, at Spørgeren ikke havde reel indflydelse på de overordnede beslutninger i Selskabet, og på, at størrelsen af hans overskudsandel ensidigt blev bestemt af den internationale koncern, som anpartsselskabet var en del af.\nDet bindende svar er indbragt for Landsskatteretten.\nSpørger var ansat i en international koncern. Koncernen påtænkte at indskyde den danske del af virksomheden, der blev drevet i Dansk ApS i et P/S, og at tilbyde Spørger at blive medejer af Dansk P/S med en 10 % ejerandel. Dansk ApS ville eje de øvrige 80 % af andelene i P/S’et.\nSkatterådet kunne bekræfte, at Spørger, enten direkte eller via et af ham 100 % ejet selskab, kunne erhverve de 10 % af Dansk P/S til indre værdi uden beregning af goodwill.\nSkatterådet kunne også bekræfte, at senere erhververe ville kunne erhverve en andel i P/S til indre værdi uden beregning af goodwill. Skatterådet kunne bekræfte, at Spørger ville kunne anses for selvstændigt erhvervsdrivende ved erhvervelsen af en ejerandel på 10 % af P/S’et.\nDer var ved vurderingen lagt vægt på, at Spørger havde foretaget et indskud på mellem 1 og 2 mio. kr. i P/S’et, og at Spørger også havde en økonomisk risiko via sin investering i det ultimative moderselskab og dermed var medejer i Dansk ApS. Spørger var deltager i direktionen i P/S’et og havde via sin ejerandel i det bagvedliggende koncernselskab indflydelse på virksomhedens overordnede strategiske ledelse, da han deltog i koncernens øverste ledelse.\nSkatterådet afviste at besvare spørgsmålet om, hvorvidt det havde betydning, hvis ApS’et gjorde brug af en aftalebestemt ret til at opdele selskabet i aktieklasser.\nSpørger påtænkte at købe 51 % af Virksomhed I/S. Spørger ville købe andelen af den ene af de nuværende deltagere, Interessenten.\nInteressentskabet var etableret ved, at Interessenten havde solgt sin virksomhed til Kapitalinteressenten ApS, og de sammen havde stiftet interessentskabet, hvor Kapitalinteressenten ApS havde indskudt driften af virksomheden.\nKøbt goodwill og større aktiver var alene ejet af Kapitalinteressenten ApS, der stillede disse til rådighed for interessentskabet, mens oparbejdet goodwill efter starten af interessentskabet tilhørte interessentskabet.\nSkatterådet kunne bekræfte, at Spørger ville kunne anses for at være selvstændigt erhvervsdrivende, da Spørger ville få reel indflydelse på de overordnede beslutninger. Spørger havde købt en andel af den oparbejdede goodwill og havde en personlig og ubegrænset hæftelse for interessentskabets forpligtelser. Han havde derfor også en væsentlig økonomisk risiko.\nSpørger havde solgt sin virksomhed til et selskab, Kapitalinteressenten. Kapitalinteressenten var 100 % ejet af Selskabet A/S. Et af Spørger 100 % ejet selskab, Holdingselskabet og Kapitalinteressenten havde herefter etableret et interessentskab, hvori Kapitalinteressenten havde indskudt driften af den købte virksomhed. Goodwill og større aktiver var alene ejet af Kapitalinteressenten, der stillede disse til rådighed for interessentskabet mod betaling.\nSkatterådet kunne bekræfte, at Holdingselskabet, der oppebar resultatandel i henhold til interessentskabskontrakten, kunne anses som rette indkomstmodtager af overskud fra interessentskabet, da Spørger ansås for at have indflydelse på virksomhedens overordnede drift og havde en økonomisk risiko ved deltagelsen, idet Spørger havde ydet et efterstillet lån på 600.000 kr. til Holdingselskabet.\nSpørger var deltager i et partnerselskab. Spørger havde en ejerandel på 1/670 af den samlede aktiekapital i partnerselskabet.\nDet blev lagt til grund, at spørger skulle anses som lønmodtager efter LL § 4. Spørgsmålet i sagen var således alene, hvordan det samlede vederlag fra partnerselskabet skulle fordeles mellem løn og afkast af den foretagne investering i partnerselskabet.\nMarkedsværdien af spørgers aktier i partnerselskabet var pr. 1. januar 2019 ca. 1,5 mio. kr. og pr. 31. december 2019 ca. 1,2 mio. kr.\nSpørger modtog som kapitalejer i partnerselskabet en Basic Pay, der var fastsat efter spørgers kompetencer, en bonus, der var fastsat efter spørgers performance, og et udbytte, der afhang af det regnskabsmæssige resultat i partnerselskabet.\nEjerandelen og investeringens størrelse var parametre, der blev tillagt afgørende betydning, når det skulle vurderes, om virksomhedsordningenen kunne anvendes eller ej.\nSkatterådet fandt, at spørger kunne lade afkastet af virksomhedsandelen i partnerselskabet indgå i virksomhedsordningen, jf. LL § 4 sammenholdt med VSL § 1. Der var henset til, at aktieinvesteringens størrelse væsentligt oversteg investeringen i SKM2015.729.SR, ligesom ejerandelen var væsentlig større.\nSkatterådet kunne bekræfte, at den såkaldte CAPM-metode kunne anvendes til fastlæggelse af størrelsen af afkastet. Der blev i den forbindelse henvist til Skattestyrelsens vejledning "Transfer Pricing; kontrollerede transaktioner; værdiansættelse, serienummer E nr. 238" for anbefalinger til fastlæggelse af de forskellige faktorer ved opgørelsen af afkastkravet, der beroede på en konkret vurdering. Der var ikke lavet en nærmere gennemgang af repræsentantens opgørelse af afkastprocenten, der er en variabel i beregningen af afkastkravet, da dette ikke indgik i spørgsmålet.\nSkatterådet bekræftede, at afkastprocenten skulle opgøres årligt. Opgørelsen af afkastprocenten kunne, for de aktier, der havde været ejet i hele indkomståret, fastlægges primo indkomståret. For aktier, der løbende erhvervedes i løbet af et indkomstår, skulle afkastprocenten (for det år), opgøres på erhvervelsestidspunktet.\nAfkastet kunne opgøres med grundlag i markedsværdien af spørgers aktier i partnerselskabet med brug af afkastprocenten.\nDeltagerne i partnerselskabet købte og solgte andelene i partnerselskabet til markedsværdi.\nSpørger, der var et holdingselskab, ejede 300/1150, svarende til ca. 26,1 % af aktierne i et partnerselskab. Udover spørger var der 10 andre holdingselskaber, der ejede aktier i partnerselskabet. Alle holdingselskaber var 100 % ejede af de personer, der arbejdede i den revisionsvirksomhed, som partnerselskabet drev.\nPersonerne var enten "partnere", "seniorpartnere" eller "managing partnere". A var den ene af de to managing partnere i partnerselskabet. Den anden managing partner ejede ligesom A ca. 26,1 % af aktierne i partnerselskabet. Ud over de to managing partnere var der 8 partnere, der ejede 50/1150, svarende til ca. 4,4 % af aktierne, og en seniorpartner, der ejede 100/1150, svarende til ca. 8,7 % af aktierne i partnerselskabet.\nA hæftede med værdien af de aktier, som han gennem sit holdingselskab ejede i partnerselskabet. Kursværdien på hans aktier udgjorde i 2019 ca. 5 mio. kr. Desuden kunne han risikere, at hans holdingselskab ikke modtog udbytte, og at honoreringen for solgte timer helt eller delvist bortfaldt, hvis dette blev tilsagt af partnerselskabets økonomiske situation. Endvidere kunne hans holdingselskab - hvis bestyrelsen krævede det - risikere at skulle tilbagebetale vederlag i det omfang, som det var nødvendigt for at dække et faktisk eller forventet underskud i partnerselskabet.\nA havde en meget betydelige indflydelse i partnerselskabet, da han, som en af de to managing partnere som altovervejende hovedregel havde kompetence til at træffe de væsentlige beslutninger i partnerselskabet. A’s holdingselskab ejede 26,1 % af aktierne i partnerselskabet, og sammen med den anden managing partner havde han således stemmeflertal. Han havde endvidere indflydelse i kraft af, at han var direktør i partnerselskabet, ligesom han var medlem af selskabets bestyrelse.\nSkatterådets fandt, at A opfyldte begge hovedkriterier - indflydelse og økonomisk risiko - for at kunne anses for selvstændig erhvervsdrivende. Det var således Skatterådets opfattelse, at han, efter en samlet vurdering, skulle anses for at være selvstændig erhvervsdrivende.\nSpørger kunne derfor deltage i partnerselskabet via sit 100 % ejede holdingselskab, der således var rette indkomstmodtager af de resultatandele, der kunne henføres til holdingselskabet.\nSpørger, A’s holdingselskab, ejede 50/1150, svarende til ca. 4,4 % af aktierne i et partnerselskab. Udover spørger var der 10 andre holdingselskaber, der ejede aktier i partnerselskabet. Alle partnerholdingselskaber var 100% ejede af de personer, der arbejdede i den revisionsvirksomhed, som partnerselskabet drev. Personerne var enten "partnere", "seniorpartnere" eller "managing partnere". A var en af de 8 partnere i partnerselskabet, og ejede ligesom de øvrige partnere ca. 4.4 % af aktierne i partnerselskabet. De to managing partnere ejede hver ca. 26,1 % af aktierne i partnerselskabet, mens en seniorpartner ejede ca. 8,7 % af aktierne i partnerselskabet.\nA hæftede med værdien af de aktier, som han gennem sit partnerholdingselskab ejede i partnerselskabet. Kursværdien på hans aktier udgjorde pr. 30. juni 2019 ca. 1 mio. kr. Desuden kunne han risikere, at hans partnerholdingselskab ikke modtog udbytte, og at honorering for solgte timer helt eller delvis bortfaldt, hvis dette blev tilsagt af partnerselskabets økonomiske situation. Endvidere kunne hans partnerholdingselskab - hvis bestyrelsen forlangte det - risikere at skulle tilbagebetale vederlag i det omfang, det var nødvendigt for at dække et faktisk eller forventet underskud i partnerselskabet.\nA’s indflydelse var begrænset, da de to managing partnere som altovervejende hovedregel havde afgørende indflydelse på de væsentlige beslutninger, der blev truffet i partnerselskabet. A’s holdingselskab ejede ca. 4,4 % af aktierne i partnerselskabet, og hans indflydelse bestod hovedsageligt i at have stemme- og taleret på generalforsamlinger og partnermøder i partnerselskabet.\nSom en konsekvens af, at de to managing partnere i enighed og uden nærmere begrundelse kunne ophæve partnerkontrakterne, havde de instruktionsbeføjelser over de øvrige partnere, herunder A.\nDa lønmodtagere - modsat selvstændigt erhvervsdrivende - ikke kan drive deres virksomhed gennem et selskab, var det A personligt og ikke det af ham 100 % ejede holdingselskab, der var rette indkomstmodtager af de resultatandele, der henførtes til holdingselskabet.\nSpørger, A’s holdingselskab, ejede 100/1150, svarende til ca. 8,7 % af aktierne i et partnerselskab. Udover spørger var der 10 andre holdingselskaber, der ejede aktier i partnerselskabet. Alle holdingselskaber var 100 % ejede af de personer, der arbejdede i den revisionsvirksomhed, som partnerselskabet drev. Personerne var enten "partnere", "seniorpartnere" eller "managing partnere". A var seniorpartner. Der var 8 partnere i partnerselskabet, der hver ejede ca. 4,4 % af aktierne i partnerselskabet, mens de to managing partnere hver ejede hver ca. 26, 1 % af aktierne i partnerselskabet.\nA hæftede med værdien af de aktier, som han gennem sit holdingselskab ejede i partnerselskabet. Kursværdien af hans aktier udgjorde pr. 30. juni 2019 ca. 2 mio. kr. Desuden kunne han risikere, at hans partnerholdingselskab ikke modtog udbytte, og at honorering for solgte timer helt eller delvis bortfaldt, hvis dette tilsagdes af partnerselskabets økonomiske situation. Endvidere kunne hans partnerholdingselskab - hvis bestyrelsen forlangte det - risikere at skulle tilbagebetale vederlag i det omfang, som det var nødvendigt for at dække et faktisk eller forventet underskud i partnerselskabet.\nA’s indflydelse var begrænset, da de to managing partnere som altovervejende hovedregel havde afgørende indflydelse på de væsentlige beslutninger, der blev truffet i partnerselskabet. A’s holdingselskab ejede 8,7 % af aktierne i partnerselskabet, og hans indflydelse bestod hovedsageligt i at have stemme- og taleret på generalforsamlinger og partnermøder i partnerselskabet. Som en konsekvens af, at de to managing partnere i enighed og uden nærmere begrundelse kunne ophæve partnerkontrakterne, havde de instruktionsbeføjelser over de øvrige partnere, herunder A.\nDeltagelse i transparent selskab. Selvstændigt erhvervsdrivende\nSpørger påtænkte at købe 10 % af virksomhed I/S. Købet skulle foretages via det af ham 100 % ejede selskab, Spørger ApS.\nKøbet skulle omfatte 10 % af Virksomhed I/S. Desuden skulle spørger købe 10 % af goodwill og 10 % af driftsmidlerne, der skulle stilles til rådighed for Virksomhed I/S. Begge dele var ejet af de to nuværende interessenter i sameje via hver deres 100 % ejede selskab.\nSkatterådet kunne bekræfte, at Spørger ville kunne anses for selvstændigt erhvervsdrivende, hvis han havde købt andelen af Virksomhed I/S personligt, samtidig med køb af 10 % af goodwill og driftsmidler, der blev stillet til rådighed for Virksomhed I/S.\nDerfor kunne resultatet af deltagelsen placeres i et selskab, og dermed kunne Spørger ApS anses for rette indkomstmodtager af resultatet fra Virksomhed I/S, uanset om dette benævntes løn, overskud eller udbytte, og uanset om det blev udbetalt eller forblev indestående i I/S’et.\nLL § 4 - Deltagelse i transparent selskab. Selvstændigt erhvervsdrivende\nSkatterådet bekræftede, at spørger som deltager i A P/S måtte anses for selvstændigt erhvervsdrivende efter LL § 4. Spørgers overskudsandel i A P/S kunne derfor indgå i og beskattes i virksomhedsordningen.\nEfter en samlet vurdering af sagens faktiske forhold sammenholdt med de kriterier, der er anført i de særlige bemærkninger til LL § 4, var det Skatterådets opfattelse, at spørger mest nærliggende måtte anses for selvstændig erhvervsdrivende, fordi der var en række forhold, der mest tungtvejende talte for dette resultat.\nDer blev ved vurderingen lagt vægt på, at spørger måtte anses for kun at have en vis indflydelse i A P/S, men at dette kriterium ikke i sig selv var diskvalificerende for, at spørger kunne anses for selvstændigt erhvervsdrivende, hvis andre kriterier mere klart talte for dette resultat.\nSkatterådet lagde særlig vægt på, at spørgers vederlæggelse afhang af resultatet i A P/S, og at spørger som deltager i A P/S måtte anses for at have påtaget sig en økonomisk risiko, der størrelsesmæssigt måtte anses for usædvanlig i lønmodtagerforhold. Det var på denne baggrund Skatterådets opfattelse, at spørger efter en samlet konkret vurdering mest nærliggende måtte anses for at være selvstændigt erhvervsdrivende.\nSkatterådet fandt, at spørger som deltager i et partnerselskab måtte anses for selvstændigt erhvervsdrivende efter LL § 4, fordi spørger måtte anses for at have reel økonomisk risiko og indflydelse.\nSpørger kunne derfor anvende virksomhedsordningen i relation til den overskudsandel, som han modtog fra G1 P/S.\nSkatterådet fandt, at spørger som deltager i et partnerselskab var selvstændigt erhvervsdrivende.\nEfter en samlet vurdering af sagens faktiske forhold sammenholdt med de kriterier, der er anført i de særlige bemærkninger til LL § 4, var det Skatterådets opfattelse, at spørger mest nærliggende måtte anses for selvstændigt erhvervsdrivende, fordi der var en række forhold, der mest tungtvejende talte for dette resultat.\nDer blev ved vurderingen lagt vægt på, at spørger måtte anses for kun at have en vis indflydelse i G1 P/S, men at dette kriterium ikke i sig selv var diskvalificerende for, at spørger måtte anses for selvstændigt erhvervsdrivende, hvis andre kriterier mere klart talte for dette resultat.\nDer blev særligt lagt vægt på, at spørger havde påtaget sig en økonomisk risiko, der størrelsesmæssigt måtte anses for usædvanlig i lønmodtagerforhold.\nDet var på denne baggrund Skatterådets opfattelse, at spørger efter en samlet konkret vurdering mest nærliggende måtte anses for selvstændigt erhvervsdrivende. Spørger kunne derfor anvende virksomhedsordningen i relation til den overskudsandel, som han modtog fra G1 P/S.\nLL § 4 - Deltagelse i transparent selskab. Tandlæger anset for lønmodtagere\nSkatterådet fandt, at spørgerne som deltagere i G1 I/S måtte anses for lønmodtagere efter LL § 4.\nEfter en samlet vurdering af sagens faktiske forhold sammenholdt med kriterierne, der er anført i de særlige bemærkninger til LL 4, var det Skatterådets opfattelse, at spørgerne måtte anses for lønmodtagere, fordi der var en række forhold, der mest tungtvejende talte for dette resultat.\nDet var Skatterådets opfattelse, at spørgerne ikke kunne anses for at have reel indflydelse på de overordnede beslutninger i interessentskabet, og at spørgerne måtte anses for at være underlagt hovedinteressentens instruktionsbeføjelse.\nEndelig var det Skatterådets opfattelse, at spørgernes vederlæggelse i al væsentlighed svarede til den aflønningsform, der gælder for almindeligt privatansatte tandlæger.\nLL § 4 - Deltagelse i transparent selskab. Lønmodtager. ApS ikke rette indkomstmodtager\nSkatterådet kunne ikke bekræfte, at spørger kunne anses for selvstændigt erhvervsdrivende ved deltagelse i partnerselskabet, hvorfor H1 ApS ikke kunne anses for rette indkomstmodtager af overskudsandele fra partnerselskabet.\nDer blev ved den konkrete vurdering af sagens faktiske forhold og kriterierne anført i bemærkningerne til LL § 4 lagt vægt på, at den anvendte vederlagsmodel, som havde karakter af et garanteret minimumsvederlag, talte afgørende imod, at Spørger kunne kvalificeres som selvstændigt erhvervsdrivende. Der blev endvidere lagt vægt på, at spørgers indflydelse i partnerselskabet var væsentligt begrænset af, at partnerselskabet primært ville være ejet og ledet af én deltager med en ejerandel på 70 pct.\nSpørger påtænkte at oprette et partnerselskab, hvori der skulle indskydes aktiviteterne fra Selskab ApS, som spørger ejede 100 %. Spørger ville personligt komme til at eje 10 % af partnerselskabet, mens Holding ApS skulle eje de 90 %. Holding ApS ville desuden komme til at eje 100 % af det anpartsselskab, der skulle være komplementar i partnerselskabet. Spørger ville eje 100 % af anpartskapitalen i Holding ApS.\nSkatterådet kunne bekræfte, at Spørger ville kunne anses for at være selvstændigt erhvervsdrivende vedrørende sin deltagelse i partnerselskabet.\nSkatterådet kunne også bekræfte, at henholdsvis spørger og Holding ApS ville være rette indkomstmodtagere af overskuddet fra partnerselskabet.\nSkatterådet kunne bekræfte, at den del af overskuddet, der tilgik spørger personligt, kunne vælges beskattet efter virksomhedsordningen, og den del af overskuddet, der tilgik Holding ApS ville blive beskattet som selskabsindkomst.\nLL § 4 - Deltagelse i transparent selskab. Deltagers ApS blev anset for rette indkomstmodtager.\nSpørgeren påtænkte at deltage som partner i en virksomhed, et P/S, via et af ham 100 % ejet selskab, 1 ApS. Spørger ville blive en af otte deltagere, der alle ville have en lige stor ejerandel af P/S´et.\nSkatterådet kunne bekræfte, at spørger ville være blevet anset for selvstændigt erhvervsdrivende, hvis han personligt havde været deltager i P/S´et.\nSom følge heraf ville det være 1 ApS, der ville blive rette indkomstmodtager af andelen af resultatet fra partnerselskabet, uanset om denne blev benævnt honorar eller overskudsandel/udbytte.\nLL § 4 - Deltagelse i transparent selskab. Kapitalejerselskab som deltager i partnerselskab anset for rette indkomstmodtager\nEn deltager i et partnerselskab ønskede at overdrage sin partnerselskabsandel til et af ham 100 % ejet selskab.\nPartnerselskabsandelen var oprindeligt købt uden beregning af goodwill, men partneren ønskede at overdrage andelen til sit selskab uden beregning af goodwill.\nSkatterådet bekræftede, at overdragelsen af den ideelle andel af partnerselskabet til et af ham 100 % ejet selskab kunne ske uden beregning af goodwill.\nSkatterådet kunne også bekræfte, at partneren, i forhold til LL § 4, kunne anses for selvstændigt erhvervsdrivende, og at det af ham 100 % ejede selskab dermed efter overdragelsen af andelen kunne anses for at være rette indkomstmodtager vedrørende overskuddet af partnerselskabet.\nLL § 4 - Deltagelse i transparent selskab. Kapitalejerselskab som deltager i P/S blev anset for rette indkomstmodtager\nRådet fandt, at hvis spørger havde været personlig deltager i G1 P/S, ville han have været selvstændigt erhvervsdrivende, jf. LL § 4 . Han kunne derfor udøve aktiviteten i selskabsform og lade overskudsandelen beskatte i selskabet.\nLL § 4 - Deltagelse i transparent selskab. Holdingselskab som deltager i P/S blev anset for rette indkomstmodtager\nSammenlign med afgørelsen i SKM2018.579.SR, hvor spørger ikke blev anset for selvstændigt erhvervsdrivende.\nLL § 4 - Deltagelse i transparent selskab. Deltager i P/S blev anset for lønmodtager - deltagerens selskab ville derfor ikke kunne være rette indkomstmodtager.\nSammenlign med afgørelsen i SKM2018.580.SR, hvor spørger blev anset for selvstændigt erhvervsdrivende, der kunne drive aktiviteten i selskabsform.\nLL § 4 - Deltagelse i transparent selskab. ApS var rette indkomstmodtager af indkomst fra to interessentskaber\nSkatterådet bekræftede over for spørger og hans helejede ApS (Spørger ApS), at selskabet - også efter indførelsen af LL § 4 - kunne anses for rette indkomstmodtager af driftsresultaterne fra interessentskaberne Virksomhed 1 I/S og Virksomhed 2 I/S\nPå den baggrund kunne virksomheden drives i selskabsform, og derfor blev Spørger ApS anses for rette indkomstmodtager af resultaterne fra interessentskaberne.\nVirksomhed 1 I/S var dannet ved, at Spørger ApS havde købt 20 pct. af den af Virksomhed ApS drevne virksomhed for et mindre millionbeløb. I denne sag havde aftalekomplekset omkring overdragelser af virksomhedsandele og indgåelse af interessentskabskontrakter en sådan indbyrdes sammenhæng, at købsprisen ved dannelsen af Virksomhed 1 I/S efter Skattestyrelsens opfattelse var egnet til at påvirke den konkrete vurdering af spørgers økonomiske risiko i relation til begge interessentskaber.


Den Bedste Tremmeseng i 2021 | Find Hold\nAltmuligt > Tremmesenge\nDen bedste tremmeseng i 2021\nAlle tremmesengene herunder kan købes hos Amazon og flere andre butikker. Hvis du klikker på et link og køber noget, så kan jeg tjene en mindre kommision. Min kommision ændrer ikke den pris du betaler.\nVi har kigget på en hel del anmeldelser for 3 forskellige tremmesenge. Den bedste tremmeseng er Leander Classic Grå. Hvorfor den er den bedste tremmeseng ser vi nærmere på lidt længere nede på denne side.\nLeander Classic Grå\n🥇 den bedst anmeldte tremmeseng\n5999 DKK hos Coop\nHar du plads nok\nDen bedst anmeldte tremmeseng\nNæste uanset hvad du skal købe nyt af, så er det en rigtigt god at sammenligne anmeldelser på nettet inden du vælger en model. Det gælder selvfølgelig også for tremmeseng, så derfor har vi valgt en hel del tremmesenge som hver og en får særdeles gode anmeldelser på nettet.\nEfter at have fundet de mange tremmesenge satte vi sparket vores robot i gang med at finde anmeldelser rundt omkring på nettet, så vi har kunne sammenligne de mange anmeldelser og lave denne top 3 liste med de bedste tremmesenge👍\nVi har også set på hvilke features modellerne har, samt hvad modellerne koster i udvalgte butikker. Derved kan du få det bedste tremmeseng til en rigtig god pris👍\nNår det er tid til at finde en tremmeseng, så bør du lige huske at være opmærksom på om du har pladsen til den. Det er nemlig ikke sådan at alle tremmesenge er lige store.\nSådan har vi fundet den bedste tremmeseng\nFor at finde frem til den allerbedste tremmeseng har vi udvalgt 3 forskellige tremmesenge.\nEfter vi har udvalgt tremmesengene har robotten fundet 25 anmeldelser. Takket være de mange anmeldelser har vi kunne finde frem til den bedst anmeldte model.\nDet er værd at bemærke at vi ikke selv tester nogen af modellerne. I stedet har vi haft som mål at finde data fra en hel del anmeldelser. På den måde kan du se hvad hovedparten af anmelderne synes er den bedste tremmeseng.\nDerved behøver du ikke vælge model udfra hvad en eller to tilfældige anmeldere mener. I stedet, så får du mulighed for at vælge tremmeseng udfra hvad en hel del anmeldere mener er bedst.\nDen bedst anmeldte tremmeseng er Leander Classic Grå. Lige nu står den til 5999 DKK hos Coop. På trods af en får gode anmeldelser, så må den siges at være en lille smule dyr tremmeseng. Prisen ligger nemlig lidt over gennemsnitsprisen for de viste tremmesenge.\nHelt usædvanlige 100% af anmeldelserne af Leander Classic Grå er på 4 eller 5 stjerner.\nHvis budgettet ikke er voldsomt stort så kan du overveje Manis-h Hvid. Den står lige nu til 2499 DKK hos Coop.\n🥈 den bedst anmeldte billige tremmeseng\n🥉 den billigste tremmeseng\n2499 DKK hos Coop\nRet vilde 100% af anmeldelserne af Manis-h Hvid er på 4+ ud af 5 stjerner.\nBeslutter du dig for at købe den billige Manis-h Hvid fremfor modellen ovenfor, så sparer du lige nu 3500 DKK. I kolde procenter er det ensbetydende med at du sparer 58%.\nUanset den store besparelse, så skal du lige minde dig selv om at der jo ikke er tale om samme tremmeseng.\nSåfremt vi tager og sammenligner den bedste tremmeseng med de andre modeller, så kan vi udfra alle anmeldelserne lave diagrammet lidt længere nede. Som du ret klart kan se, så er Leander Classic Grå noget bedre anmeldt end de andre tremmeseng modeller. Leander Classic Grå er de blå barer, mens gennemsnittet for alle tremmesengene er de grå.\nDen billigere model Manis-h Hvid er også noget bedre end gennemsnittet for alle tremmesengene. Se blot diagrammet lidt længere nede (Manis-h Hvid er her de blå barer).\nDet er ikke blot indefor tremmesenge at Leander klarer sig godt. Mærket gør det også godt indefor produkter som højstole, tremmesenge, puslepuder og vugger.\nDen allerbedste billige model kommer fra Manis-h.\nManis-h klarer sig på samme måde som Leander også virkeligt godt indefor andre kategorier. For Manis-h fx. kategorier som højstole, tremmesenge, puslepuder og vugger.\nUdover den bedste tremmeseng ovenfor, så findes der selvfølgelig også en sjat andre fremragende tremmesenge. De modeller kigger vi lidt nærmere på nu. Det kan jo være at en af de modeller vi kigger nærmere på nu er det bedste valg for dig. Fx. hvis du slet ikke lide tremmesengene herover.\nFor de viste modeller viser vi også den bedste pris vi har kunne finde frem til i en dansk online butik👍\nLige udenfor de allerbedste tremmesenge har vi Flexa Baby. Den får hele 4.6 ud af 5 stjerner. Vi har helt usædvanlige 100% af anmeldelserne på 4 eller 5 stjerner.\nDen er for tiden til den bedste pris hos Coop, hvor den står til 4346 DKK.\nDe bedst anmeldte modeller. Fremragende elevationssenge fra 5999 DKK.\nAlle de bedst anmeldte kontinentalseng modeller. Fremragende kontinentalsenge til priser fra 7499 DKK.\nAlle de allerbedste modeller. Fremragende rejsesenge til priser fra 110 DKK.\nDe bedst anmeldte modeller. Fremragende sovesofaer fra 2499 DKK.\nAlle de bedst anmeldte weekendseng modeller. Fremragende weekendsenge til priser fra 400 DKK.\nAlle de allerbedste modeller. Fremragende gæstesenge til priser fra 318 DKK.\nDe bedst anmeldte modeller. Fremragende juniorsenge fra 190 DKK.\nAlle de bedst anmeldte køjeseng modeller. Fremragende køjesenge til priser fra 2698 DKK.\nAlle de allerbedste modeller. Fremragende børnesenge til priser fra 799 DKK.


Spiseværksted skal hjælpe et stigende antal unge med spiseforstyrrelser | Nordjylland | DR\nSpiseværksted skal hjælpe et stigende antal unge med spiseforstyrrelser\nMåltidsfællesskaber og undervisning skal hjælpe unge og deres familier med at tackle spiseforstyrrelser i Nordjylland.\nSærligt unge piger lider i stigende grad af spiseforstyrrelser, der kræver behandling. (Foto: Ida Guldbæk Arentsen © Scanpix)\n11. apr. 2018 kl. 14.12\nNår børn og unge rammes af spiseforstyrrelser, rammer det ikke blot den enkelte men hele familien.\nI Region Nordjylland forsøger man nu at tage hånd om det ved hjælp af såkaldte spiseværksteder, hvor den unge sammen med de pårørende får hjælp til at tackle problemerne rundt om spisebordet.\n'Landsforeningen mod spiseforstyrrelser og selvskade' vurderer, at omkring 75.000 personer lider af en spiseforstyrrelse. Heraf vurderes 5.000 at lide af anoreksi, 30.000 af bulimi og 40.000 af tvangsoverspisning. Anoreksi er den type af spiseforstyrrelse, der oftest giver anledning til behandling i psykiatrien og i sygehusvæsenet.\n- Det kan blive vældigt krampagtigt, hvis forældrene hele tiden sidder og kigger ned i den unge eller barnets tallerken og venter på, at de spiser, fortæller ledende overlæge ved børne- og ungdomspsykiatrien i Region Nordjylland, Michala Høgsgaard.\n"...jeg fik bekræftet, at det var OK at spise den mængde mad, der lå på min tallerken."\nCharlotte Geisler, 31 år\n- Det der er helt specielt ved det her er, at der sidder nogen sammen med familier og guider dem til, hvordan de støtter barnet eller den unge bedst muligt i en spisesituation, siger hun.\nSpiseværkstederne i Nordjylland er endnu på tegnebrættet, men de tager udgangspunkt i gode erfaringer fra Region Midtjylland, hvor man har arbejdet ud fra en lignende metode.\nEn af dem, der har prøvet effekten af det, er den 31-årige Charlotte Geisler.\nDa hun var 17 år gammel, blev hun ramt af anoreksi og tabte i nærheden af 40 kilo, så hun på et tidspunkt ikke vejede mere end 37 kilo.\n- Det blev jeg meget, meget syg af, fortæller hun i dag.\nSpiseforstyrrelsen hang ved, indtil hun var midt i 20’erne, og undervejs fik hun sammen med andre typer af behandling også tilbudt samspisning, hvor hun og hendes kæreste fik besøg af en sygeplejerske, som de spiste sammen med.\nSygeplejersken var med ved madlavningen for at sikre, at Charlotte Geisler ikke veg uden om alle de fedtstoffer, der er nødvendige for kroppen, og hun var også med ved spisningen, hvor hun kunne stå til rådighed undervejs.\n- Det skulle foregå meget naturligt. Vi skulle snakke om helt almindelige ting, og så var hun der til at støtte op, hvis der opstod konflikter eller andre problematikker under måltidet, fortæller Charlotte Geisler.\n- Samspisning hjalp mig under måltidet, og jeg fik bekræftet, at det var OK at spise den mængde mad, der lå på min tallerken, siger hun.\nEn udfordrende øvelse\nCharlotte Geisler var generelt glad for tilbuddet, og hun er sikker på, at det også kan være en hjælp for de pårørende i situationen.\nI hendes tilfælde skete sygeplejerskebesøget dog kun én gang om ugen, og hun er bekymret for, hvordan nogle piger vil reagere på at skulle spise sammen med andre, der også lider af anoreksi eller lignende.\n- Det at skal sidde og spise sammen med andre med spiseforstyrrelser er rigtig svært, fordi man som person også spejler sig i hinanden i forhold til, hvem der er tyndest, hvem der spiser mindst og hvem der vejer mindst, siger hun.\nVed børne- og ungdomspsykiatrien i Region Nordjylland er man bevidste om netop de udfordringer.\nDerfor er det vigtigt, at man tager udgangspunkt i den enkelte familie og den enkelte person med spiseforstyrrelse, og hvor langt de er i deres behandling, forklarer Michala Høgsgaard.\n- Det er ikke spiseværkstedet, man skal starte med, når de unge kommer i behandling. Det vil de slet ikke kunne holde ud, siger hun.\n- Men det kan hjælpe dem og familien til at forstå, at de ikke er de eneste med de her problemer.\nHos 'Landsforeningen mod spiseforstyrrelser og selvskade' ser man positivt på idéen.\n- Det kan ikke forhindre længere ventelister, men det kan gøre, at kvaliteten af de ambulante forhandlingsforløb for unge og pårørende bliver højere, siger generalsekretær Steen Ledsager.\nRegion Nordjylland har søgt om fire millioner kroner fra regeringens satspuljemidler til projektet. Hvis ansøgningen bliver godkendt, så skal spiseværkstedet i første omgang køre frem til 2021.


6 Uger Med Guds Barmhjertighed Af Kevin Perrotta → Køb bogen billigt her\n6 Uger Med Guds Barmhjertighed - Kevin Perrotta - Bog\nFind gode råd til en bibelgruppe inklusiv ledertips på www. pastoralcentret. dk/6uger\nFakta om 6 Uger Med Guds Barmhjertighed\nBarmhjertighed, Lukasevangeliet, Bibelstudium, Bibelkreds, Bibelgruppe, 6 Uger Med Guds Barmhjertighed, Bøger, Bog\nVed handel på nettet er det kolossal vigtigt, at sikkerheden er up-to-date, og derfor er det et område, vi har stor fokus på. Med NETS godkendelse af vores løsning for online betaling, har vi opnået den bedste garanti for, at sikkerheden bag din betaling online er i top. Så når du køber og foretager betaling online hos Gucca, er det sikkert.\nGucca giver 30 dages fuld returret, helt uafhængig af hvilken type vare du har købt hos os. Såfremt du skulle fortryde købet, og ikke ønsker at beholde din vare, så returnerer du blot din vare, og vi refunderer dine penge. Inden du returnerer dit produkt, så har du altid mulighed for at tage kontakt til os, såfremt du har spørgsmål eller er i tvivl.\nAt du som kunde får leveret dit produkt både sikkert og hurtigt, er essentielt for os. Du har din vare i hænderne indenfor 1-2 hverdage, såfremt den er på lager. Der vil aldrig være tvivl om lagerstatus, for det fremgår inden, du foretager en bestilling. Er du fortsat i tvivl om enten leveringstid eller et produkts lagerstatus, så kontakt os.\nNår du handler hos Gucca, så tilbyder vi dig at vælge blandt flere forskellige former for betaling. Den betalingsform der passer dig bedst, er naturligvis den du bør gøre brug af. Du handler altid sikkert og trygt, lige meget hvilken af vores betalingsmetoder du benytter. Se hvilke betalingsmuligheder du har hvis du benytter linket. Vær opmærksom på, at betalingskort har den fordel, at det først er på dagen hvor vi afsender varen, at pengene hæves fra din konto.\nHvis der opstår spørgsmål eller problemer, når du besøger vores shop, er du naturligvis altid velkommen til at tage kontakt til os. Bemærk at vi er åben for henvendelser mellem 10-15 på hverdage, og vi er klar på e-mailen eller ved telefonen til at give dig kompetent hjælp i godt humør og med et smil på læben.\nDu har selvfølgelig mulighed for at spore din ordre, når du køber hos os. Du kan logge ind på din personlige ordreside, så snart købet er færdiggjort. Du kan se, hvornår vi sender dine produkter, på din personlige ordreside. Når vi har sendt dit produkt, vil du i samme øjeblik modtage en mail fra os.\nDin anmeldelse af 6 Uger Med Guds Barmhjertighed\nproduct_stock_no product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_bog path_bog_forside path_bog_bøger path_bog_religionogfilosofi path_bog_6ugermedgudsbarmhjertighed


Skab et romantisk look i din stue - Informationsguiden.dk\nDer er mange, der elsker den romantiske stil, og det betyder, at de fylder deres stue med bløde materialer, masser af blomster og store lysestager. Det er nemlig alt sammen noget, der emmer af romantik, hygge og komfort. Derudover er nuancerne lyse, og alle nisgenstande er valgt uden at virke for minimalistiske og moderne.\nEr det sådan, du har valgt at indrette din stue? Så kan det være, at du har svært ved at finde ud af, hvilke gardiner der passer ind. Og derfor bør du tage et kig på rullegardiner – de kan være det rette valg for dig.\nEr det for tungt med almindelige gardiner?\nDer er mange, der mener, at det rette valg ville være de traditionelle og almindelige gardiner, som går fra gulv til loft – og det er måske også rigtig nok. Men for mange kan de også blive for meget, og de kan hurtigt komme til at virke meget tunge både at se på og at have med at gøre. Derfor er det bedre at finde en middelvej, som for eksempel kan være et rullegardin.\nHer er der nemlig tale om et meget simpelt gardin, du kan få i den farve, der passer bedst hjem til dig.\nKøb rullegardiner online\nNår du ruller det ned, giver det dig den afskærmning, som du har behov for, alt imens det ikke kommer til at forstyrre din romantiske indretning og virke for bastant hertil. Derudover kan du bringe det væk, når det er oppe, hvorfor det ej heller vil agere blikfang, når der ikke er behov for, at det er rullet for.\nDerudover er det et gardin, der er let at have med at gøre, nemt at rengøre og billigt at anskaffe sig – især hvis du vælger at købe det online. Tag derfor et kig på dine mange muligheder allerede i dag.