Temadrøftelse - Landbomuseet Kolding - frivillighed og fremtidsplaner\nLandbomuseet Kolding er placeret på gården Brødsgaard nordvest for Harte. Landbomuseet drives udelukkende af frivillige, og i løbet af året er ca. 70 personer aktive.\nFrivillige fra Landbomuseet fortæller på mødet om, hvordan der arbejdes med frivillighed i forbindelse med Landbomuseet samt om deres ønsker og planer for Landbomuseets fremtid.\nLandbomuseet fungerer samtidig som hotspot i Kommunens outdoorstrategi. Stedet er således udgangspunkt for både organiserede og ikke organiserede friluftsaktiviteter i skovene og på naturarealer tæt på Landbomuseet.\nDer er gennem en årrække arbejdet med at udvikle Landbomuseet og arealerne omkring at skabe bedre grundlag for aktiviteter og oplevelser og herunder at udvikle sammenhængen med Harte by og dens borgere.\nVia en række workshops med de mange forskellige interessenter og økonomisk tilskud fra Landsbypuljen, er der netop nu ved at blive udarbejdet en ny udviklingsplan for Landbomuseet og arealerne i nærheden. På mødet vil rådgiver på planen Signe Moos præsentere planen og processen omkring dens udarbejdelse.\nTemapræsentationen afsluttes med en kort rundvisning på Landbomuseet.\nLandbomuseet Kolding er placeret på gården Brødsgaard nordvest for Harte. Landbomuseet drives udelukkende af frivillige. I løbet af året er ca. 70 personer aktive med bl.a. vagter i åbningstiden, rundvisning ved besøg af grupper, rengøring, græsslåning, kaffebrygning og meget mere.\nØkonomisk klarer Landbomuseet sig via et kommunalt tilskud på 50.000 kr. årligt samt via bl.a. entreindtægter, udlejning af forskellige faciliteter som grillhytte, krolfbaner og lokaler.\nLandbomuseet blev - i samarbejde mellem Kolding Kommune, det daværende Haderslev Statsskovdistrikt og bestyrelsen for Elbæksamlingen - placeret på Brødsgaard.\nBrødsgaard er hovedgården i statsskovområdet Harte Skov, og målet var at skabe sammenhæng mellem museum og de rekreative muligheder, naturoplevelser og gamle landbrugsdrift, som området kunne byde på.\nMuseets genstande er bygget op omkring Johannes Elbæks private samling, som i 2005 blev overdraget til en selvejende institution, som skulle drive og videreudvikle Landbomuseet. Samlingen består i dag af ca. 2.500 dele.\nPå mødet vil Otto Krogh og Morten Wagner fra Landbomuseets bestyrelse fortælle om museet, de forskellige gøremål og arrangementer og om organisering af de mange frivillige samt om deres ønsker og planer for Landbomuseets fremtid.\nLandbomuseet fungerer samtidig som hotspot i Kommunens outdoorstrategi. Stedet er således udgangspunkt for både organiserede og ikke organiserede friluftsaktiviteter i bygningerne, skovene og på naturarealer tæt på Landbomuseet.\nAf større tilbagevendende arrangementer på og omkring Landbomuseet kan nævnes ”Dyr på græs” i starten af maj, ”Høslætdag” i juni, ”Veteranudstilling & Kræmmermarked” i august, ”Efterårsdage” i efterårsferien og den anden weekend i december afholder Landbomuseet det traditionelle ”Julemarked”. En del af disse arrangementer afholdes i tæt samarbejde med Kolding Kommune.\nHelhedsplan for museet og området\nDer er gennem årene opstået mange idéer om at udvikle Landbomuseet og arealerne rundt omkring, at skabe bedre grundlag for aktiviteter og oplevelser og herunder at udvikle den rekreative sammenhæng med oplandet og Harte by og dens borgere. Landbomuseets bestyrelse søgte derfor Landsbypuljen om støtte til at udvikle en helhedsplan for museet og området.\nArbejdet blev igangsat i 2017 med nedsættelse af en arbejdsgruppe bestående af bestyrelsesrepræsentanter, rådgiver og landsbykoordinator. Der blev herudover nedsat en følgegruppe med Naturstyrelsens skovfoged, Kolding Kommunes naturvejleder, lærere fra Harte Skole og en medarbejder fra kulturområdet.\nI forløbet er der afviklet en workshop for alle interessenter, naboer og frivillige, og der har været møde i den nedsatte styregruppe, hvor bl.a. statsskovrider og miljøchef er medlemmer.\nPå udvalgsmødet vil rådgiver, landskabsarkitekt Signe Moos, fremlægge helhedsplanen for Landbomuseet og det omkringliggende landskab og kort fortælle om tilblivelsesprocessen og det videre forløb.\nFormandsbeslutning - Udsættelse af Landsbykonference 2018 til 2019\nLandsbykonferencen er planlagt til at blive afholdt den 27. oktober 2018 i Arena Syd.\nRegion Syddanmark har i juni 2018 tilkendegivet, at deres økonomiske tilsagn til arrangementet bliver væsentligt mindre end forventet. Arrangementet vil derfor ikke kunne gennemføres som planlagt.\nForvaltningen foreslår at udsætte konferencen til foråret 2019, så det kan afklares, om ambitionsniveauet kan fastholdes, eller der skal afvikles et mere lokalt arrangement.\nat Landsbykonferencen udsættes til foråret 2019.\nFormanden for Lokaldemokratiudvalget godkendte den 4. juli 2018 by- og udviklingsdirektørens forslag i henhold til § 22, st. 2 i lov om kommunernes styrelse.\nLokaldemokratiudvalget tog den af formanden trufne beslutning til efterretning.\nLandsbykonferencen er planlagt til den 27. oktober 2018.\nDer er i 2016 indgået et samarbejde med Region Syddanmark og Landdistrikternes Fællesråd foruden LandsbyForum omkring planlægning og afvikling af arrangementet.\nPlanlægningen af Landsbykonferencen har stået på i mere end et år ud fra en finansieringsaftale på 250.000 kr. fra både Region Syddanmark og Kolding Kommune, i alt 500.000 kr.\nRegion Syddanmark har i juni 2018 tilkendegivet, at deres økonomiske tilsagn til arrangementet bliver væsentligt mindre end forventet – 30.000 kr. mod oprindeligt 250.000 kr. Arrangementet vil derfor ikke kunne gennemføres som planlagt.\nBåde Kolding Kommune og LandsbyForum har et klart ønske om at fastholde ambitionen om et tværkommunalt arrangement og finder det ikke hensigtsmæssigt at afholde et regionalt setup, hvor der er stor forskel i det finansielle beløb fra henholdsvis kommune og region. Forvaltningen og formanden for Lokaldemokratiudvalget vil derfor kontakte Region Syddanmark for at se på muligheder for at ændre tilsagnet.\nHvis arrangementet skal fastholdes til 27. oktober 2018, skal der allerede nu laves endelige reservationer og aftaler med oplægsholdere. Kolding Kommune har på nuværende tidspunkt 170.000 kr. tilbage til afholdelse af konferencen, men da den samlede økonomiske situation er uklar, anbefaler forvaltningen, at Landsbykonferencen udsættes til foråret 2019, så det kan blive afklaret, om ambitionsniveauet kan fastholdes, eller der skal afvikles et mere lokalt arrangement.\nInddragelse af udviklingsråd/lokalråd\nUdvalgsformand Ole Alsted (V) har på vegne af Venstre fremsat forslag om at få belyst, hvordan der sker bedst mulig inddragelse og aktivering af de lokale udviklingsråd/lokalråd i de vigtige beslutninger, der vedrører deres lokalområder.\nat udvalget drøfter det af Ole Alsted (V) fremsatte forslag.\nForslaget blev drøftet. Det blev besluttet, at forslaget indgår som input til politikudviklingsprocessen i udvalget - og at der optages dialog med Lunderskov Lokalråd og Forum Christiansfeld for en nærmere drøftelse af forslaget.\nUdvalgsformand Ole Alsted (V) har på vegne af Venstre fremsat følgende forslag:\n”Venstre ønsker at få belyst, hvordan vi bedst inddrager og aktiverer de lokale udviklingsråd/lokalråd i de vigtige beslutninger, der vedrører deres lokalområde.\nÅrsagen til ønsket om at sætte fokus på denne sag er blandt andet de seneste sager omkring udvikling af Storegade i Lunderskov og omfartsvejen ved Nr. Bjert.\nFormålet skal være, at vi sikrer lokalrådenes input inden der træffes beslutninger, uden at denne proces bliver en hæmsko eller forsinkende for arbejdet.\nVi er samtidig nysgerrige på, hvordan vi sikrer, at de valgte personer er repræsentativt dækkende for lokalområderne. Vi ønsker at sikre, at lokalrådene arbejder inddragende med det område, de repræsenterer, og efterfølgende står ved de valgte beslutninger.\nSom et konkret tiltag foreslår vi, at der i regi af Lokaldemokratiudvalget optages dialog med udvalgte lokalråd med henblik på en drøftelse og forventningsafstemning af, hvad vi kan forvente af et lokalråd og hvilke forpligtelser der er.\nDet kunne være fint med en oversigt over vores nuværende udviklingsråd/lokalråd og hvad der i dag repræsenterer området.\nOvenstående er gældende for både landsbyer, centerbyer og bydele.”\nUdpegning af kontaktperson til Den Selvejende Institution Vonsild Forsamlingshus\nBestyrelsen for Den Selvejende Institution Vonsild Forsamlingshus hører under Lokaldemokratiudvalgets ressortområde.\nat der udpeges en kontaktperson til bestyrelsen for Den Selvejende Institution Vonsild Forsamlingshus.\nEea Haldan Vestergaard blev udpeget som kontaktperson til bestyrelsen for Den Selvejende Institution Vonsild Forsamlingshus.\nBestyrelsen for Den Selvejende Institution Vonsild Forsamlingshus har henvendt sig til By- og Udviklingsforvaltningen for at få oplyst, hvem Byrådet har udpeget som kontaktperson til bestyrelsen for den nuværende byrådsperiode.\nByrådet besluttede i 2014, at der skal udpeges kontaktpersoner til en række foreninger og institutioner, og at den konkrete udpegning skal foretages af det stående udvalg, som den enkelte bestyrelse ressortmæssigt hører under.\nVed konstitueringsaftalen i december 2017 blev det aftalt, at der skal udpeges en kontaktperson fra partiet Venstre til bestyrelsen for Den Selvejende Institution Vonsild Forsamlingshus.\nBestyrelsen for Den Selvejende Institution Vonsild Forsamlingshus hører, dels jf. styrelsesvedtægten og dels naturligt, ressortmæssigt til Lokaldemokratiudvalget, hvorfor det er Lokaldemokratiudvalget, der skal foretage den endelige udpegning.\nHalvøplan for Stenderuphalvøen\nI forbindelse med dialog med borgerne på Stenderuphalvøen har der vist sig et stort ønske om at få udarbejdet en halvøplan for Stenderuphalvøen.\nBaggrunden for ønsket er, at udviklingen har ført til et behov for at definere Stenderuphalvøens rolle på en måde, der svarer til de udfordringer og muligheder, området står over for.\nEn halvøplan kan opsamle og prioritere nye konkrete idéer til, hvordan området kan udvikles på den kortere og lidt længere bane for at kunne understøtte bosætning og det gode liv.\nDet vurderes, at der med fordel kan tilknyttes en ekstern rådgiver til at gennemføre og facilitere udarbejdelsen af halvøplanen, efter samme overordnede model og inddragende proces, som blev anvendt i forbindelse med udarbejdelse af borgerplanerne for henholdsvis Vamdrup og Lunderskov. Omkostningerne til processen og herunder vederlag til en ekstern rådgiver vurderes at beløbe sig til 250.000 kr.\nat udvalget drøfter forslaget om udarbejdelse af en halvøplan for Stenderuphalvøen og tager stilling til, om der skal fremsendes et ændringsforslag til budgetforhandlingerne 2019.\nUdvalget besluttede, at ændringsforslaget til budget 2019 ikke fremsendes, men at der tages dialog med Kontaktforum om mulighederne for at prioritere opstart af en landsbyfællesskabsplan for Stenderuphalvøen i forlængelse af den igangsatte plan for Almind, Viuf, Vester Nebel og Dons.\nBaggrunden for ønsket er, at udviklingen har ført til et behov for at definere Stenderuphalvøens rolle på en måde, der svarer til de udfordringer og muligheder, området står over for. En halvøplan kan opsamle og prioritere nye konkrete idéer til, hvordan området kan udvikles på den kortere og lidt længere bane for at kunne understøtte bosætning og det gode liv.\nDet er helt afgørende for planarbejdets succes, at der tilrettelægges en inddragelse, som matcher borgernes og interessenternes forventninger og sigter mod en konstruktiv dialog om de mange ideer, forslag, valg og prioriteringer, som planarbejdet vil indebære. Halvøplanen skal derfor udvikles i tæt dialog med borgere, erhvervsliv og foreninger i området, så den fremstår som områdets fælles plan, der efterfølgende kan indgå som input og inspiration til Kolding Kommunes planlægning og som et udgangspunkt for områdets eget udviklingsarbejde.\nPlanarbejdet vil kunne tage udgangspunkt i de erfaringer og initiativer, der allerede er i gang på Stenderuphalvøen, bl.a. via den halvøkoordinator-funktion, som Byrådet har bevilget 175.000 kr. til årligt i perioden 2016-2019. Der vil samtidig med fordel kunne trækkes på de frivillige kræfter i Bjert Beboerforening og Sdr. Stenderup Sogn’s Beboerforening, som er en del af kommunens landsbysamarbejde.\nDet vurderes, at der med fordel kan tilknyttes en ekstern rådgiver til at gennemføre og facilitere udarbejdelsen af halvøplanen, efter samme overordnede model, som blev anvendt i forbindelse med udarbejdelse af borgerplanerne for hhv. Vamdrup og Lunderskov.\nUdarbejdelsen af planen for Stenderuphalvøen kunne fx opbygges efter samme model som anvendt ved udarbejdelse af borgerplanerne:\nIndledende intern workshop og besigtigelse med deltagelse fra administrative medarbejdere og rådgiver.\nHer opsamles eksisterende viden om området, planlægning og ønsker for udvikling af Stenderuphalvøen.\nInterviews af udvalgte borgere, foreninger og virksomheder\nEn række udvalgte borgere, foreninger og virksomheder interviewes om deres ønsker til udviklingen af Stenderuphalvøen og til processen omkring udarbejdelsen af halvøplanen.\nAnalyser (kvantitative og statistiske)\nInterviewene suppleres af analyser, sådan at Stenderuphalvøen kan beskrives med både kvalitative og kvantitative data. Analysen af fx kvantitative data vil omfatte en opgørelse af den offentlige og private service og de fritids- og kulturtilbud halvøen har. Der kan også indgå analyser af områdets landskab, stier, naturindhold og adgangsforhold.\nAnalysen af statistik vil fx omfatte data for: Befolkningsudvikling opdelt på aldersklasser, til- og fraflytning, hvor tilflytterne kommer fra, og hvor fraflytterne flytter hen, boligtyper, boligbyggeri og hvilke boligtyper tilflytterne flytter til, detailhandel, arbejdspladser i området mm.\nIdéworkshop for borgere, foreninger og virksomheder\nSom næste skridt afholdes en idéworkshop for borgere, foreninger og virksomheder, der har til formål at få behov, ønsker og kreativ tænkning frem. Den information, der er indsamlet i de forudgående faser, vil kunne indgå i processen som oplæg og inspiration. Mødet vil være en indledende brainstorm på indholdet i halvøplanen, hvor der både snakkes om overordnede emner som områdets fremtidige roller og behov og om konkrete projektideer.\nPå baggrund af idéworkshoppen udarbejder rådgiver i samarbejde med forvaltningen et oplæg til plan, der vil indeholde et forslag til overordnet vision og hovedstruktur og et idékatalog med konkrete projektforslag.\nPå beslutningsworkshoppen vil forslaget blive præsenteret, og deltagerne får mulighed for at spille ind med kritik, kommentarer og forslag og på denne baggrund foretage en prioritering af konkrete ønsker.\nForslag til halvøplan\nPå baggrund af beslutningsworkshoppen udarbejdes i samarbejde med rådgiver et færdigt forslag til halvøplan, der kan indgå som borgernes indspil til den videre planlægning i Kolding Kommune og som grundlag for samarbejde mellem lokalsamfundene og kommunen.\nForslaget til halvøplan sendes til endelig vedtagelse i de relevante udvalg. Der kan efter ønske endvidere ske politisk deltagelse i borgermøderne undervejs i processen.\nOmkostninger til planprocessen\nOmkostningerne til planprocessen og herunder vederlag til en ekstern rådgiver vurderes at beløbe sig til 250.000 kr.\nKinotorvet - et detailprojekt fra Helhedsplanen, Det grønne strøg i Vamdrup\nLokaldemokratiudvalget fik på temamødet den 31. januar 2018 i Vamdrup Kino forelagt tankerne bag helhedsplanen for området mellem tunnelen i Østergade, Kino-området, det gamle stadion og Margretelund ned til Kongeåen.\nI den forbindelse blev det oplyst, at Vamdrup Byforum vil sætte fokus på at få udarbejdet et detailprojekt for Kinotorvet, og at de havde fremsendt en ansøgning på 190.000 kr. til Centerbypuljen 2018 til udarbejdelse af dette. Ansøgningen om midler til detailprojekt blev bevilliget af Lokaldemokratiudvalget den 7. marts 2018.\nDer blev derefter nedsat en arbejdsgruppe med repræsentanter fra Vamdrup Byforum, Vamdrup Kinos bestyrelse og relevante medarbejdere fra By- og Udviklingsforvaltningen samt rådgiver.\nDer foreligger nu et fælles projekt godkendt af arbejdsgruppen, som kan danne grundlag for at sende anlægget i udbud.\nat projektet for Kinotorvet godkendes, således at der kan igangsættes udbud af anlægget.\nI den forbindelse blev det oplyst, at Vamdrup Byforum vil sætte fokus på at få udarbejdet et detailprojekt for Kinotorvet, og at man havde fremsendt en ansøgning på 190.000 kr. til Centerbypuljen 2018 til udarbejdelse af dette. Ansøgningen om midler til detailprojekt blev bevilliget af Lokaldemokratiudvalgets den 7. marts 2018.\nDer foreligger nu et fælles projekt godkendt af arbejdsgruppen, som er resultatet af et godt og konstruktivt samarbejde. Arbejdsgruppen består af repræsentanter fra Vamdrup Byforum, Vamdrup Kinos bestyrelse og relevante medarbejdere fra By- og Udviklingsforvaltningen samt rådgiver.\nDer har i foråret 2018 været afholdt tre møder om torvets udformning.\nDet fælles projekt er i høj grad udformet efter Kinos og Vamdrup Byforums ønsker og forestillinger til et funktionelt torv og til et rart mødested for alle i Vamdrup.\nTorvet, som vil være det nye fælles mødested for byens borgere, er udformet, så der inviteres ind fra Østergade med et nyt og bredere trappeanlæg. Selve torvet åbner sig mod den nye Kinobygning.\nDer har været et stort ønske om, at torvet kan rumme plads til de forskellige kulturelle arrangementer, der er i Vamdrup, såsom Crazy Hours, Smagens Dag, Børnenes Dag og andre markedsdage. Samtidig er der et stort ønske om, at torvet skal være et rart opholdssted og danne sammenhæng mellem bymidten og de grønne arealer ned til Kongeåen og de rekreative stier.\nDer er i projektet åbnet mulighed for at placere telte, når der er arrangementer, der kræver det. Der er indarbejdet plads til placering af en scene, inspireret af scenen i Nicolai. Selve torvet er indrammet af en grøn klippet flade af taks med stauder og opstammede træer.\nForuden de nævnte elementer indgår der en fast belægning af beton med indlagt lysstave. Der placeres faste bænkepladser af beton med træsæder i kanten af taksbeplantningen. Der etableres en niveaufri rampe og et nyt trappeanlæg fra Østergade.\nKinotorvet, fremtidens mødested i Vamdrup.\nForvaltningen oplyser endvidere, at der for nuværende arbejdes på at få beskrevet et udbudsmateriale til den kommende anlægsfase i efteråret 2018.\nKinotorvet grænser op til Banedanmarks areal, hvor der er konstateret en grad af forurening. Der er for nuværende foretaget jordprøver, og der vil løbende blive udarbejdet en rapport og vurdering af resultaterne. De sidste jordprøver vil blive analyseret i forbindelse med det kommende anlægsarbejde.\nVamdrup Byforum anmodede tilbage i 2017 forvaltningen om at 2,5 mio. kr. fra Borgerplanen kunne tilgå projekter som beskrevet i ”Helhedsplanen for det rekreative strøg i Vamdrup- Fra tunnel til Kongeå” i 2018.\nTorvet er det fælles mødested for byens borgere og er overgangen mellem bymidten og de grønne områder ned til Kongeåen. Vamdrup Byforum og repræsentanter fra Kino har ønsket, at torvet kan rumme forskellige kulturelle arrangementer. Der er i projektet åbnet mulighed for at placere telte og der er indarbejdet en scene til musik og andre arrangementer. Foruden de nævnte elementer indgår der en fast belægning af beton, belysning, faste bænkepladser, etablering af rampe og et nyt trappeanlæg. Endvidere skal overgangen sikres til Østergade med opsætning af et nyt hegn.\nHvordan de resterende 3 mio. kr. der er afsat i 2019-21 kan anvendes, skal Vamdrup Byforum diskutere i løbet af efteråret i samarbejde med forvaltningen og udvalget.\nBudgetbidraget for Lokaldemokratipolitik svarer til den vedtagne budgetramme for perioden 2019–2022. Rammerne er sidst vedtaget af Økonomiudvalget den 26. juni 2018. Der er efter denne godkendelse kommet en revidering.\nBudget 2019 med overslagsår 2020-2022 - ændringsforslag for Lokaldemokratipolitik\nGodkendt med den tilføjelse, at Lokaldemokratiudvalget besluttede ikke at medtage ændringsforslag LD-D-01 Halvøplan for Stenderuphalvøen i kataloget over ændringsforslag til budgetlægningen 2019-2022, med baggrund i beslutningen i sag nr. 5.\nLD-S-01 Halvøplan for Stenderuphalvøen\nUdarbejdelse af en halvøplan for Stenderuphalvøen til at definere Stenderuphalvøens rolle (med forbehold for beslutningen i sag nr. 5).\nHalvtidsstilling, som skal understøtte lokalråd og lokale fællesskaber i Kolding By.\nBevillingskontrol 30. juni 2018 for Lokaldemokratiudvalgets politikområder\nBevillingskontrol pr. 30. juni 2018 for Lokaldemokratiudvalgets politikområder.\n- Nyt pris- og lønskøn\nNyt pris- og lønskøn.\nServiceudgifter, Lokaldemokratiudvalgets politikområder, pr. ultimo juli 2018\nUltimo juli 2018 er forventningerne til Lokaldemokratiudvalgets politikområder, serviceudgifter for 2018, følgende:\nRegnskabet pr. 31. juli 2018 ser således ud:\nDer følges løbende op på budgetnoterne ved de administrative budgetopfølgninger. Når noterne er gennemført vil de fremgå af denne sag samt på kommunens hjemmeside. For Lokaldemokratiudvalgets politikområder er der én note vedrørende Landsbykoordinator.\nLokaldemokratiudvalget deltager på en stand i Søndergade i f.m. kulturnatten fredag den 24. august 2018.\nOrientering fra formanden, herunder deltagelse i Kulturnatten.


Ny hjemmeside - Blev #1 på Google med en SEO-venlig side!\nHar du brug for en ny hjemmeside. Du kan bruge vores hjemmeside beregner til at beregne prisen og find ud af hvad det vil koste dig at få lavet en ny hjemmeside. Det tager kun 2 minutter\nSøger du inspiration, vejledning eller hjælp til oprettelse af en ny hjemmeside i 2021, så læs med her, hvor vi har lavet en komplet guide og tjekliste til dig.\nUafhængig af om din nye hjemmeside har til formål at være en hobbyhjemmeside, professionel webshop eller firma-hjemmeside, skal du altid sikre dig at kunne tjekke punkterne af som gennemgået trinvis i denne guide.\nTjeklisten starter helt fra “start ny hjemmeside” og bliver mere specifik som vi kommer ned igennem trinene – hop gerne rundt og genbesøg enkelte trin efter behov.\nDenne guide til ny hjemmeside er skrevet til alle der er interesseret i en ny hjemmeside, hvor tekniske termer og betegnelser bliver forklaret i simple termer. Tjeklisten sikrer løbende at din nye hjemmeside er på forkanten med online markedsføring og SEO-venlig så din hjemmeside kan få en god placering på Google og andre søgemaskiner.\nStart med et domænenavn\nEt domænenavn er en unik adresse online, der kaldes et online domænenavn altså det der står i URL-adressefeltet. Domænet er navnet på din hjemmeside, fx mitfirma.dk, og det, der kommer efter @ i din e-mail, fx @mitfirma.dk.\nMiklagards hjemmeside har domænenavnet miklagard.dk og din nye hjemmeside skal have sit helt egen og unikke domænenavn, inden en anden snupper det.\nAlle .dk-domænenavne tilhører den danske stat og administreres af DK-Hostmaster efter først-til-mølle-princip. Hvis du er interesseret i et “.dk” domæne kan du købe brugsretten til dette.\n.com og andre domæner\nUdover domænenavne, der ender på .dk, findes der et hav af andre endelser; eksempler på nogle af de mere kendte endelser er .com, .org og .net. Ligesom .dk-domænenavne kan du købe brugsretten til et hvilket som helst domæne med en hvilken som helst endelse, så længe domænenavnet med din tilvalgte endelse er gyldigt og ledigt.\nEt godt domænenavn er grundlaget for din succes online, så vælg med omhu.\nSådan registrerer du domænenavnet?\nTjek om domænenavnet til din nye hjemmeside er ledigt i Google Domains\nRegistrer domænenavnet hos en dansk eller international forhandler af domænenavne\nBemærk. Hvis din hjemmeside er målrettet det danske marked kan du passende nøjes med et .dk-domænenavn, men hvis du ønsker et mere internationalt outlook kan du gå med et ud af flere internationale endelser til dit domænenavn. Selve endelsen af domænet har ingen påvirkning på din nye hjemmesides placering i søgemaskineoptimering (SEO) og Googles søgeresultater, så gå efter det der passer din forretning/brand/vision bedst.\nFind et webhotel\nDu har nu officielt set en registrant og har råderet til dit nye domæne, tillykke! Hvis du besøger domænenavnet – dette ved at gå ind i din foretrukne internetbrowser – det kunne være Chrome, Safari, Firefox, Internet Explorer eller en helt femte, og indtaste web-adressen til stedet for din nye hjemmeside, lander du på dit nye domæne, men du vil ikke se noget indhold på din ny web-adresse.\nEt webhotel er en server du lejer ud som er forbundet til internettet døgnet rundt som indeholder alle dine filer til din hjemmeside. Her kan alt du uploader til din side ligge og blive serveret til internetforespørgslerne.\nSelvsagt skal du uploade indholdet af din nye hjemmeside til internettet forinden hjemmesiden kommer frem på dit nye domæne, og netop for at kunne uploade din hjemmeside, har du behov for et webhotel udbyder.\nHvad er en webhotel udbyder?\nEn webhotel udbyder er en udbyder der leverer driften og hostingen af hjemmesider. En sådan leverandør kaldes et webhotel. Webhotellet er stedet, hvor din hjemmeside og e-mails ligger.\nDu kan kombinere Trin 1) med Trin 2) ved at registrerer dit domænenavn hos et webhotel udbyder som tilbyder både domæner og webhoteller. I så fald, vil du under registrering af et domænenavn hos webhotel udbyderen sige “ja-tak” til tilbud om tilkøbet af et webhotel til dit domænenavn.\nMange online forhandler af domænenavne tilbyder også webhotel, men der findes også virksomheder som specialiserer sig indenfor hver deres område. Eksempelvis har vi hos Miklagard valgt at registrerer vores domænenavn et sted og have vores webhotel et andet sted.\nOBS Du skal være opmærksom på at mange webhoteller promoverer sig også som udbydere af domænenavne men alene sælger pakkeløsninger hvor du er forpligtet til at betale for domæne sammen med webhotel. Hvis du ønsker et separate setup, skal du fravælge sådanne domæneudbyder under registrering – ellers kan du ende med at betale for to webhoteller hvor du aktuelt kun har brug for et webhotel.\nDu kan få et webhotel der passer præcis dine behov – uanset om behovet er en blog, en hjemmeside eller en komplet e-shop løsning med potentielle kunder over hele verden.\nWebhoteller kommer i mange størrelser til private og erhverv, og det er vigtig du her vælger et som passer dine behov. Hvad der så helt præcis passer dig, er her hvor mennesker og maskiner mødes, dvs. dine behov og tekniske krav. Webhoteller konkurrerer om at promoverer sig på og tilbyde flest GB lagerplads og GB trafik pr måned, dedikeret IP-adresse, backup og fri data gendannelse og meget meget mere.\nLad dig ikke narre. Hvis du er ny på hjemmeside-markedet er en god tommelfingerregel, at køb den mindste pakke og opgrader efter behov (du kan altid opgrader fra dag til anden, hvor det sjældent er lige så let den anden vej rundt). Den mindste pakke kan sikre du kan uploade din hjemmeside til internettet og folk besøger den når de indtaster din web-adresse.\nWebhotel og SEO\nDer er dog en vigtige detalje angående webhoteller og det er synlighed. Som ny begyndere er det mindre vigtigt men for at få din hjemmeside til at ranke på Google er der nogle forskellige elementer du skal tage hensyn til.\nDet er ikke en god ide at bygge din hjemmeside med en online hjemmeside bygger da disser er meget dårlige til synlighed, og kan have store konsekvenser for din SEO-vækst. Disse er sider så som SquareSpace og Wix f.eks.\nWebhotel hastighed har en stor påvirkning på din SEO-vækst. Jo hurtigere den server du brugere er og jo bedre en GEO lokation den ligger i til dine kunder, jo højere oppe i søgemaskineresultaterne din side kan komme. Derfor er det vigtigt at vælge et webhotel der har den rigtige Geo-lokation og som er hurtigt.\nFor at få en bedre forståelse på SEO kan du altid læse vores guides der forklarer i flere detaljer om SEO. Her kan du lære mere om emnet så du kan blive klogere og kan øge trafik til din hjemmeside. Læs Hvad er SEO her\nBrug et CMS-system!\nEt Content Management System forkortet CMS er en digital platform der gør det nemt for dig at bygge og styre en hjemmeside.\nDet giver dig en masse fordele når der arbejdes med indhold, sikre ensartet udseende for websider, spare tid for udvikling af hjemmesiden, imens du samtidig får en masse tekniske funktioner og moduler uden at du skal opkvalificer dig til selvudnævnt it-nørd.\nI stedet for at du skal kode en hjemmeside helt fra bund af, så ved at bruge et CMS-system kan du hurtigt og nemt skave indhold.\nHvilken CMS-system skal du bruge?\nDer findes mange CMS-systemer men det er nemt at vælge en. Hvis du ikke har en præference så vil vi anbefale at du vælger WordPress. Det er det CMS-system der er mest brugt overalt i verden og du kan ikke komme galt med det.\nHos Miklagard anvender vi også WordPress som allerede nævnt er meget udbredte og populær at bygge en ny hjemmeside i (dette udover at være gratis). Det sikrer også at diverse skabeloner, moduler til CMS-systemet løbende bliver vedligeholdt og understøtter automatisk sikkerhed, hastighed og brugervenlighed til hjemmesiden.\nFra et markedsføringsperspektiv er særlig den automatiske sikkerhedsopdatering og løbende vedligeholdelse og udvikling af systemerne vigtige, som internettet hele tiden udvikles og der kommer nye enheder (smartphones, tablet og computer) til der forbinder til internettet, hvor det skal være lækkert og let at bruge på tværs af enheder.\nEn hjemmeside koster fra 3.000 kr. eks. Moms for en One-Pager og helt op til 400.000 kr. for de mere komplekse løsninger. Udover det skal der betales for Hosting og Domæne som er omkring 50-400 kr. per måned. Klik her og find ud af prisen med en pris bergener\nFor at uddybe og give dig et lidt nærmere pris på hvad en hjemmeside plejere at koster, så koster en One-Page som allerede nævnt mellem 3.000 kr. og 8.000 kr. En mellemstor hjemmeside vil så koste mellem 8.000 kr. og 25.000 kr. En E-Commerce webshop vil være mellem 25.000 kr. og 70.000 kr. Og støre mere komplekse sider vil være over 70.000 kr.\nDe fleste der laver en side har også brug for at være synlig online og at tiltrække mere trafik, så det er altid vigtigt at man ikke glemmer at man skal allokere et budget til Marketing. Dette sikrer at man øger trafikken til siden da en side der bare er lavet ikke vil have noget trafik, og der skal arbejdes virkeligt meget fora t bygge trafikken op og gøre siden populær. Vi forklarer alt om organisk vækst og Paid Ads i vore Marketing Guides. Du kan læse mere om det her.


Offentligheden som forum for kritik\nOffentligheden som medium for politisk dannelse\nDen offentlige mening og offentlig diskussion\nMeningsmålingernes begreb om den offentlige mening\nLæst af: 40.894\nBegrebet «offentlighed» anvendes i flere betydninger - i alt fald hvis man går ud fra formen «offentlig». Nogle af disse betydninger er desuden meget sammensatte, da de har at gøre med institutioner, som er offentlige i flere betydninger.\nDen mest iøjnefaldende betydning er den som ofte udtrykkes ved bestemt form - «offentligheden» - og som desuden forbindes med udtryk som «publikum» - jfr. det engelske og franske adjektiv «public»: offentlig - «den offentlige mening» og «den offentlige ». I forbindelse med det første udtryk opfattes offentligheden gerne som et teater eller en koncertsal, men omfatter også læsere samt radiolyttere og TV seere. I forbindelse med de to sidstnævnte udtryk opfattes offentligheden gerne som et forsamlingslokale med talerstol, som et forum - latin torv: handels-, forsamlings- og tingplads - men omfatter også aviser, tidsskrifter, bøger, radio og fjernsyn.\nI begge tilfælde omfatter offentligheden altså flere institutioner og mere flygtige ting, som f.eks. en gademusikants koncert eller en tilfældigt opstået diskussion. Betingelsen for at tilhøre offentligheden er i alle tilfælde offentlighed i betydningen åbenhed, almen tilgængelighed - jfr det tyske adjektiv «offen»: åben. Adgang til offentligheden er altså en ret, der tilkommer alle personer i et samfund, uanset hvem den enkelte måtte være. Den tilkommer «alle og enhver». Retten kan dels være garanteret af de offentlige myndigheder. Hvor den ikke er tilstede, ophører tilknytningen til offentligheden, når retten ikke længere praktiseres. I forbindelse med offentligheden som forum gælder denne ret ikke blot det at overvære eller læse om det der foregår i offentligheden - altså til rollen som «tilskuer» - men også det at deltage i diskussionerne, udtrykke og argumentere for ens meninger.\nEftersom offentligheden i det 20. århundrede er kommet til at omfatte massemedier som aviser, radio og fjernsyn, vil den faktiske mulighed for aktiv deltagelse variere kraftigt alt efter hvor i offentligheden man befinder sig, og den vil være dårligst på de mest fremtrædende steder. Alligevel er ingen af princip afskåret fra deltagelse, og der vil altid findes steder, hvor ret og faktisk chance er sammenfaldende. Til denne ret hører for øvrigt også det at kunne fastholde en mening overfor modstand - selv i det tilfælde hvor alle andre finder argumenterne mod ens standpunkt for overbevisende.\nPå den anden side har det traditionelt været en udbredt opfattelse, at en diskussion i offentligheden skal være offentlig i kun én forstand: Den skal være orienteret mod det emne, som diskuteres, og det uden hensyn til hvem de enkelte deltagere er, såfremt dette da ikke skader sagligheden. Det der skal tages hensyn til er først og fremmest de argumenter deltagerne fremfører for deres holdninger samt argumenternes mulige almengyldighed for enhver som prøver dem - herunder deres relevans for emnet.\nNu forholder det sig imidlertid ofte sådan, at enkelte mennesker sidder inde med mere erfaring og viden om et emne end andre. Sådanne personer kan det være naturligt at tage specielle hensyn til i en diskussion. Dels kan de ofte forventes at bidrage til en udvikling i argumentationen på en måde, som alle eller mange uden videre kan forstå. Dels kan den indsigt de sidder inde med være så tilpas vanskelig tilgængelig, at flertallet af deltagerne ikke har tid til andet end at vise dem tillid - dvs. uden videre overtage deres argumenter som præmisser for den videre diskussion.\nDette betyder imidlertid ikke, at disse argumenter principielt skal være unddraget diskussion. Principielt skal alle personer kunne stille spørgsmålstegn ved dem, og i praksis vil der næsten også altid findes personer, som kan gøre det på kompetent måde (se Ekspertise). Desuden vil denne specialviden ofte blot gælde visse sider af det emne som diskuteres. I alt fald hvis emnet har en sådan karakter, at det vækker offentlig genklang - dvs. ikke kun i princippet er tilgængelig for alle, men faktisk også interesserer mange mennesker.\nEndelig er adgang til offentligheden en ret - ikke en pligt. Dette gælder såvel for rollen som tilskuer som for deltagerrollen. Offentligheden er åben begge veje. Man kan læse og overvære, men også lade være. Man kan diskutere sine meninger, men også holde dem for sig selv, eller lade være med at danne sig meninger.\nPå denne måde bliver ordet «offentlighed» først og fremmest anvendt i to sammenhænge: Dels i forbindelse med skønlitteratur, sagprosa og anden kunst og underholdning; Dels i forbindelse med politik. Når det handler om at virkeliggøre offentligheden i denne forstand, er de moderne vestlige kapitalistiske samfund kommet længst.\nDer eksisterer i alle moderne samfund en adskilt sfære for offentlige beslutninger, eller rettere sagt for institutioner med myndighed til at foretage sådanne beslutninger, dvs. lovgivende, udøvende og dømmende myndigheder. Dette er staten eller «det offentlige». I denne betydning af «offentlighed» sigtes der for det første til, at beslutninger fattet af statslige myndigheder har bindende gyldighed for alle personer i et samfund uanset hvem den enkelte måtte være. For det andet sigtes der til den opgave, som staten traditionelt har til opgave at skulle klare - nemlig varetagelsen af det fælles bedste for alle disse personer. Dvs. almeninteressen uden hensyn til særinteresser.\nSpecielt i de vestlige lande er staten også på forskellige måder offentlig i betydningen alment tilgængelig. For det første foretages det offentliges beslutninger i vid udstrækning af repræsentanter udpeget gennem valg baseret på almindelig valgbarhed. Alle personer kan i et demokratisk samfund i princippet blive valgt som repræsentant i det offentlige - om end ikke samtidig. For det andet har staten pligt til at gøre offentlige beslutninger alment tilgængelige ved kundgørelse. For det tredje består de offentlige myndigheder ikke kun af de beslutningstagende institutioner, men er også i høj grad af de beslutningsforberedende.\nTil de processer som forbereder beslutninger hører sagsbehandling, udredningsarbejde og diskussioner i forskellige fora. Efterhånden er disse processer blevet alment tilgængelige i den forstand, at enhver har ret til at overvære eller læse om dem. Denne form for offentlighed er slået fast i tre såkaldte offentlighedsprincipper, som går ud på at parlamentsforhandlinger og rettergange normalt skal være alment tilgængelige for tilhørere og journalister, og at sagsdokumenter som befinder sig hos en offentlig myndighed i princippet skal være frit tilgængelige for enhver, som ønsker at gøre sig bekendt med dem.\nI modsætning til den almindelige valgbarhed gælder sidstnævnte adgangsret til det offentlige ikke blot for alle personer, men også for alle personer samtidig. Men den gælder altså kun adgang til rollen som tilskuer - ikke rollen til at ytre sig. Vil den enkelte diskutere det han/hun har læst eller overværet, er han/hun henvist til offentligheden.\nBlandt formålene med offentlighedsprincipperne er, at de skal gøre den offentlige beslutningsproces tilgængelig for diskussion i offentligheden. Den teoretiske baggrund for disse principper har traditionelt taget udgangspunkt i teorien om offentlighedens kritiske opgave i forhold til det offentlige.\nIfølge denne teori er det ikke kun staten, men også offentlighedens opgave at varetage det fælles bedste for alle personer i et samfund. Det fælles bedste skal med andre ord ikke kun varetages gennem alment bindende beslutninger, men også gennem diskussioner om disse beslutninger, hvor alle har lejlighed til at deltage. På denne måde skal alle og enhver kunne være med til at kontrollere, at de offentlige beslutninger stemmer overens med det fælles bedste eller almeninteressen.\nTeorien hævder desuden, at denne almene adgang til kontrol med visse forbehold - hensynet til landets sikkerhed m.v. - udgør en nødvendig betingelse for at en beslutning kan siges at være i alles interesse. Der er her tale om kontrol gennem kritik i to betydninger af dette ord. Man vurderer hvorvidt beslutningerne er i overensstemmelse med det fælles bedste. Er man så kommet frem til en begrundet kritik, påtaler man den eventuelt manglende overensstemmelse offentlig. Som nævnt er der tale om kritik gennem diskussion - dvs. gennem afprøvning af argumenters mulige almengyldighed. I denne kritiske kontrol indgår derfor en diskussion af de argumenter, som det offentlige begrunder sine meninger med, og som offentlighedsprincipperne giver adgang til. Kritikken vil desuden omfatte offentlighedens egen politiske indsats - med andre ord kritikkens egne argumenter, forslag osv.\nSærlig som hjemmel - men også som fordring - er denne teori om offentlighedens kritiske opgave siden det 18. århundrede blevet en grundlæggende bestanddel i vestlig politisk tænkning. Efterhånden er den også kommet til at øve stærk indflydelse på resten af verden. Der eksisterer i dag en slags kritisk offentlighed i verdensmålestok, som udøver betydelig indflydelse - selv på meget lukkede regimer.\nPå denne baggrund kan formålet med offentlighedsprincipperne karakteriseres som følger: Ved at gøre information om den offentlige beslutningsproces alment tilgængelig skal den bidrage til at gøre offentlighedens kritiske kontrol med det offentlige så kompetent som mulig.\nVed siden af offentligheden findes der i demokratiske samfund også en anden institution for kontrol med det offentliges virksomhed, nemlig offentlige valg. At denne institution er offentlig, betyder for det første at den er alment tilgængelig for deltagelse. Det betyder, at den er baseret på almindelig stemmeret og valgbarhed, men normalt ikke på stemmepligt. Endvidere betyder det, at valgresultaterne udgør alment bindende beslutninger, og desuden at valgene er valg af repræsentanter til det offentlige, dvs. af personer som på vegne af vælgerne og til det fælles bedste skal træffe alment bindende beslutninger for en vis valgperiode. For det fjerde er det traditionelt opfattelsen, at ikke kun offentligheden og det offentlige, men også valgene skal varetage det fælles bedste. Dvs. at også vælgerne skal stemme ud fra det de mener er det fælles bedste - uden hensyn til særinteresser.\nForskellen mellem denne kontrolinstitution og offentligheden ligger dels i sanktionsmidlet: Hvor offentligheden må nøjes med offentlig påtale, kan vælgere beslutte at nægte repræsentanter genvalg. Alligevel har man traditionelt også ment, at sanktioner skal fremgå af kritiske vurderinger ud fra tanken om det fælles bedste - dvs. af mulige bidrag til offentlige diskussioner. Et andet specielt forhold ved valgene er imidlertid, at deltagelse i offentlige diskussioner i længden er vanskelig, uden at man på en eller anden måde indtager og tilkendegiver eller røber både begrundelse og standpunkt. Valghandlingen er samtidig et øjebliksfænomen, som vælgerne ikke blot har ret til, men som de også let kan skjule for offentlighedens blik.\nI offentligheden har man i praksis valget mellem at holde sine mulige diskussionsindlæg for sig selv eller at deltage og dermed bekende kulør. I valgene kan man derimod deltage uden at hverken standpunkter eller begrundelser bliver kendt. Trods alle teorier om hvad vælgerne skal eller bør gøre, kan man derfor under et valg uden videre lade sit standpunkt afgøre af hensynet til særinteresser - uden at måtte foregive at disse særinteresser er almeninteresser. På den anden side findes der i dag en langt mere effektiv måde at kanalisere særinteresser direkte ind i det offentlige på, nemlig gennem den såkaldte «korporative kanal» (se Demokrati, Korporativisme). Man kan uden videre indtage et standpunkt uden at skulle begrunde dette ved almengyldige argumenter, ja uden engang at påstå at en eller anden kan eller vil begrunde dem.\nHensigten med hemmelige valg er imidlertid den stik modsatte: Den skal beskytte vælgerne imod, at der i offentligheden udøves et meningspres gennem trusler mod dem som ikke underordner sig. Hensigten er med andre ord at sikre, at vælgerne skal kunne stemme ud fra begrundede holdninger om hvad der er i alles interesse, selv når offentligheden i nogen grad svigter sin opgave som kritisk kontrolforum for alle. Dvs. når forholdene ikke tillader den enkelte at videregive disse begrundelser offentligt.\nSamtidig er det klart, at uden valgkamp og en nogenlunde kontinuerlig politisk diskussion vil valgene i det hele taget ikke kunne udgøre nogen kritisk kontrolinstans. Dette indebærer, at den enkelte vælger ikke kan holde sig fuldstændig udenfor offentligheden og samtidig være en kritisk vælger. Han/hun er afhængig af rollen som tilskuer i offentligheden - og det offentlige - for at kunne vide hvad de forskellige partier og kandidater står og har stået for, og hvilke typer af argumenter som er og har været inddraget i valgkampen.\nDen traditionelle holdning er imidlertid, at heller ikke dette er nok for at kunne udfylde rollen som kritisk vælger. Også deltagelse i offentlige diskussioner er nødvendig, fordi det først er gennem diskussioner med andre, at man kan få afprøvet sine egne synspunkter ordentligt overfor målet om det fælles bedste. Kort sagt: man har ment at deltagelse er nødvendig for at lære at tænke fornuftigt ud fra det fælles bedste, og dermed for kritisk at kunne vurdere offentlige beslutninger, forslag osv. med en vis kompetence. Endvidere har man ment, at denne deltagelse også er nødvendig for at kunne blive ordentlig motiveret til at handle ansvarligt ud fra det fælles bedste.\nPåstanden om, at deltagelse er nødvendig, kan kaldes teorien om offentligheden som medium for politisk dannelse. Den angår ikke bare forudsætningerne for at vælgerne på en kompetent måde skal kunne fungere som kritisk kontrolinstans overfor det offentlige, men også for at offentligheden selv skal kunne gøre dette: I begge tilfælde hævder teorien, at høj deltagelse er nødvendig for alle, som på en kompetent måde skal kunne repræsentere vælgerne i offentligheden.\nIfølge teorien skal offentligheden altså udgøre en slags skole, hvor menneskene dannes til fornuftige og ansvarlige medlemmer af et samfundsmæssig fællesskab, uanset om de optræder som repræsentanter, vælgere eller i offentligheden. Det som foregår i offentligheden, skal kunne sammenlignes med en proces i juridisk forstand, en retssag hvor det offentlige kontinuerligt sidder tiltalt for mulige forbrydelser. Endvidere skal det kunne sammenlignes med en proces i pædagogisk forstand, hvor selve diskussionen om argumenters mulige almengyldighed er det centrale, hvor eleverne er deltagerne og hvor indsigten i og motivationen for det fælles bedste er processens mål eller opgave.\nDette betyder selvsagt ikke, at rollen som tilskuer er uden betydning for politisk dannelse. Det at følge med gennem møder, blade, aviser, radio eller TV bliver anset for en lige så nødvendig del af den politiske dannelse som selve deltagelsen. Pointen er blot, at det er afprøvningen af argumenter der først og fremmest skal være læremesteren i dannelsesprocessen - ikke eksperter, forfattere, journalister eller forføreriske talere. Af samme grund indebærer teorien heller ikke, at en vælger altid er dømt til at deltage i offentlige diskussioner om hvorvidt han/hun vil bevare sin status som kritisk vælger. Har man først lært at afprøve argumenter, kan man jo fortsætte diskussionen med sig selv som modpart, selv om kontakten med andre kan være vigtig som en garanti mod at modargumenterne stivner i høflighed og uopfindsomhed.\nDet teorien sætter spørgsmålstegn ved, er altså strengt taget kun forestillingen om en vælger, som er uden erfaring fra offentlige diskussioner, men som alligevel er informeret, fornuftig og motiveret ud fra hensynet til det fælles bedste. Disse diskussioner behøver ikke at foregå på noget fremtrædende sted i offentligheden. At hævde at teorien allerede i udgangspunktet udelukker det store flertal af vælgere fra at kunne være fornuftige og motiverede, er derfor forkert.\nUd fra begrebet om offentligheden og teorierne om offentlighedens opgave som er nævnt, eksisterer der en meget tæt sammenhæng mellem begrebet om den offentlige diskussion og begrebet om den offentlige mening. Det at deltage i offentlighedens diskussioner eller holde sig orienteret gennem tilskuerrollen en godt nok en frivillig sag - ikke bare ud fra begrebet, men også ud fra teorien. Under alle omstændigheder har man forstået den således i vestlig politisk tænkning.\nMen netop når offentligheden begge veje gælder som åben, synes det naturligt at hævde, at den person som frivilligt holder sig udenfor offentligheden, heller ikke kan have ret til at betragte sig som bidragsyder til den offentlige mening. Ud fra det ovenstående kan denne opfattelse også formuleres således: I den udstrækning en persons mening er opstået gennem social kommunikation som ikke samtidig tilfredsstiller kravene om almen tilgængelighed, orientering mod argumenters almengyldighed og mod almeninteressen, i samme udstrækning kan disse meninger hævdes, ikke at tilhøre den offentlige mening.\nNu er det åbenbart ikke dette begreb om den offentlige mening, som i de senere årtier har vundet udbredelse gennem fremkomsten af samfundsvidenskabelige interview-undersøgelser - såkaldte meningsmålinger. I disse undersøgelser bliver begrebet «mening» anvendt om forhåndsklassificerede svar på de spørgsmål, som undersøgelserne stiller, uden hensyn til hvem den enkelte er eller til hans/hendes eventuelle erfaring fra og viden om offentlige diskussioner. Dette betyder dog ikke, at alle svar automatisk regnes som del af den offentlige mening.\nDet meningsforskerne spørger om er jo ikke altid temaer, som kan siges at have offentlig betydning eller interesse - i alt fald ikke i politisk sammenhæng. Man har derfor set sig nødt til at indføre sine egne kendetegn for offentlighed i begrebet om den offentlige mening.\nPointen er imidlertid, at det netop er egne, separate kendetegn det drejer sig om, som f.eks. tilhørsforhold til klassen af meninger «som regeringer finder det fornuftigt at skænke opmærksomhed», for at citere den amerikanske meningsforsker V. O. Key. Derved bliver det muligt, at regne en mening som en del af den offentlige mening, trods det at den er opstået uden anden kontakt med offentlige diskussioner end den som interview-undersøgelse eventuelt indirekte udtrykker. Det traditionelle begreb om den offentlige mening udelukker denne mulighed.\nÅrsagen til at begrebet om den offentlige mening på denne måde er blevet udvidet, er overvejende at udvidelsen er hensigtsmæssig for den praktiske forskning: Den aflaster forskeren fra opgaven med at afgøre, om de personer han undersøger så at sige er værdige til at regnes blandt bidragsyderne til den offentlige mening. Dette betyder ikke, at meningsforskerne har ladet være med at spørge folk om deres interesser og viden i forbindelse med politik, deres engagement for demokratiske værdier osv. Tvært imod har dette stået centralt i deres forskning. Der var været en del konflikter om tolkningen af resultaterne fra disse undersøgelser. Trods Keys advarsel mod at betragte vælgerne som idioter har hovedvurderingen alligevel været, at traditionelle forventninger om folks informationsniveau, fornuft og ansvarlighed i forbindelse med politik, viser sig som stærkt overdrevne for ret mange vælgere. Hvorfor har man så alligevel brudt med den traditionelle teori om den offentlige mening?\nDer findes mindst to hovedsvar på dette spørgsmål. For det første har man ment, at det ville være urimeligt at forvente sig andre tilstande i moderne samfund med almen stemmeret. En pointe ved almen stemmeret er jo netop, at den gælder uanset hvem den enkelte er og hans/hendes eventuelle kontakt med offentlige diskussioner. Forlanger man af vælgerne, at de skal opfylde de traditionelle forventninger, da vil man efter enkeltes mening være dømt til kynisme med hensyn til demokratiets muligheder som styreform. For det andet har man ment, at den apati (ligegyldighed) overfor politik som meningsforskerne beretter om, for en stor del også kan opfattes som en slags demokratisk ressource: Folk bryder sig ikke så meget om politik, fordi de stort set er tilfredse med tingenes tilstand, men vil hurtigt kunne blive mere aktive, dersom dette viser sig nødvendigt. For at dette synspunkt skal kunne have en vis berettigelse, synes det at måtte forudsætte, at folk trods alt har tilegnet sig en vis grad af politisk dannelse. Spørgsmålet er altså, i hvilken grad dette synspunkt i realiteten strider mod den traditionelle teori om offentligheden som forum for politisk dannelse. Mod dette andet synspunkt har det for øvrigt været indvendt, at apatien lige så godt kan tolkes som en slags tilbagetrækning efter dårlige erfaringer - dvs. som et udtryk for at visse befolkningslag mener at have erfaret, at visse interesser forfordeles i politikken, uanset hvor meget de end deltager.\nV. O. Key: Public Opinion and American Democracy, New York 1961 og The Responsible Electorate, New York 1966.\nR. A. Dahl: Who Governs? New Haven 1961.\nM. I. Finley: Democracy Ancient and Modern, London 1973.\nBeslutning, Deltagelse, Demokrati, Ekspert, Erfaring, Institution, Journalistik, Kommunikation, Korporativisme, Kritik, Massemedier, Meningsmåling, Politik, Samfund, Samfundsvidenskab, Stat, Stemmeret, Teori, Valg


A CLOCKWORK ORANGE // Aarhus Teater, Studio – SCENEBLOG\nA CLOCKWORK ORANGE // Aarhus Teater, Studio\n10. maj 2021 10. maj 2021 SceneblogANMELDELSER\nEmil Prenter er 100% Guf Guf i Aarhus.\nNår man tager livtag med en klassiker som Anthony Burgess’ A Clockwork Orange fra 1962, som siden hen fik ikon status i Stanley Kubricks film af samme navn, så har man sat sig yderst på 10meter vippen, hvor det enten ender med et præmiehop – eller en maveplasker. Men Nathalie Mellbye er heldigvis ikke bange for at sætte sin mås i klaskehøjde, og for nu at blive i den del af anatomien, så jeg skal love for at Mellbye sparker røv i sin forestilling.\nA Clockwork Orange handler om den unge Alex (Emil Prenter), der – sin intelligens og charme til trods – lever et liv hvor kun ultravold, sex, stoffer og Beethoven betyder noget. Og når Alex så bliver taget på fersk gerning, da han dræber og voldtager en rig kvinde, får han 14 år i spjældet. Her ville en almindelig historie fint kunne ende, da forbryderen nu har fået sin straf. Men Burgess’ fortælling om vold viser ikke kun den unge mands vold mod andre, den lægger et lag til, som viser samfundets efterfølgende vold mod Alex. I fængslet bliver han nemlig ”tilbudt” et resocialiseringsprogram, der kan formindske straffen til 14 dage – hagen er blot, at han gennem et psykoklinisk forløb får frataget sin fri vilje, og dermed bliver lukket ud i et brutalt samfund, hvor han ikke længere kan forsvare sig – og det er nu ham der er ofret.\nNathalie Mellbye har som huskunstner på Aarhus Teater fået frie hænder til forme Studioscenen som hun vil, og med hendes vilde scenografiske overblik har hun skabt et sort/hvidt miljø, der både fremhæver blodets røde farve og rummer voldens sort/hvide udtryk. Bl.a. får hun i en scene skabt et klinisk laboratoriemiljø, hvor Alex som et Frankensteins monster bliver brugt som forsøgskanin, i forsøget på at resocialisere hærdede kriminelle ved at fratage dem deres fri vilje. Grundlæggende klar scenografisk kommunikation.\n”Dubi-dub, mine hjerner og hjerter. Vi var en gruppe nachos, der skulle ud og ha’ lidt salsa i natten”\nI A Clockwork Orange er sproget som Alex og hans droogs benytter, eminent i dets oprindelige form, og meget smukt oversat og videreudviklet af dramatiker Bjørn Rasmussen. Ungdomsbanden har opfundet deres eget sprog, hvilket selvfølgelig kun gør det endnu mere uhyggeligt når man ved hvad de taler om. Drab, blod, stoffer og ekstrem vold får nærmest en eventyragtig karakter, når banden danser rundt med køller og knive, mens Alex med sit selvopfundne sprog kommenterer på hvad der sker.\nOg så er der musikken, der ligeledes gør en kæmpe forskel i forestillingen. Når en gammel hjemløs bliver lemlæstet af Alex og hans droogs, spiller danskpop hittet Gem et lille smil til det bli’r gråvejr i højtalerne, og når Alex og vennerne fører sig frem om natten, så kører de tre hovedskuespillere Emil Prenter, Sofia Nolsøe og Lasse Steen full throttle med liverock på scenen. For slet ikke at snakke om de vigtigste toner i dette psykodrama – Beethovens musik. Bandens yndlings hangout er Moloko baren, hvor de indtager Mælk+ drinks proppet med stoffer, og det er her at de depraverede gæster i baggrunden viser sig at være Aarhus Teaters kor, der smukt istemmer med Freude schöner Götterfunken, mens Alex sidder og tyller mælkedrugs med sine droogs. Og da Alex er lige så forgabt i Beethoven, som er han er i ultravold og sex, flipper han ud på en af sine boys der laver skæg med Beethovens 9. symfoni – det gør man bare ikke i Alex’ verden.\nSammen med en Emil Prenter i topform som Alex er det Sofia Nolsøe og Lasse Steen der er kernen i forestillingen, og som treenighed holder de max. De har alle overdrevent mælkehvidt og blodrødt klovne makeup på, men med en ekstra jakke bliver Sofia Nolsøe med et til en gammel hjemløs, og med et par briller og en alpehue er Lasse Steen pludselig en intellektuel forfatter. Efter Lasse Steens afgangsforestilling LAGERET HUSET MARIE råbte jeg på et gensyn med den nyuddannede skuespiller, og det får vi her med fuld skrue.\nA Clockwork Orange er altså en eminent blanding af ny kreeret sprog, nykomponeret og klassisk musik, sort/hvid scenografi med blodets røde farve som kontrast, grænsesøgende ultravolds-æstetik, samt et fantastisk hold af skuespillere der fremstiller Burgess’ psykodrama præcist som det skal. Nøgent – med makeup.\nTagget A Clockwork Orange, Aarhus, Aarhus Teater, Anthony Burgess, Beethoven, Bjørn Rasmussen, Emil Prenter, Lasse Steen, Nathalie Mellbye, psykologi, sex, Skuespil, Sofia Nolsøe, STUDIO, ultravold\nZINKDRENGENE // AKUT360 på Husets Teater\nONDSKABENS ANSIGT // Teatret Svalegangen


Miljøkrav vil udfordre rederierne\nForsiden / Analyse / Miljøkrav vil udfordre rederierne\n27. juni 2019 kl. 14.47\nKrav til renere brændstof indføres fra næste årsskifte og indebærer risiko for massivt øgede udgifter for rederierne. Hvem står bedst rustet over for denne trussel?\nAf Lau Svenssen, Chefanalytiker, Aktieinfo\nRederierne står over for en gennemgribende forandring med nye 2020-regler fra IMO (International Maritime Organization). Fra 1. januar 2020 må brændstof højest have et svovlindhold på 0,5 %. I dag bruger store skibe bunkerolie eller "heavy fuel" med 3,5 % svovl, som koster cirka 450 dollar per ton mod 600 dollar per ton for den lette, svovlfattige olie.\nDer er ingen smuthuller, og eneste alternativ til at skifte til let olie er at installere såkaldte scrubberanlæg til røgrensning. Interessen for metoden er eksploderet, men det vurderes, at kun 10 % af alle skibe om fem år vil have en scrubber - til gengæld er det de største skibe.\nMerudgiften til renere brændstof vil blive væltet over på kunderne. Ingen aner, hvordan skiftet vil forløbe i praksis og om det vil føre til overflod af heavy fuel og direkte mangel på let olie. Skiftet kan skubbe til priserne på andre produkter som diesel, jetfuel og benzin. Søfart bruger cirka 3 millioner tønder olie i døgnet, hvor fly tegner sig for 6 millioner. Det skal ses i forhold til en olieproduktion på 100 millioner tønder.\nRederierne har generelt udskudt beslutningen om installation af røgrensere på deres skibe. Attituden har været "vent og se", da alle vil blive berørt. Et tankskib på 50.000 tons dødvægt (tdw) bruger cirka 30 tons olie i døgnet, og olieudgiften øges dermed fra 13.500 til 18.000 dollar per døgn. Dagsraten ligger på 13.000 dollar for et skib inklusive besætning, så bundlinjen rykkes i negativ retning.\nNedsat fart kan spare brændstof og dermed kompensere, men det vil også betyde, at den effektive udnyttelse af lastkapaciteten vil falde. Lavere lastkapacitet vil i teorien løfte dagraterne og sende skibspriserne opad og nye ECO-skibstyper med lavere olieforbrug er faktisk allerede steget i salgspris.\nSamtidig er fragtmarkederne opadgående - selv om der opstår nervøse udsving nedad. Rederne har derfor pint de sidste indtægter ud af ældre skibe og skrotning af ældre skibe med højt olieforbrug er blevet udskudt. Prisen på skrot til genbrug i øjeblikket høj, og en bølge med fragang af tonnage må nu være på vej.\nTilgangen af nye tankskibe er høj i år, men vil dykke i de kommende år. Få rederier, som for eksempel Norden, har penge til investeringer, og alle ønsker en konsolideringsfase.\nLinjerederier, det vil sige rederier med fasterutenet, står anderledes og er mere langsigtet eksponerede på grund af deres struktur med skibe og terminaler.\nEfterspørgslen følger udsvingene i den globale handel, som dæmpes. Her står Maersk i en svær situation som følge af hård konkurrence og overkapacitet i deres marked.\nDFDS er derimod foran, idet der allerede i 2015 blev indført en miljøzone i Nord- og Østersøen med krav om brug af let olie. Kunderne absorberede merudgiften. Ruterne fra Tyrkiet, som DFDS købte i juni 2018, skal dog tilpasse sig de nye vilkår.\nSkibe presses ud\nTiden efter finanskrisen har været hård for søfarten, men der er omsider udsigt til bedre tider. IMO-kravene vil fungere som en påtvunget udfasning af skibe med dårlig brændstoføkonomi.\nSystemet med femårs intervaller for hovedeftersyn og godkendelse betyder at skibene underkastes en totalvurdering af ejerne op til disse deadlines: Kan det betale sig at bekoste et hovedeftersyn? En række skibe vil derfor blive presset ud af markedet frem mod 20 årsdagen.\nDagraterne må som konsekvens stige for moderne ECO-skibe såvel som for skibe med røgrensere.\nSet to år frem er jeg mest optimistisk med hensyn til markedet for produkttankere. Her påregnes IMO-kravene nemlig i sig selv at øge transportbehovet med 5 %.\nNæsten alle skibe sejler i spotmarkedet, så højere rater vil straks kunne løfte indtjening og skibspriser.\nKunderne er da også begyndt at indgå lange fragtaftaler. Inden for bulk er Kina det afgørende importland, og fortsat høj kinesisk vækst er derfor vigtig. Containerrederierne får næppe så klare fordele som Tank og Bulk på kort sigt. Samlet giver miljøkravene nyt håb for søfartens fremtid.\nLau Svensen, Aktieinfo, ejer aktier i alle de her omtalte selskaber med undtagelse af DFDS.\nGå til de 6 analyser her >> (kun for medlemmer)\nEr du ikke medlem? Køb et 3-måneders prøvemedlemsskab for bare 175,- her >>


Ure til herre & damer - Billige ure & kvalitets ure til dig og kæresten\nWatzon er både herre & dame ure\nSe udvalgt her\nPOPULÆRE URE TIL MÆND OG KVINDER\nHer finder du et trendy ur til dig selv eller til kæresten og vi opdatere hele tiden vores sortiment. Vi har sørget for at det kan bruges til hverdag og til festen, så du ikke skal skifte ur i løbet af dagen. Du leder måske allerede efter et nyt ur til konen derhjemme eller måske et nyt ur til dig selv. Uanset hvad, så finder du helt sikkert et ur du kan bruge hos os. Vi har sørget for at der er kræset om kvaliteten og vi arbejder hårdt på at finde ure til billige penge. Watzon er dansk design og hvem kan ikke lide et godt dansk designer ur som man kan tage på hver dag og være stolt over. Watzon bliver mere og mer udbredt og det er vi stolte af. Det kan nemlig være svært at finde et kvalitets-ur til billige penge, men det er det som kendetegne Watzon. Vi går ikke på kompromis med kvaliteten og derfor er vi også stolte af vores danske ure.\nURE DU BARE MÅ EJE\nNår vi siger at du bare må eje et Watzon, så er det fordi vi ved du bliver glad for det. Det kan være du tænker at du alligevel skal have nyt ur og vil derfor gerne prøve noget nyt og noget dansk. Vi har ure til kvinder og ure til mænd, så vi lover at der også er et ur til dig. Urværket i Watzon er kvalitet og det følger den nyeste trend, så du både kan bruge det på arbejde og til fest. Det vil sige at du kan bruge det som pænt ur og til afslapning. Der er nemlig mange der har flere ur de kan vælge imellem, men det kan hurtig blive dyrt. Vi har derfor fundet et lækkert design som kan bruges til begge dele og det er særlig vigtigt for os at vi holder prisen nede, så alle kan være med. Watzon er nemlig hurtigt blevet populært at gå med og det kan bruges til både unge og ældre da designet er tidsløst. Se udvalget af vores ur og find et du kan lide idag, så sender vi det med det samme.


Love Hurts ♥ -Justin Bieber (+13) - Oh baby - Movellas\n"Hvad fuck laver hun her?" lød det fra en stemme, hvilket fik mig til at se op fra Ryan og på en skikkelse, der så ud til at ville myrde en. Jeg sank en klump, idet jeg stirrede ind i skikkelsens nu sorte øjne. Justin.\nDet ville være en underdrivelse, hvis jeg konstaterede, at mit hjerte bankede hundrede slag i sekundet, og jeg kunne føle mine hænder sitre svagt af skræk, idet jeg gav slip i det halve stykke pizza, jeg havde i hånden, der med et dump faldt ned på tallerkenen.\n"Bro, tag det roligt-" begyndte Ryan, idet han langsomt gav sig til at rejse sig fra stolen, da han blev afbrudt af en knytnæve i væggen.\n"Svar på mit fucking spørgmål! Hvad laver hun her?" Justins barske stemme gav et sæt i mig, og ren instinktivt havde jeg rejst mig fra stolen, idet jeg bed mig hårdt i læben for at forhindre et hulk til at bryde ud af mine læber. Jeg kunne langsomt mærke blodet pumpe kraftigere i min krop, og jeg var bange for igen at miste kontrollen, trods den kraftige sprøjte, som Chris havde sprøjtet i mig.\n"Hun var sulten, jeg sværger hun ville dø, bro, tag dig sammen-" at det hele kom ud som en lang køre fra Ryans mund var nok til at informere mig om, at han i den grad også var panikslagen.\nJeg gav mig et kort sekund til at studere Justin, der bogstaveligtalt rystede af vrede. Hans næver var knyttede, og hans tænder sammenpressede. Hans øjne var blodrøde, og jeg var ikke et sekund i tvivl om, at han havde røget noget. Sikkert for at berolige sig selv, men det så ud til, at det ikke lykkedes.\n"Fucking bitch," hvæsede han, før han med hurtige skridt bevægede sig hen imod mig og med et kraftigt skub forhindrede Ryan i at stoppe ham. Et skrig slap ud ad mine læber, da hans lange fingrer viklede sig ind i mit hår og knyttede sig derefter i en næve, der trak mig ud af køkkennet.\n"Please, Justin!" skreg jeg af mine lungers fulde kraft, idet tårerne væltede ned ad mine kinder, men det fik ham til at gøre andet end at stramme grebet om mit hår.\n"Chris!" råbte han, hvilket fik et gisp til at slippe ud af mine læber og synet af Chris' øjne, der for et par timer siden kiggede på mig med vrede og væmmelse dukkede op i mit indre blik.\n"Nej, Justin, please!" bad jeg imellem mine hulk, men mine bøn så ikke ud til at have en anden virkning på ham end at gøre ham endnu mere sur. Med heftige bevægelser trak han mig ud af køkkennet, tværs over stuen, fortsat trækkende i mit hår, der føltes som om det snart ville blive revet af.\n"Chris!" skreg han igen, og det faktum, at hans synlige årer i halsen var nok til at informere mig om hans vrede fik mit hjerte til at springe et slag over, og tårerne til at fosse ned ad mine kinder.\nByrden havde været for tung i alt for lang tid. Jeg vidste snart ikke, hvor meget mere jeg kunne klare. Det handlede ikke blot om, hvor meget han slog, eller hvor hårdt han slog; hvor meget han fysisk skadede mig. Det handlede om, at den dreng, jeg for første gang i hele mit liv troede jeg var forelsket i, gjorde det ved mig. Kunne se mig lide og endda selv sørge for, at jeg led. En byrde som denne ville selv ens største fjende ikke fortjene. Det måtte vel bare betyde, at jeg var mere end hans største fjende.\n"Hvad fuck sker der?" spurgte Chris, idet han trådte ind i stuen med rynkede øjenbryn og øjne, der flakkede rundt mellem Justin og jeg og noget der var bag ved os, som jeg gik ud fra var Ryan.\n"Vi gør det nu," vrissede Justin, og endnu et hulk slap ud af mine læber, da han trak mig med hen til baghaven.\n"Jeg beder dig Justin, please lad mig gå!" græd jeg, men jeg anede ikke om han forstod, hvad jeg sagde, da hulkene og min sitrende stemme kunne have forhindret ham i det.\n"Prøv hold din fucking kæft!" skreg han, før han heftigt ruskede i mig og fik mig til at tie stille på sekundet.\n"Damn, den bitch kan skrige," hørte jeg Chris mumle, idet jeg så ham følge med os ind i haven med en lille taske i hånden. Jeg rynkede brynene, idet jeg forsøgte at gennemskue, hvad der var i tasken. Og lad mig sige dig, jeg ville ønske jeg ikke havde, for alle mulige forslag fra knive til hamre dukkede op i mine tanker, og tårerne vældede atter op i mine øjne.\nIdet jeg gav mig til at observere haven og nyde den friske luft en gang for alle, som jeg ikke havde gjort i nu alt for lang tid, slog det mig, at vejret var blevet en del koldere. Vi var vist i starten af november, men her var endnu ikke faldet sne. Dog havde træerne i Justins have fældet nogle af sine blade, der nu flød på vandoverfladen i den store pool midt i haven. Den fugtige græs under mine bare fødder indikerede, at det for nyligt måtte have regnet, og det faktum, at Justin var iført en langærmet trøje gjorde mine beregninger pålidelige. Jeg vidste trods alt ikke, hvor lang tid jeg havde været her, og dermed heller ikke datoen, men jeg gik da ud fra, at jeg ikke havde været her mere end et par dage. Og netop derfor var det virkelig svært for mig at forstå, hvordan jeg i alverden kunne have fået så mange ar og sår på min krop i løbet af så få dage. Tanken førte til en anden, og jeg undrede mig over, om politiet mon snart ville finde mig. Jeg var nærmest sikker på, at min far var på jagt efter mig, og jeg håbede inderligt, at han snart ville redde mig fra dette helvede.\nDet ville være løgn, hvis jeg sagde, at Justins ord omkring min far ikke havde påvirket mig. Hver gang han blev vred, skreg eller gav sig til at slå mig ville han altid drage min far ind i billedet. Ikke kun min far, men også hans mor. Kun en idiot ville ikke forstå, at Justin havde en dyster fortid, hvor min far var indeblandet. Netop derfor kunne jeg ikke lade være med at sætte spørgmåltegn ved min far. Hvordan i alverden kunne en mand som min far, der ikke engang kunne gøre en flue fortræd, skade Justin så meget, at han den dag i dag stadig ikke er kommet over sin fortid? At han efter så mange år stadig vil tage hævn - og så ved at bruge mig og begå sådan en stor kriminalitet ved at kidnappe og torturere mig?\nMen egentlig var jeg i øjeblikket ligeglad. Ligeglad med, hvad for en fejl min far havde begået. Det kunne ikke være værre end at blive tortureret her, og det eneste jeg ønskede var at komme væk. Omgående.\nMine tanker blev afbrudt, idet Justin mumlende trak mig med tværs over haven, før han slyngede mig ind mod husets kolde mur, og fik et hjælpeløst klynk til at slippe ud af mine læber. Jeg var taknemmelig for, at det denne gang ikke var mit hoved, der dunkede ind i muren, men min ryg, der dog fik det til at virke som om min rygrad knækkede i to. Chokket og skrækken fik mine ben til at ryste under mig, og jeg havde det utrolig svært ved at stå oprejst, så langsomt kunne jeg føle min ryg glide ned ad muren, og snart sad jeg på den våde græs. At jeg kun var iført Justins tynde t-shirt og boxershorts gjorde det bestemt ikke nemmere for mig at holde varmen i kulden, men denne gang forsøgte jeg. Jeg forsøgte desperat at holde øjnene åben og fokusere på at holde mig selv i bevidsthed. Hver gang jeg faldt i bevidstløshed var det som om jeg bukkede under for Justin. Viste ham, at han havde magt over mig og sagten kunne knække mig både psykisk og fysisk.\nDet lykkedes mig at åbne øjnene, og mit blik landede straks på Chris, der stod få meter fra mig. Jeg rynkede mine bryn og kneb øjnene sammen for at sikre mig, at jeg ikke så forkert. Mine tanker omkring, hvad der muligvis kunne være i den lille taske forsvandt straks, idet Chris tog et lille kamera ud. Da han så, at jeg kiggede på ham med et intenst blik, gled et hånende smil henover hans læber, og han blinkede med det ene øje, før han rettede kameraet mod mig. Jeg væmmedes ved ham. Simpelthen.\nEt gisp forlod mine læber, da jeg pludselig kunne føle en finger kærtegne min venstre kind, og idet jeg langsomt vendte mit ansigt mod skikkelsen, røg endnu et gisp ud af mine læber. Justin havde - uden at lade mig bemærke det - sat sig på hug ved siden af mig, kun få centimeter væk fra mit ansigt Hans øjne gennemborede nu mine, idet hans kolde finger blidt strøg min hud, strøg blidt henover min hud, før den lod et tot hår sno sig blidt rundt om den.\n"Har du savnet farmand?" hviskede han, og jeg lukkede kort øjnene, idet hans varme ånde ramte min hud og nærmest slog vejret ud af mig. Jeg anede ikke, om det var, fordi jeg frøs og derfor blev påvirket af den lille varme, jeg kom i berøring med, eller om det var, fordi jeg længtes efter netop hans varme.\nJeg vidste bedre end at ignorere ham, og derfor gjorde jeg et kort nik med hovedet, efter at have åbnet mine øjne og stirret ind i hans igen.\nEt halvt smil gled henover hans lyserøde læber, men det forsvandt så hurtigt, som det kom.\n"Han har også nok savnet dig, tror du ikke Jones?" hviskede han spørgende, så hans blide ånde atter kærtegnede min nakke. Vi var på samme øjenhøjde, eftersom han sad på hug, og han nærmede sig mit ansigt, så hans næse næsten rørte min.\nJeg gjorde atter et lille nik med hovedet, bange for at han ville straffe mig ved et forkert træk. Hans øjne afspejlede noget andet. Ikke den vrede jeg efterhånden havde set alt for mange gange, men heller ikke den kærlighed, jeg havde været vidne til før alt dette skete. Det var noget midt i mellem, men med en lille smule ekstra af noget, jeg ikke helt kunne sætte finger på. Instinktivt gav jeg mig til at kigge ned mod det våde græs, mit hjerte dunkende mod mit bryst.\nHan finger strøg blidt et tot hår om bag mit øre, før det kørte ned ad min kind, hen til min hage, for så at løfte det, så jeg atter ville kigge ind i hans øjne.\n"Snak til farmand.." mumlede han, før han pegede mod kameraet med sin hage, hvilket fik mig til at vende mig om mod Chris. Justin rejste sig langsomt op, hans blik fortsat hvilende på mig, før han tog nogle skridt væk og lod mig sidde ved muren alene. Mit blik falkkede rundt mellem kameraet til Justin og så til Ryan, der nu nærmede os.\nTårerne vældede op i mine øjne, idet Ryan sendte mig et undskyldende blik. Jeg længtes efter Ryans arme omkring mig, hans blide ord. Hvor jeg dog ønskede Justin aldrig var vendt tilbage igen.\n"Snak!" vrissede Justin, hvilket fik mig til at se væk fra Ryan og på Justin igen. Han vendte hovedet mod Ryan, sendte ham et strengt blik, hvilket fik Ryan til at nikke, som om han havde modtaget en besked, for så at gå ind i huset igen.\nJeg sank en klump, før jeg åbnede min mund og med en skælvende stemme endelig kunne gøre som Justin sagde.\nEn stædig tåre trillede ned ad min kind, idet jeg stirrede på kameraet.\n"Højere," beordrede Justin med et iskoldt blik, der fik kuldegys til at fare gennem min krop. Jeg tog en dyb indånding, før jeg atter åbnede munden op for at snakke.\n"Jeg..." egentlig vidste jeg ikke, hvad jeg skulle sige. Jeg var ikke engang sikker på, om Justin bare gjorde nar ad mig, for så at grine ad videoen senere. Jeg vidste praktisk talt ingenting, så hvad havde jeg at sige?\n"Hvis du ikke har noget at sige, så lad være med at spilde min tid," fastslog han, dog ikke med en råbende og vred stemme som før. Det havde også undret mig, at han overhovedet havde givet mig lov til at snakke i første omgang.\nHan sukkede irriteret, før han atter bevægede sig hen imod mig. Med et heftigt greb om mit hår, trak han mig op og fik et skrig til at slippe ud ad mine tørre læber.\n"Kan du huske mig?" begyndte han, idet han stirrede ind i kameraet og ignorerede mit skrig. han snakke til kameraet. Til min far.\n"Jeg er vokset, er jeg ikke, Jones?" vrissede han, væmmelse dryppende for hvert et ord, "er jeg stadig den 6-årig dreng du sidst så? Huh?"\nTårerne vældede op i mine øjne, idet han strammed begrebet om mit hår og fik mig til at klynke ukontrolleret.\n"Hvad med hende her? Hun ligner min mor, gør hun ikke Jones?" spurgte han, for så at løfte mit hoved højere op, ved at trække i mine brune lokker. Han første sin ene hånd ned i lommen, for så at trække en lille, sølvfarvet genstand op; en lommekniv. Minderne fra dengang han havde truet mig med netop den kniv dukkede op i min nethinde, og et gisp forlod mine læber ved tanken om, hvad han skulle bruge den til.\nHan lo en hånende latter og fiskede en lommekniv ud af lommen, hvilket fik mig til at gispe højt. Han pudsede kniven med sin t-shirt, og en stædig tåre trillede ned ad min kind, som jeg hurtigt fik tørret, inden han opdagede det, da han havde alt for travlt med at pudse kniven, der efterhånden reflekterede lyset og virkede endnu mere skræmmende.\n"Kan du se den her?" begyndte han og viftede den foran min øjne, "den er lavet således, at den passer liige her..."\nHan førte kniven her til min hals, netop der hvor han aede, og kniven strejfede min hals, hvilket fik hårene til at stritte. Mit hjerte galoperede afsted. Tårerne væltede ned ad mine varme kinder, og jeg forsøgte at holde min sitrende krop under kontrol, for ikke at bryde sammen af skræk. Jeg skulle dø! Han ville fucking dræbe mig!\n"Så så... Jeg gør dig ikke noget endnu..." hviskede han, som han lænede sig hen til mit øre, og jeg kunne mærke hans varme åndedræt.\n"Drop den attitude, og du vil forhåbentlig ikke se den her igen..." sagde han med et skævt smil, og med en smidig bevægelse strejfede kniven min hals for en sidste gang, men forsvandt så ned i hans lomme igen.\n'Forhåbentlig', havde han sagt.\n"Du havde en magen til, kan du huske det, Jones?" fortsatte han, idet han studerede lommekniven i sin hånd, "du plejede kun at bruge den til én ting..."\nHan første kniven hen mod min kind, og straks stoppede jeg med at trække vejret. Svedperlerne formede sig i min pande, idet den kolde metalspids kom i kontakt med min hud og en skælven gik gennem min krop i små stød.\nEt klynk forlod mine læber, idet han pressede en smule hårdere, og jeg bogstavelig talt kunne føle min hud revne og en bloddråbe langsomt trille ned ad min kind.\n"Var det ikke sådan du gjorde, Jones?" hviskede han, hans blik fikseret på kniven, der nu langsomt blev ført ned ad min kind, så smerten skar i mit bryst og forhindrede mig i at trække vejret. Tårerne væltede ned, og jeg bed mig fortabt i læben for ikke at bryde ud i gråd. Blodet strømmede nu ned ad min kind, idet han løftede kniven, da den var nået ned til mit kindben.\n"Er det sjovt at se på, Jones?" fortsatte han, før han sparkede mig i maven og en ubeskrivelig smerte gennemgik min krop. Jeg havde aldrig oplevet en smerte magen til, og hulkene brød straks ud af mine læber. Vreden boblede i min krop, og smerten fik hele min krop til at sitre. Men denne gang handlede det ikke kun om mig.\n"Du et monster!" udbrød jeg mellem mine hulk, idet jeg viklede mine arme rundt om min mave, der dunkede i smerte. Tårerne fossede ned ad mine kinder, og mine hjælpeløse og ukontrollerede hulk gav sig ikke til at stoppe. Hele min krop rystede, og jeg skreg i smerte.\n"Psykopat!" skreg jeg, før jeg kunne mærke en klump i halsen, der førte til et hosteanfald. Jeg kunne ikke trække vejret, idet jeg hostede kraftigt og kunne føle brækfornemmelsen sprede sig i min krop. Justin tog et fast greb om min venstre overarm, mens jeg forsøgte at dække min mund til med min højre hånd, idet jeg fortsatte med at hoste.\n"Fucking bitch," hvæsede han, idet han nærmest slæbte mig tværs over haven. Mine ben var alt for svage til at kunne virke, og svimmelheden tog over min krop. Min hosten havde lettet sig, og mine øjne spærrede sig med ét op, da jeg fik øje på blodet, som dækkede min højre håndflade. Blod. Jeg havde kastet blod op.\nJeg nåede ikke at reagere yderligere, da Justin pludselig slyngede mig ind i den store pool, som jeg med en højst plask landede i.\nHun var ikke til at se i det iskolde vand et øjeblik, før hendes hoved pludselig dukkede op over vandoverfladen. Jeg så på, mens hun desperat forsøgte at forblive over vandoverfladen med hektiske bevægelser og hulk, der virkede som tusinde stik i hjertet. Jeg vendte mig om, lukkede øjnene og forsøgte at lukke hendes hulk ude, da Chris' skrig gav et sæt i mig.\n"Shit Justin! Hun bløder!" råbte han febrilskt, hvilket straks fik mig til at vende mig om mod poolen igen og finde Stella i midten af en rød pøl i vandet. Hun havde fået skabt balance, men hendes lille skikkelse rystede voldsomt, idet hun chokeret stirrede på vandet omkring hende, der nu havde fået en rød farve.\n"M-Min b-baby..." stammede hun knap som en hvisken, hendes blik sømmet fast til det røde vand. Det tog mig et øjeblik at forstå, hvad der foregik, og fatte, hvad hun mente, da et skrig forlod hendes læber.\n"M-Min baby!" skreg hun af hendes lungers fulde kraft, idet hendes rystende hænder fortabt viklede sig rundt om hendes mave, og jeg kunne bogstavelig talt føle mit hjerte stoppe med at banke et øjeblik.\nOh my... Jeg er selv i chok, så jeg er fuldstændig mundlam og ved derfor ikke, hvad jeg skal skrive...\nOH MY GODD! STELLA ER GRAVID! TRÆK VEJRET CELINA, TRÆK VEJRET!\nTro mig, når jeg siger, at jeg har ventet en evighed på dette kapitel! Endelig! Nåh, havde I set det komme? Hun havde kvalme i sidste kapitel, og hun havde også selv haft mistanke, da hun sagde: "Men denne gang handlede det ikke kun om mig." For da Justin sparkede hende i maven, skadede han jo babyen, hvilket netop var den sidste dråbe for hende. Jeg prøvede at give jer nogle hints, hihi, skriv om I havde gættet det eller ej!\nNår det chok så er overstået, kommer et andet; hun er ved at miste babyen! Hvad tror I Justin vil gøre? Lade hende være eller forsøge at redde hende og sine endnu ufødte baby? Hvordan tror I, han vil reagere til hendes graviditet og det faktum, at han måske ender med at dræbe sin egen baby?\nPS vil I have babyen skal dø? Eller leve, så vi får en mini Justella/Jella? Nuuurh, hvor sød ville den ikke lige blive?! <3\nOkay, I'm sorry, bær over med mig babies! <3\nOh, og tuuuusinde tak for de mange søde kommentarer jeg sådan pludselig fik, I aner ikke, hvor meget det betyder! Feel free to comment loves <3


Tog fra amsterdam til danmark. Nyt nattog til Amsterdam\nTOG FRA AMSTERDAM TIL DANMARK - hvad er parabener. Bus Amsterdam ↔ København fra 289 kr\nTog fra amsterdam til danmark, john grisham rækkefølge Tag toget til fx Amsterdam, Utrecht, Rotterdam eller Haag\nGo here for English Summary. I tillegg må vi overnatte underveis. Ta med god bok og penger til en velfortjent øl i Hamburg! Hvordan rejser man fra Amsterdam (Holland) til København (Danmark) med tog ( km). Køb din togbillet online. Find billetpriser, information og togtider. Hvordan rejser man fra Amsterdam (Holland) til Aarhus (Danmark) med tog ( km). Køb din togbillet online. Find billetpriser, information og togtider. ejerlejlighed valby langgade Børn op til 14 år rejser fra, når de ledsages af deres forældre eller bedsteforældre. Børn, der danmark rejser sammen med deres forældre tog bedsteforældre, skal bestille en separat amsterdam. Børn under 5 år til altid gratis og uden egen billet.\nTag toget til Holland - vi har afgange til fx Amsterdam, Rotterdam og Haag Da der er mange sporarbejder i både Danmark og Tyskland, kan der være. Ved at tage et tog til Amsterdam placerer du dig midt i Hollands hovedstad. Gå direkte fra Amsterdam Centraal og ud i en charmerende europæisk storby. Dine busforbindelse mellem Amsterdam & København ✓ Wi-Fi, stikdåser og toiletter gratis i bussen ✓ Ombook din Ingerslevsgade København Danmark. Tag toget til Amsterdam på under 11 timer – børn rejser gratis med. Ankom midt i den pulserende storby og nyd de smukke landskaber undervejs. Tag toget til Holland - vi har afgange til fx Amsterdam, Rotterdam og Haag Da der er mange sporarbejder i både Danmark og Tyskland, kan der være. Ved at tage et tog til Amsterdam placerer du dig midt i Hollands hovedstad. Gå direkte fra Amsterdam Centraal og ud i en charmerende europæisk storby. Dine busforbindelse mellem Amsterdam & København ✓ Wi-Fi, stikdåser og toiletter gratis i bussen ✓ Ombook din Ingerslevsgade København Danmark. Oplev Amsterdam med FlixBus ✓ Vis billetten på din smartphone ✓ Gratis Wi-Fi i bussen ✓ Boka din bussbiljett idag!. Derudover kan du selvfølgelig også rejse med tog til Amsterdam fra smilets by, Her hjælper vi med pladsbillet til den sammenhængende rejse til/fra Danmark.\nTOG FRA AMSTERDAM TIL DANMARK - hele kyllingelår i ovn stegetid. Bus Amsterdam ↔ København fra 289 kr\nBørn kan rejse med for 0 kr. Se rejsebetingelser. Billetterne sættes til salg ca. Læs betingelserne her. Amsterdam er byen med blomstrende tulipanmarker, hyggelige kanaler og historiske museer. Med DSB kan du komme til den pulserende storby, og planlægger du rejsen i god tid, er der mange penge at spare på din togtur til Amsterdam.\nAmsterdam til København med tog tog fra amsterdam til danmark Tag eksempelvis toget fra Amsterdam til Her hjælper vi med pladsbillet til den sammenhængende rejse til/fra Danmark. når du rejser med et direkte tog til. Hvordan rejser man fra Amsterdam (Holland) til København (Danmark) med tog (km). Køb din togbillet online. Find billetpriser, information og togtider.\n4. nov Ud over Amsterdam standser toget i Holland også i Utrecht og Arnhem. I Danmark begynder toget i København og standser også i Høje. Fra Købehavn kører der 3 direkte afgange fra København til Amsterdam via Hamburg og Osnabrück, og herfra er der forbindelse til hele Holland.. Vi kan udstede. feb Jeg fandt for kort tid siden ud af, at der går et direkte nattog fra Amsterdam til Danmark. Togforbindelser er ellers virkeligt dårlige, og man skal.\nAmsterdam til Aarhus med tog coldplay 5 juli\nOplev Amsterdam med FlixBus ✓ Vis billetten på din smartphone ✓ Gratis Wi-Fi i bussen ✓ Boka din bussbiljett idag!. Ved at tage et tog til Amsterdam placerer du dig midt i Hollands hovedstad. Gå direkte fra Amsterdam Centraal og ud i en charmerende europæisk storby. Hvordan rejser man fra Amsterdam (Holland) til Aarhus (Danmark) med tog ( km). Køb din togbillet online. Find billetpriser, information og togtider. Hvordan rejser man fra København (Danmark) til Amsterdam (Holland) med tog (km). Køb din togbillet online. Find billetpriser, information og togtider.\nTog fra amsterdam til danmark, ishotel sverige pris Tag toget til fx Amsterdam, Utrecht, Rotterdam eller Haag\nTog Skal det gå hurtigt, skal man, selvfølgelig, flyve. Det tager til ,5 time, så det er klart den hurtigste og fra løsning, og er man heldig, kan det amsterdam være den danmark. Man kan tage bussen fra Aarhus, København etc. Er man i god tid, kan man få billetter til DKK ca. Besøg charmerende Holland ved at hoppe på et tog til Amsterdam. I det nordlige Holland ligger landets hovedstad Amsterdam. Denne farverige by lægger op til at blive amsterdam Smalle gader med fra og detaljerede huse ligger tog om side med hinanden, kun afbrudt af de karakteristiske kanaler, som danmark bybilledet af en imponerende til hyggelig storby, der byder på utallige indtryk og muligheder.\nTog i Danmark. InterCityLyn på Jeg er helt enig med deg. Og verre blir det for det ryktes at nattoget fra København til Amsterdam/Basel/Praha via Tyskland blir. Togrejser til Amsterdam fra Sjælland og Jylland. Rejser med tog til Amsterdam er blevet mere og mere populære efterhånden som togenes hastigheder gør rejsetiden. Tog fra Amsterdam til Haarlem. virail hjælper dig med at finde køreplaner og priser for alle tog fra Amsterdam til Haarlem. Rute fra Amsterdam til Haarlem Der. Tog fra Amsterdam til Rotterdam. virail hjælper dig med at finde køreplaner og priser for alle tog fra Amsterdam til Rotterdam. Rute fra Amsterdam til. Togturen fra Oslo S til Amsterdam Central Er det egentlig en god idé å reise med tog fra Oslo S til Amsterdam Ferjeturen fra Danmark over til. imver.seswoosla.se - rejse- og mobilitetsportal: information, togbilletter, onlinebilletter, regionale dagsbilletter, gunstige tilbud på tog- og byrejser. Destination: Amsterdam\nFjernbus til og fra Amsterdam fra 39 kr. Tag toget til Amsterdam – find ekstra billige billetter med Orange Europa\nSiguiente: Tysk brev eksempel » »\nAnterior: « « Vandreture københavn og omegn


wall decoration - Søstrene Grene\nFra Anna & Clara den 24 september, 2019\nStempl løs, og leg med motiverne. Tip Ved at lave et gentagende mønster med vægstemplerne kan De skabe et tapet-lignende udtryk på børneværelset. Fremgangsmåde 1. Mal i frihånd et felt på cirka 25x25 cm med Deres foretrukne farve. Lad malingen tørre helt, før De fortsætter. 2. Benyt en skumsvamp til at...\nPrint-selv-eventyr til væggen eller højtlæsning\nFra Anna & Clara den 25 april, 2019\nSæt Søstrene Grenes print-selv-eventyr i ramme og lad dem pynte på væggen, inden de skal læses som godnathistorie. Anna og Clara har forfattet flere eventyrlige fortællinger på vers, der er tilgængelige på otte forskellige sprog. “Selvom man er lille kan man sagtens drømme stort, af drømme er vi nemlig alle...


Du kan booke Cecilie til følgende foredrag:\nJEG HAR MØDT EN MILLION MENNESKER\n– HØR, HVEM DER LÆRTE MIG NOGET VIGTIGT\nI 20 år kunne danskerne begynde eller afslutte dagen med Cecilie Frøkjær kørende på skærmen i Go´morgen eller Go´ aften Danmark. Hun har mødt flere mennesker end de fleste - politikere, skuespillere, sangere, forfatter og alle slags danskere med hver deres personlige historie. Og nu er hun klar til at fortælle om sine oplevelser.\nMed humor og selvironi fortæller Cecilie Frøkjær, hvad hun lærte af møderne med blandt andre Lise Nørgaard, Jane Aamund - og sin gamle klassekammerat,Thor. Glæd dig til et underholdende, tankevækkende og personligt foredrag, hvor Cecilie Frøkjær også fortæller om, hvordan du selv kan blive bedre til at lytte, når livet eller mennesker, du møder på din vej, har noget vigtigt at fortælle dig!\nFOREDRAG TIL LEJLIGHEDEN\nHar du brug for et foredrag om et særligt emne eller til en speciel begivenhed, så kontakt Cecilie og hør om mulighederne for et skræddersyet foredrag til dit behov. Cecilie holder også foredrag i forbindelse med personalekonferencer, medarbejderdage etc.\n“Hun var fantastisk og en skøn kvinde. Publikum var MEGET begejstrede.”\nLene Fribo, FOF Djursland\n”Foredraget var relevant og underholdende, og både mænd og kvinder gav udtryk for, at det var meget interessant. Cecilie Frøkjærs lune og humor, som vi kender fra tv-skærmen, skinnede også tydeligt igennem ved foredraget. Hendes uhøjtidelighed, som især fremgik gennem nogle billedvalg under foredraget, var med til at skabe en afslappet og morsom stemning. I forlængelse heraf giver jeg mine bedste anbefalinger til andre, som skulle ønske et foredrag med Cecilie Frøkjær.”\nErnst Trillingsgaard, Aalborg Kongres & Kultur Center\nVi havde den store fornøjelse at booke Cecilie til vores arrangement ”En duft af kvinde” i oktober 2016. Vores forventninger blev til fulde indfriet, med en veloplagt og sjov Cecilie der delte ud af sine oplevelser og historier fra sine mange års virke som journalist og tv-vært. Der blev bragt emner op, som både var humoristiske og på samme tid gav stof til eftertanke. Cecilies personlighed og formidable evne til at underholde var en stor succes. 400 kvinder vil gerne tusind tak for en fantastisk aften.\nRachelle Enemark Bech – arrangør ”En duft af kvinde”, Aabenraa


Klima Al Gissemari – Temperatur • Bedste rejsetidspunkt • Vejr\nHomeForenede Arabiske EmiraterAl Gissemari\nBedste rejsetidspunkt, vejr og klima Al Gissemari\nBedste rejsetidspunkt Al Gissemari, Forenede Arabiske Emirater\nDen bedste rejsetidspunkt til Al Gissemari i Forenede Arabiske Emirater er fra Januar til December, hvor der er en een behagelig til varm temperatur og ingen til næsten ingen nedbør. Den højeste gennemsnitstemperatur i Al Gissemari er 37°C i Juni og den laveste er 23°C i Januar.\nAl Gissemari har et ørken klima. Hvis du vil vide mere om gennemsnitstemperaturerne i Al Gissemari eller om hvornår det meste sne og regn falder, så kan du finde det herunder. Så er du godt forberedt. Vores månedlige gennemsnitlige klimainformationer er baserede på data fra de sidste 30 år.\nKlima Al Gissemari per måned\nAl Gissemari kort fortalt\nLokal tid 16:53 timer om eftermiddagen\nAl Gissemari har et ørken klima. Dagstemperaturen er fra varm til hed, mens det også kan være koldt om natten. Du vil ikke få regn her i nærmeste fremtid. Den gennemsnitlige årstemperatur for Al Gissemari er 33° grader og i løbet af et år falder der 13 mm regn. Det er tørt 351 dage om året med en gennemsnitlig luftfugtighed på 51% og et UV-indeks på 7.\nVejr Al Gissemari Januar\nGennemsnitligt er det maksimalt 23° i Januar i Al Gissemari og minimalt omkring 18° grader. I Januar falder der nedbør i 3 dage med totalt 4 mm og I denne måned er det tørt i 28 dage.\nVejr Al Gissemari Februar\nGennemsnitligt er det maksimalt 24° i Februar i Al Gissemari og minimalt omkring 19° grader. I Februar falder der nedbør i 3 dage med totalt 10 mm og I denne måned er det tørt i 25 dage.\nVejr Al Gissemari Marts\nGennemsnitligt er det maksimalt 27° i Marts i Al Gissemari og minimalt omkring 22° grader. I Marts falder der nedbør i 4 dage med totalt 13 mm og I denne måned er det tørt i 27 dage.\nVejr Al Gissemari April\nGennemsnitligt er det maksimalt 31° i April i Al Gissemari og minimalt omkring 26° grader. I April falder der nedbør i 4 dage med totalt 4 mm og I denne måned er det tørt i 26 dage.\nVejr Al Gissemari Maj\nGennemsnitligt er det maksimalt 36° i Maj i Al Gissemari og minimalt omkring 29° grader. I Maj falder der nedbør i 1 dag med totalt 0 mm og I denne måned er det tørt i 30 dage.\nVejr Al Gissemari Juni\nGennemsnitligt er det maksimalt 37° i Juni i Al Gissemari og minimalt omkring 31° grader. og I denne måned er det tørt i 30 dage.\nVejr Al Gissemari Juli\nGennemsnitligt er det maksimalt 37° i Juli i Al Gissemari og minimalt omkring 31° grader. og I denne måned er det tørt i 31 dage.\nVejr Al Gissemari August\nGennemsnitligt er det maksimalt 36° i August i Al Gissemari og minimalt omkring 31° grader. I August falder der nedbør i 1 dag med totalt 1 mm og I denne måned er det tørt i 30 dage.\nVejr Al Gissemari September\nGennemsnitligt er det maksimalt 35° i September i Al Gissemari og minimalt omkring 30° grader. og I denne måned er det tørt i 30 dage.\nVejr Al Gissemari Oktober\nGennemsnitligt er det maksimalt 33° i Oktober i Al Gissemari og minimalt omkring 27° grader. I Oktober falder der nedbør i 2 dage med totalt 28 mm og I denne måned er det tørt i 29 dage.\nVejr Al Gissemari November\nGennemsnitligt er det maksimalt 28° i November i Al Gissemari og minimalt omkring 24° grader. I November falder der nedbør i 2 dage med totalt 6 mm og I denne måned er det tørt i 28 dage.\nVejr Al Gissemari December\nGennemsnitligt er det maksimalt 25° i December i Al Gissemari og minimalt omkring 20° grader. I December falder der nedbør i 2 dage med totalt 4 mm og I denne måned er det tørt i 29 dage.\n14 dages vejrsudsigt Al Gissemari\nVejret for Al Gissemari in Forenede Arabiske Emirater bliver ° grader i de kommende 14 dage.\nAl Gissemari vejroplevelser\nHar du været i Al Gissemari?\nEfterlad os din oplevelse i Al Gissemari, og så kan du vinde 1000 kr!\nAl Gissemari igger i Forenede Arabiske Emirater in de provincie Al Fujayrah. Hvis du vil ringe til Al Gissemari så skal du sætte +971 eller 00971 foran telefonnummeret uden at bruge det første 0 i det originale telefonnummer (hvis det forefindes). Hvis det normale nummer f.eks. er 05012457809 så skal du fjerne det første 0 og ringe til +9715012457809 eller 009715012457809.\nAl Gissemari ligger 1.054 km i lige linie fra 4.886 km afstand van København. Fra Københavns Lufthavn er flyvetiden ca. 7 timer5.\nKoordinaterne til Al Gissemari, Forenede Arabiske Emirater er latitude: 25.143423 og longitude: 56.248397\nGPS koordinaterne er N 25° 8' 36.2400" og E 56° 14' 54.2400"\nDe 3 nærmeste lufthavne til Al Gissemari, som du kan flyve til, er:\nVia vores partnere herunder finder du de billigste flybilletter til Al Gissemari. Klik på et logo for at komme til hjemmesiden eller se de billigste flybilletter hos alle luftfartsselskaber direkte via Skyscanner.\nI Al Gissemari bruger man Forenede Arabiske Emirater til at betale med.\nTidsforskel Al Gissemari\nI Al Gissemari er klokken nu 16:53 time om eftermiddagen den mandag 21 Juni 2021. Det er 2 timer senere end i Danmark. Tidszonen i Al Gissemari er Asia/Dubai og Greenwich time er UTC+04.


CVR-nr 67338510 CVRP-nr 1002249299 – Aktiv\nMotorer og gear døgnet rundt. Vi har alt i elektromotorer, specialmotorer, energisparemotorer, bremsemotorer og gear. I 50 år har vi arbejdet i transmissionsbranchen, hvor vi repræsenterer førende europæiske producenter på det danske marked inden for energi- og specialmotor, gearmotor og elektromotorer. Kontakt os, når den næste opgave skal løses. Det er altid en fordel med én kontakt, én kvalificeret leverandør – og med ansvaret samlet ét sted. Vis mere Vis mindre\nBruttofortjeneste 2020H: 24.601' DKK (2019: 22.769' DKK)\nResultat før skat 2020H: 8.924' DKK (2019: 7.300' DKK)\nJuridisk navn: R FRIMODT PEDERSEN A/S\nVirksomhed: R. FRIMODT PEDERSEN A/S\nFax: 75 89 58 31\nR FRIMODT PEDERSEN A/S er en del af et koncern med totalt 4 selskaber.