Tandlægebehandling | Fobina's blog om sundhed og tandlæger\nFobina's blog om sundhed og tandlæger\nOm Fobinas tandlægeside\nCategory Archives: Tandlægebehandling\nI dag er tandregulering diskret\nDu husker måske teenageårene, hvor mange fik bøjle på tænderne i kortere eller længere perioder. Dengang var det typisk ganebøjle eller de såkaldte togskinner, der sad meget tydeligt fremme på tænderne. Især togskinnerne var ikke et kønt syn, men på en sær måde var det nemmere at finde sig i, når man var teenager, fordi så mange gik med bøjlerne. Som voksen er det anderledes, selvom tænderne godt kan blive skubbet ud af position i voksenalderen, er det de færreste, der vælger at gå med bøjle for at få dem rettet til. Det skyldes, at bøjle på tænderne for de fleste er noget, der hører barndommen og teenageårene til, og for de fleste vil det virke kikset at bære bøjle som voksen.\nI dag er det dog ikke nødvendigt at skulle trækkes med de knap så kønne togskinner, hvis man vil have foretaget tandregulering. Flere og flere tandlæger tilbyder i dag nye former for tandretning, hvor bøjlerne til tænderne er diskrete og knap nok synlige. En af de mest populære modeller kaldes Inman Aligner. Det er en bøjle fremstillet af gennemsigtigt plastik, som gør bøjlen meget diskret og næsten usynlig for beskueren, medmindre de folk, man taler med, kigger virkelig nøje på ens tænder.\nHvordan virker Inman Aligner?\nInman Aligner kan rette de fire forreste tænder i både over- og undermund. Bøjlen er konstrueret således, at der sidder to fjedre inde i bøjleskinnen – to foran og to bagved. Derved vil bøjlen nænsomt trykker og skubbe dine tænder ind i den rigtige position, mens du bærer den. Den er ikke den eneste diskrete tandbøjle på markedet i dag, men den har flere store fordele frem for de andre.\nFor det første er Inman Aligner billigere end de fleste andre bøjler til tænderne. Den virker også ret hurtigt, fordi den blot retter fortænderne til. Derfor kan en tandretning med Inman Aligner tage så kort tid som 6 uger, og som regel ikke længere tid end 16 uger. Desuden er Inman Aligner en meget fleksibel type bøjle, for den kan tages ud, når det passer dig. Du bør dog altid lade bøjlen sidde i mindst 18 til 20 timer om dagen for at få det bedste resultat.\nHvor kan du få rettet tænder med Inman Aligner?\nInman Aligner bliver tilbudt hos mange tandlæger rundt omkring i landet. Du kan selvfølgelig finde tandklinikker der behandler med Inman Aligner i både København og Aarhus, men det er heller ikke svært at finde en tandlæge i Horsens, der tilbyder denne form for tandretning. Inman Aligner tandregulering i Horsens er nemt at opdrive, hvis du søger blandt de lokale tandlæger.\n70 87 86 15\nThis entry was posted in Inman Aligner, Tandbøjle, Tandeftersyn, tandklinikker, Tandlægebehandling, Tandpine, tandpleje, tandrensning, tandretning, tandsmerter on May 25, 2018 by admin.\nHar du tandpine? – Det skal du gøre\nDu har måske prøvet at gå tidligere fra arbejde på grund af en tandpine, der bare blev værre og værre. Eller også har du prøvet at vågne op midt om natten bombarderet af den der dunkende smerte fra en kindtand.\nTandpine kan være forårsaget af mange forskellige tandproblemer, og det er derfor vigtigt at få din tandpine undersøgt. Vi har derfor i samarbejde med en omsorgsfuld tandlæge i Holte valgt at lægge fokus på tandpine, hvilke symptomer der er, og hvad du bør gøre, hvis du oplever at have en konstant eller tilbagevendende tandpine.\nAf de mest hyppige årsager til tandpine er bl.a. huller i tænderne. Det er især tilfældet, hvis du oplever at få en skarp smerte i en eller flere tænder, når du bider eller tygger sammen. Der kan også være en følelse af ømhed og smerte i de nærliggende tænder, i gummerne og i din kæbe – noget som oftest kan være tegn på en påvirket tand.\nTegn og symptomer på tandpine kan være følgende:\nStærke smerter i en tand eller i kæben\nEn løs tand, som kan være forårsaget af skader i de væv, der holder tænderne til kæbeknoglen. Hvis disse væv er ramt af eksempelvis sygdom eller infektion, kan det resultere i paradentose, hvis det efterlades ubehandlet\nRøde, hævede og blødende tandkød nær eller omkring den tand, der gør ondt\nFeber, ørepine og hævede kirtler i nakken\nHvis du oplever at have en eller flere af disse symptomer, er det vigtigt, at du ser din tandlæge. En tandlæge kan, med de rette midler og den rette behandling og plan til forebyggelse, lette på tandsmerten idet du møder op, for herefter at identificere årsagen til din tandpine, før du starter et egentligt behandlingsforløb.\nDin tandpine kan også kræve akut tandlægehjælp, hvis du oplever, at dine tandsmerter er uudholdelige. I forbindelse med det kan du ringe til en tandlæge, hvad enten det er en skånsom tandlæge i Birkerød eller i dit lokalområde, og spørge om der er mulighed for et akut tandeftersyn. Dette kan især være nødvendigt i tilfælde af, du oplever at have tandpine, der varer i mere end en eller to dage.\nSom artiklen her viser, kan der være mange årsager til din tandpine. En dunkende smerte, eller en tand der reagerer på både varme og kulde eller gør ondt, når du bider eller tygger sammen, kan være tegn på både huller i tænderne eller tandkødssygdom – eller noget helt tredje. Kontakt derfor din tandlæge og få din tandpine undersøgt.\nThis entry was posted in akut tandlæge, isninger i tænderne, tandlæge, Tandlægebehandling, tandpleje on February 11, 2016 by admin.\nRøntgenundersøgelser hos tandlægen\nMange patienter kan være bekymret for røntgenstråler, når der skal tages røntgenbilleder. Men det viser sig faktisk, at en person absorberer mere stråling fra solen hver eneste dag, end når der skal tages røntgenbilleder hos tandlægen i forbindelse med et regelmæssigt tandeftersyn. Da mange tandlægers røntgenbilleder efterhånden er digitale, er strålingerne færre end ved traditionelle metoder. Vi har derfor i denne artikel, i samarbejde med Tandlægerne Malte, en erfaren tandklinik i Roskilde, valgt at sætte fokus på vigtigheden ved røntgenbilleder hos tandlægen.\n1. Røntgenbilleder kan opdage paradentose i tide\nFor det første kan røntgenbilleder hjælpe med til at vurdere knogleniveauet i dine kæber. En af de største årsager til tab af tænder er nemlig pga. tandsygdom eller sygdom i gummerne og kæben. Det begynder ofte som tandkødsbetændelse, som efterlades ubehandlet, og som udvikler sig til alvorligere sygdomstilstande, såsom paradentose. Røntgenbilleder hjælper her med til at vurdere og identificere tilstanden af tandsygdom, og graden af eksempelvis knogletab, som der ofte kan være tale om i forbindelse med paradentose.\nParadentose kan diagnosticeres ved en undersøgelse af dit tandkød, men i alle tilfælde kan yderligere vurderinger i form af røntgenbilleder være nødvendige for at bestemme graden eller omfanget af tandkødssygdommen.\nRøntgenbilleder er forebyggende\nFor det andet kan røntgenbilleder også være et forebyggende middel mod eksempelvis huller i tænderne eller lignende tandproblemer. For jo tidligere din tandlæge kan identificere graden af et tandproblem eller tandkødssygdom gennem røntgenbilleder i forbindelse med dit tandeftersyn, jo nemmere bliver det også for din tandlæge at planlægge et behandlingsforløb og tage andre forebyggende midler i brug.\nRøntgenbilleder kan opdage cyster og kræft\nFor det tredje kan røntgenbilleder også være nyttige, når man diagnosticerer eller prøver at identificere cyster eller kræft, som kan være umulige at vurdere ved at undersøge tænder og tandkød alene. Med andre ord kan cyster eller kræft være noget, der findes under tænderne eller tandkødet, og derfor ikke noget, din tandlæge nødvendigvis er i stand til at opdage. Derfor kan røntgenbilleder i sådanne tilfælde holde dig sund og rask. Og vigtigst af alt kan røntgenbilleder opdage tandproblemer og tandkødssygdomme i deres tidlige stadie, så du slipper for de høje omkostninger, det kan give at overse komplikationerne.\nTandlæger har set mange tilfælde, hvor patienten kom tilbage på klinikken med smerter, efter at have tilset ham eller hende for bare 6 måneder siden. Ved netop at få taget røntgenbilleder, hvad enten det er i forbindelse med et rutinemæssigt tandeftersyn i København, eller en dybdegående rodbehandling i Roskilde, kan knogletab, en brækket tand eller kræft i over- eller undermund identificeres med det samme.\nThis entry was posted in paradentose, tandbehandling, tandklinikker, tandlæge, Tandlægebehandling on February 10, 2016 by admin.\nRodbehandling kan fjerne smerten\nEn rodbehandling er nødvendig for at behandle tandrodsbetændelse. Tandrodsbetændelse opstår blandt andet i forbindelse med huller i tænderne. Huller i tænderne opstår på grund af bakterier, som med tiden medfører huller. Hvis hullet i tanden er så dybt, at det går igennem tandbenet og rammer nerven, er der tale om tandrodsbetændelse. Bakterier kan skabe kronisk betændelse i tandroden, hvorfor tandpine opstår. Tandrodsbetændelse kan videreudvikle sig til rodspidsbetændelse samt medføre alvorligere sygdomme i form af hjerte- og hjernesygdomme gennem blodet. Kraftige smerter, følsomme tænder og en dårlig smag i munden er alle symptomer for tandrodsbetændelse. Søg derfor professionel assistance hos din tandlæge på Østerbro eller i din bydel, hvis tandrodsbetændelse mistænkes.\nRøntgenfotografering kan opdage problemet i tide\nDer er desværre mange patienter, som ikke er opmærksomme på problemet, før en rodbehandling er nødvendig. Det anbefales derfor af eksperter på området, at en tandlæge med mulighed for at udføre en røntgenfotografering benyttes. Gennem røntgenfotografering er det muligt at opdage tandrodsbetændelsen, inden problemet udvikler sig, så man undgår en større rodbehandling.\nHvis der er gået betændelse i nerven, eller nerven allerede er død på grund af betændelsen, skal den fjernes. En rodbehandling behøver ikke være så slem, som mange frygter, da man selvfølgelig bliver bedøvet. Selve rodbehandlingen udføres med specielle file, som kan fjerne nervevævet fra roden. Der vil samtidigt blive brugt bakteriedræbende væsker, som renser hele området bakteriefrit. Herefter er det muligt for tandlæge at forsegle den behandlede tand med en krone eller fyldning. Således kan der ikke komme nye bakterier derind, så tandrodsbetændelsen ikke kan opstå samme sted igen. Tandrodsbehandlingen opstår typisk der, hvor bakterierne ophober sig. Derfor minimeres risikoen for, at tandrodsbetændelsen opstår igen.\nFå hurtig rodbehandling, hvis uheldet er ude\nEn tandlæge skal kontaktes hurtigst muligt, hvis tandrodsbetændelse mistænkes. Der anbefales derfor at have en tandlæge, som modtager akutte tidsbestillinger. Jo længere tid tandlægebesøget udsættes, jo større risiko er der for, at betændelsen spreder sig. Det er muligt at finde en akut tandlæge i de fleste større byer. Der findes blandt andet en akut tandlæge nær Østerbrogade i hovedstadsområdet, som kan finde tid til deres patienter, så snart de har modtaget opkaldet eller beskeden. Tandlægen skal ikke blot tilbyde akutte tider. Det er nemlig samtidigt en god idé at undersøge, om tandlægen befinder sig godt i forhold til transportmuligheder. Rodbehandlingens størrelse afhænger af omfanget af betændelsen. Hvis der kræves en større behandlingen, er det vigtigt at kunne transportere sig hurtigt og sikkert hjem med offentlig transport. Så kommer man smertefrit hjem – både transportmæssigt samt smertefrit i forhold til tandrodsbetændelsen.\nTlf.: 39 29 47 41\nThis entry was posted in rodbehandling, tandbehandling, tandlæge, Tandlægebehandling on January 11, 2016 by admin.\nKom fri fra din tandlægeskræk\nFår du ondt i maven, når du får indkaldelsen til tandeftersyn fra din tandlæge? Eller ”glemte” du din tid hos tandlægen igen? Så kan det tyde på, at du lider af tandlægeskræk. Mange mennesker kan relatere sig til tandlægeskræk. Et tandlægebesøg kan være smertefuldt for dine tænder og endda også for pengepungen. Mange udsætter derfor sine tandlægebesøg, da de ikke selv mener, at de har behov for at tandeftersyn. Det er en stor fejl, da erfarne og dygtige tandlæger netop kan se det, som du ikke kan se.\nVed at gå regelmæssigt til tandlægen, vil din tandlæge holde øje med dine tænder og din mundhygiejne for at undgå, at der opstår huller i tænderne. Hvis du skulle være på vej til at få et hul i tanden, så opdager din tandlæge hullet i tide, så du ikke behøver en smertefuld og dyr behandling. Hvis du tilhører dem, som har svært ved at komme af sted til tandlægen, bør du vælge en tandlæge med fokus på tandlægeskræk.\nFind en tandlæge der hjælper patienter med tandlægeskræk\nHvis du eksempelvis bor i Århus eller omegn, har tandlægen på Frederiksgade erfaring med tandlægeskræk. Ved at vælge en tandlæge med erfaring inden for tandlægeskræk, kan de både hjælpe dig med dine eventuelle problemer med tænderne, men også hjælpe dig med at bekæmpe din tandlægeskræk. Tandlæger med erfaring inden for tandlægeskræk gør deres bedste, for at dit besøg bliver en succes for dig. De har forståelse for din tandlægeskræk. For at dit besøg skal forløbe bedst muligt, sætter de meget tid af til dig, når du skal til tandeftersyn eller eventuel behandling. Undersøgelsen foregår på dine præmisser, så du ikke bliver presset til noget, du ikke vil. Du er derfor hele tiden klar over, hvad der foregår.\nHvis du skal behandles og bedøves, vil bedøvelsen af din mund gøre, at tandbehandlingerne er smertefri. De kan faktisk være 100% smertefrie, da de færreste overhovedet mærker, at de bliver bedøvet. Derfor bør du ikke frygte smerten ved besøget, da tandlægerne gør alt for, at du får en positiv oplevelse hos dem. På den måde håber de på, at du har mod på at komme tilbage til et eftersyn, så eventuelle huller i tænderne bliver opdaget i god til. Så undgår du både smerte i tænderne og på din bankkonto. Hvis du lider at tandlægeskræk, så vælg en erfaren tandlæge i Århus eller andet sted i landet, der har har kendskab til tandlægeskræk. Så vil de hjælpe dig med at komme fri fra din tandlægeskræk.\nThis entry was posted in tandlæge, Tandlægebehandling, tandlægeskræk, tandpleje on August 13, 2015 by admin.\nDe fleste mennesker foretrækker ikke at skulle have foretaget større indgreb, både når det gælder for tænderne og resten af kroppen. Det er ikke unormalt at forsøge at undgå smerte helt og aldeles. Derfor kan det være skrækindjagende at skulle opsøge en tandlæge. At være nervøs eller bange er dog ikke det samme som tandlægeskræk. Har du angst er det imod din fornuft. På et intellektuelt plan ved du godt, at tandlægen ikke gør dig noget ondt, at du bliver bedøvet og at det bliver bedre bagefter, men du har stadig hjertebanken og lyst til at løbe væk. Her er fem ting du selv kan gøre, for at prøve at arbejde med angsten.\n1) Børst tænder to gange dagligt. Det virker måske banalt, men det første skridt er, at få en bedre mundhygiejne. Hvis du ved, at du tager dig godt at dine tænder, behøver du ikke frygte tandlægen.\n2) Lav en aftale med din tandlæge om, at du kommer to gange om året til eftersyn. De første gange bliver nok ubehagelige, især hvis du ikke har været der længe, men jo hurtigere du kommer af med de problemer du allerede har, jo mindre har du at frygte.\n3) Find en god tandlæge tæt på dig. Det skal være en du stoler på, og som gerne efterkommer de ekstra behov du har som følge af din angst. Bor du midt i København kan det eksempelvis være rigtig godt at finde en tandlæge i Købehavn K. Når tandlægen skal være i dit nærområde, er det så det er nemmest muligt for dig at overholde din tandlægetid.\n4) Sørg for at der er en klar aftale om smertelindring. En af de mest angstprovokerende faktorer ved tandlæger er den medfølgende smerte. Derfor er det vigtigt at du stoler på, at tandlægen bedøver dig ordentligt og er opmærksom, hvis noget alligevel gør ondt. Spar ikke på smertelindringen. Hvis du i forvejen er bange for tandlægen, hjælper det ikke at blive bekræftet i, at det rent faktisk gør ondt.\n5) Slap af og tag en dyb indånding. Det kan være svært at slappe af både før, under og efter en behandling, men prøv alligevel. Når det bliver for meget, så fokuser på dit åndedræt og tag dybe indåndinger. Det handler ikke om at undertrykke angsten, men om at acceptere at den er der, og prøve at arbejde med den.\nHvis du har problemer med tænderne, bliver de kun værre jo længere du venter. Du kan nemt finde en tandlæge med fokus på tandlægeskræk i København.\nPalægade 7, 3. sal\nTlf: 70 88 56 74\nThis entry was posted in tandlæge, Tandlægebehandling, tandlægeskræk on June 15, 2015 by admin.\nFind din næste tandlæge\nDet er ikke altid nemt at finde en ordentlig tandlæge. Især ikke når der er så utroligt mange at vælge imellem. I Danmark har vi rigtig mange forskellige tandlæger, som laver forskellige arbejdsopgaver og som har nogle særlige specialer. Grunden til at det kan være svært at finde en rigtig god tandlæge, er bl.a. at der er utrolig mange forskellige udvalg. Et godt eksempel er tandlæger i Aalborg. Hvis man leder efter en tandlæge over nettet eller via fagbøger kan det være rigtig svært. Man skal have mange forskellige parametre i tankerne når man søger en tandlæge. Er det en tandlæge der yder det som du søger. Mange tandlæge har nogle specialer. Dette kunne blandt andet være en børne tandlæge, eller en tandlæge der forkusere på kosmetiske tandbehandlinger. En god tandlæge er ikke nødvendigvis den der er nemmest at finde. Derfor er der nogle guidelines for hvordan man finder en tandlæge til dig og dine nærmeste.\nLed efter anmeldelser\nNår du søger efter en tandlæge på nettet, kan anmeldelser være et brugbart værktøj. Hvis tandlægen har en Google plus, en facebook side eller en trustpilot bruger, så har de højest sandsynligt nogle anmeldelser. Disse anmeldelser kan for det meste forklare en hel del om klinikken.\nHvad siger deres hjemmeside?\nSelvom deres hjemmeside ikke er en objektiv vurdering af klinikken, som en anmeldelse er, kan du få et godt overblik over hvad klinikken laver, samt om du synes de virker troværdige. Hvis deres hjemmeside er ny og moderne kan det tyde på at de har deres økonomi i orden, hvilket kunne tyde på at de har tilfredse kunder.\nKig forbi klinikken\nDen bedste måde at få en forståelse for en tandlæge på, er ved kigge forbi deres klinik. Hvordan ser klinikken ud? Er personalet friske og imødekommende? Det er begge spørgsmål, som er essentielle når du vælger din tandlæge og den eneste måde hvorpå man kan få svar, er ved et fysisk besøg.\nDette virker meget åbenlyst, men det er en sandhed der er svær at komme udenom. Selvom man selvfølgelig gerne vil have den bedste og billigste, er dette for det meste ikke muligt. De bedste tandlæger ved hvad de er værd og derfor går de ikke på kompromis med prisen.\nHåber at i kan bruge disse tips, når i skal vælge jeres næste tandlæge.\nTelefon: 98 44 16 46\nThis entry was posted in tandbehandling, tandlæge, Tandlægebehandling and tagged ny tandlæge, tandlæge, tandlæge Aalborg on February 19, 2015 by admin.\nMange skipper tandlægen efter de er fyldt 18\nHelt op til man fylder 18 år er det gratis at gå til tandlægen i Danmark, men noget de fleste ikke er klar over er, at alle over 15 år desuden har ret til frit at vælge, hvilken tandlæge de helst vil benytte. Det er altså let som en leg at gå til tandlægen, når man er ung, men der er desværre tendens til, at folk i højere grad skipper tandlægeaftalen når de er fyldt 18.\nDette kan der være flere grunde til, måske lider man af tandlægeskræk eller måske synes man, at det er for dyrt, men sandheden er, at lige meget hvilken grund man har for at blive væk, er det altid bedre at møde op alligevel. Hos Tandlægerne Eggers og Vester i Holbæk er vi udmærket godt klar over, at mange frygter tandlægebesøget, men i det lange løb, kan langt bedre betale sig at møde op end at blive væk.\nJo længere du udskyder det, jo dyrere bliver det\nSom ungt menneske lever man ofte på et stramt budget, og derfor kan udgifterne til tandlægebesøgene til tider virke fuldstændig uoverskuelige, hvilket desværre får mange unge til helt at blive væk. Dette er dog ikke en god idé! Det er vigtigt, at man jævnligt får undersøgt sine tænder af en professionel tandlæge, som kan afgøre om der er problemer på vej og i så fald gøre alt for at forebygge dem. Du kan sagtens gå rundt med tandproblemer uden at lægge mærke til det, så jo længere tid du udskyder din aftale, jo dyrere og mere smertefuld risikerer du at din behandling bliver.\nSmertefuld behandling hører fortiden til\nHvis du ikke jævnligt går til tandlægen, giver du eventuelle huller lov til at vokse sig større og sprede sig, hvilket på sigt kan føre til behov for en smertefuld rodbehandling. Vi kan alle blive enige om, at det er bedre at betale et lille beløb hvert år, end at skulle punge ud til en dyr og ubehagelig operation fordi man har forsømt sine tandlægeaftaler.\nTandlægebesøg er desuden slet ikke så smertefulde, som mange går rundt og forestiller sig. Ubehagelige bor og sprøjter er nemlig ikke længere den eneste mulighed, lasere har overtaget mange opgaver, og man kan derfor nu tilbyde langt mere behagelige behandlinger. Er du et ungt menneske med hang til tandlægeskræk, er der derfor ikke længere grund til at frygte smerte og nåle.\nDer er mange tandlæger i Holbæk, der heldigvis har vi stor erfaring med behandling af børn og unge. De ved, at det kræver stort mod at møde op hos tandlægen hvis man lider af tandlægeskræk, og derfor går de også højt op i at skabe en tryg og hyggelig stemning i deres klinik. Tandlægen skal være et behageligt sted at komme, ikke noget du skal få ondt i maven af at tænke på.\nTlf: 59 43 43 11\nThis entry was posted in Tandlægebehandling, tandpleje, Unge on January 30, 2015 by admin.\nOm Fobinas tandlægeblog\nEr du på udkig efter tandlægerelateret information, så er du ankommet til det rette sted. Her kan du finde alle former for artikler så som "hvordan holder man sin mund sund?" eller "hvad skal jeg børste mine tænder?". Har du et andet tandlæge-spørgsmål så send os gerne en besked eller email. Vi har et større hold af tandlæger siddende ved tasterne hver eneste dag, som er ivrige efter at besvare dine mange spørgsmål. Derudover er vi eksperter i mange former for tandbehandlinger så som hvordan man behandler skæve tænder med produkter så som inmanaligner eller litewire. Det er en særlig god ide at læse vores artikler hvis du overvejer at tage til tandlægen og bruge mange penge. Vi kan give dig råd til hvad du skal undgå og hvad du har krav på når du sidder i tandlægestolen.\nTandlæge autoritets sider


Projektkoordinator, Banedanmark, København | Jobfinder\nJobbet "Projektkoordinator" er udløbet.\nMaskin & produktion* (175), Ledelse* (149), Byggeri & anlæg* (183), IT* (304)\nPlanlægning (23), Koordination (13), Jernbane (17), IT-drift (22)\nI stillingen som projektkoordinator får du et spændende job med engagerede kolleger. Du får mulighed for at bringe din faglighed i spil med input, som får en reel indvirkning på vores it-infrastruktur og -driftsopgaver.\nIt består i alt af 60 medarbejdere og har ansvaret for drift, support og vedligehold af Banedanmarks administrative it-systemer. Vi rådgiver Banedanmarks forretningsområder om udvikling og brug af informationsteknologi til bl.a. effektivisering og understøttelse af forretningsprocesser. Herudover har vi også ansvaret for it- og informationssikkerheden i Banedanmark.\nSom projektkoordinator bliver du en del af sektionen It Drift, hvor vi er 18 medarbejdere, som bruger hinanden som sparringspartnere, og prioriterer tid til løbende udvikling af kompetencer. Vi er fagligt engagerede, og vi løser vores opgaver gennem en uhøjtidelig omgangstone og med plads til at involvere os i hinanden.\nDu refererer til sektionschefen/it-driftschefen. Som projektkoordinator vil du bidrage til understøttelse af vores mangeartede og spændende it-driftsprojekter. Du skal bidrage til at sikre en koordineret og struktureret planlægning samt gennemførelse af opgaver/projekter i tæt samarbejde med it-koordinatoren, test- og projektkoordinatoren og de øvrige kolleger i sektionen.\nDu vil arbejde i spændingsfeltet mellem it, teknik og projektledelse. Det er din opgave at have overblik og gennem dialog varetage koordineringen, herunder at opgaverne bliver nedbrudt og planlagt. Det er vigtigt, at du formår at komme hele vejen rundt om opgaven og du sikrer, at relevante inddrages i arbejdet, og at opgaverne bliver løst og fulgt til dørs.\nDet er naturligt for dig at arbejde på en analytisk og struktureret måde og skabe et overblik for dig selv og dine kolleger. Du skal have evnen til at finde gode løsninger og se sammenhænge og til at tage initiativ til fremdrift. Det er væsentligt, at du har en procesorienteret tankegang og er en god kommunikator. Du kan se værdien af rettidig kommunikation for at sikre et godt samarbejde og kan samarbejde på tværs på alle niveauer.\nDu er vant til at håndtere forskellige faglige ressourcer, der skal nå et fælles mål. Du forstår it-drift og -infrastruktur og sætter en ære i at være på forkant med situationen, der kan udvikle sig. Vi ser gerne, at du er vedholdende og har gennemslagskraft.\nHverdagen byder ofte på alsidige opgaver og en bred kontaktflade i samspil med såvel brugere som leverandører, derfor skal du trives i en tværgående og koordinerende rolle.\nDet er en forudsætning, at du tidligere har arbejdet med varetagelse og løbende koordinering af it tekniske opgaver og du har en relevant it faglig baggrund. Du har værktøjskassen på plads med relevant uddannelse som Prince2. Vi tilstræber at arbejde agilt og det vil være en fordel, hvis du har erfaring med og interesse i Kanban.\nEllers er ansættelsen omfattet af Fællesoverenskomsten mellem Finansministeriet og Offentligt Ansattes Organisationer – Det statslige område og Organisationsaftalen mellem Finansministeriet og HK/SAMDATA, Danmark samt protokollat for kontorfunktionærer ansat ved Banedanmark. Som udgangspunkt er stillingen placeret i løngruppe 4. Den endelige lønindplacering beror på en vurdering af de individuelle kompetencer og kvalifikationer. Udover basislønnen kommer pension og eventuelle lokale tillæg.\nVil du vide mere, så kontakt sektionschef/it-driftschef Sus Bugge. Søg elektronisk og send din ansøgning og cv.\nVi forventer at holde samtaler i uge 44 og 45.


Julehygge i Blogland - Årgang 73\nDer vrimler lige nu af julehygge i Blogland og da jeg selv ikke rigtig er en del af det i år, føler jeg mig lidt snydt på noget af det – den del med hygge, bag og dufter. Og det med at få være lidt kreativ. Den sidste tid har været ret fyldt op med praktiske gøremål og lange what to do lister indenfor rejsen, og jeg føler det er længe siden jeg fik udløb for min kreativitet. Jeg har gemt nogle af alle de idéer jeg har fundet til næste år, og jeg vil også gerne dele med mig af noget af det jeg har fundet i Blogland til dem af jer, der måske kan få glæde af det allerede denne jul. Blandt andet fandt jeg disse små brunkage hus som er lige til at hænge på kaffekoppen – de er bare ikke til at stå for, og dem vil jeg helt sikkert lave næste år! (Idéen og billedet fandt jeg hos Hemtrender.com)\nJeg er stor fan af hjemmelavede gaver og hos Made by Mary fandt jeg denne lækre bodyscrub lavet af kaffe, vanilje og kokosolie. Jeg tror dog ikke jeg venter helt indtil næste jul med at lave den (og jeg er heller ikke sikker på, at den i første omgang bliver brugt som gave) men jeg prøver den nok lige så snart vi kommer hjem fra ferien igen. Eller måske ville kroppen have godt af en tur før vi tager af sted. Uh, hvis bare jeg kan nå det!\nNorske Nina fra Stylizimo har lavet de fineste gaveindpakninger med ting fra naturen; gran, kogler, kanel og nelliker fungerer så fint som dekoration til de enkle indpakninger. Personligt synes jeg, det er så meget mere charmerende at selv gøre lidt ud af selve indpakningen, end at lade personalet pakke gaverne ind ved skrænten i butikken. I Sverige har vi en gammel tradition, hvor vi rimer på pakkerene. Vi skriver et lille rim på et par linjer om hvad gaven indeholder og hvor modtageren skal gætte, hvad der er i pakken. Det er nu også lidt hyggeligt.\nHollandske Marij viser en meget nem og smuk variant af glaskugler, som hun har fyldt med grønne fund fra naturen. Hun har lavet en DIY og selv om den er på et ret umuligt sprog, så kan man sagtens forstå den ved hjælp af alle billeder. De virker også meget nemme at lave og virker også fint på andre tidspunkter end julen.\nElsa Billgren viser sine 10 bedste tips til julen og idéen med at stanse brunkagerne med bunden af et krystalglas – den snupper jeg! Jeg er også vild med de små graner i glaskrukker, men tænker at man nok ikke må hive graner op med rødderne i skoven, gør man? Så kan man selvfølgelig købe en lille gran og skylle jorden af rødderne.\nIs er måske ikke det første man tænker på i forbindelse med julen, men det er brunkager, så denne is med smag af brunkager, skulle måske prøves? Jeg tænker, at hvis man kan lave knækbrød med smag af jul, så fungerer isen nok også.\nSå nu hvor I er i fuld gang med julebag og julehygge og det med at pakke gaver ind, skal jeg have pakket det sidste i rygsækkerne. Jeg glæder mig rigtig meget til at komme af sted nu, men jeg glæder mig også til det, jeg kommer hjem til igen en gang i det nye år. Den sidste tid er det som om alt andet udover rejsen er blevet sat på stand by og jeg ser frem til at komme videre med projekter her hjemme og skabe lidt hygge rundt omkring. Vi har ventende projekter både indendørs og udendørs og heldigvis går vi jo foråret i møde, lige så snart vi kommer på den anden side af nytår. Sådan føler jeg det i hvert fald…\n← Svenske madklassikere – #3 Lussekatter\nRejsefeber – næsten klar til afgang →\nBirgitte B says: 12. december 2016 at 8:41\nÅh kan godt forstå du savner det… Det er sådan lidt limbo at stå i. Men nu skal I jo snart afsted og det bliver så spændende. Kh. Birgitte\nAargang73 says: 13. december 2016 at 21:07\nJa, det er rigtig Birgitte og heldigvis bliver det jo også jul igen næste år. Og så bliver dobbelt hygge og en enorm masse småkager :-)


Boyfriend (Justin Bieber) - Shopping - Movellas\nDu vågner ved et sæt, og kigger dig forvirret omkring. Justin ligger ikke ved siden af dig, hvilket du ikke tænker så meget over da du stadig er træt. Du går ud på badeværelset, og tager dig et hurtigt bad, da du kommer ind for at få tøj på sidder Justin med et kæmpe smil, og en pose i den ene hånd og en kop kaffe i den anden hånd. Du far et lille chok, og kommer da også med et lille skrig.\n''Rolig skat det er bare mig'' -Justin\n''Du kan ikke bare forskrække mig på den måde skat'' -mig. Sagde du og gik hen og gav ham et kys.\n''Kom og spis noget, jeg har købt en bolle og en kop kaffe til dig'' -Justin\n''Org hvor er du sød skat tak'' -mig\nDu satte dig hen i sengen med Justin, og fik noget morgenmad.\n''Hvad skal vi lave i dag'' -mig\n''Vi skal ud og shoppe lidt, og jeg giver dig lige hvad du vil have, på en betingelse'' -Justin\n''Hvad er den betingelse?'' -mig\n''Vi skal købe et sæt undertøj, jeg vælger til dig og så skal du have det på i aften'' -Justin\n''Okay det kan vi godt aftale, jeg glæder mig'' -mig\nDa i havde spist, gjorde du dig klar. Og dig og Justin gik ind mod byen, i gik rundt i L.A. hele dagen. Du havde fået masser af tøj, makeup, ny louis vuitton taske med pung til som du havde ønsket dig i lang tid. I manglede kun en ting og det var det sæt undertøj, Justin skulle vælge. I kom gående ned af en stor shopping gade, i gik og snakkede men ligepluslig stoppede Justin op, og hev dig med ind i en butik. Det var en undertøjs forretning, Justin gav slip på dig og gik lige mod et lilla sæt. Damen der arbejdede i butikken kom over til Justin.\n''Kan jeg hjælpe med noget?'' -damen\n''Øhm ja, min kæreste skal have det her sæt i str. XS tror jeg'' -Justin\nDamen kiggede over på mig, fandt sættet i XS og gav det til mig, hun viste mig hvor prøverummet var. Justin satte sig i en sofa lige foran mit prøverum, han sad med sin mobil.\nJeg sad og ventede på at se min baby, i det frækkeste sæt undertøj. Jeg valgte det i lilla fordi jeg ved lille ser godt ud på hendes lille brune krop, hendes lange brune hår, hendes brune øjne man kunne blive væk i, det hele ville bare passe perfekt sammen.\n''Justin hvad synes du?'' -Jordan\nWow hun så fantastisk, hun var perfekt. Hun er gude smuk.\n''Hahah skat, det tager jeg positivt'' -Jordan\n''Det skal du også skat, du ser godt ud'' -mig\nJeg bevægede mig op af sofaen, og gik over og kyssede hende.\n''Skal jeg hjælpe med at klæde om skat'' -mig\n''Ej skat, stop det haha sæt dig ned igen'' -Jordan\nJeg satte mig skuffet ned igen, hun fik klædt om og jeg fik betalt. Det ville blive en perfekt aften/nat, det var ved at blive sent så vi gik hjem til hotellet hånd i hånd.\nVi var kommet tilbage til hotellet, og Justin bad mig vente ude foran døren til vores værelse. Han lukkede mig endelig ind efter nogle minutter, han tog poserne ud af min hånd og stilte dem på gulvet. Han gik om bag mig og tog hans hænder for mine øjne, og førte mig så ud på balkongen. Han fjernede hans hænder så jeg kunne se noget, han havde dækket op med sushi og stearin lys. ''Justin hvor er det romantisk, tak skat'' -mig. Du gik og for at kysse ham. Han tog din hånd og trak stolen ud for dig, han satte sig overfor dig. I sad og spiste sushi og kiggede ud over byen så romantisk. Det hele var bare gennemført. ''Jeg elsker dig'' -Justin, ''Jeg elsker også dig skat''-mig\nI sad lang tid bare og kiggede hinanden i øjnene, og holde i hånden.\n''Jeg er tilbage om lidt okay'' -Justin\n''Hvor skal du hen'' -mig\n''Ikke noget, er tilbage om lidt'' -Justin\nJustin kom tilbage efter noget tid, han tog din hånd. Han gav dig en morgenkåbe, og sagde du skulle tage alt dit tøj, også komme ud til ham på badeværelset. Du gjorde som han sagde, og gik ud til ham på badeværelset. Han sad allerede i jacuzzien, han havde gjort klar med champagne, og jordbær med chokolade. Han smilede til dig da han fik øje på dig i døren, du tog din morgenkåbe af og hoppede ned til Justin. Han gav dig et kys, og gav dig et glas champagne. Justin fik dig sat oven på ham, så du nu sad på hans skød. ''Er der noget vi skal fejre, siden du har lavet alt det her'' -mig\n''Nej jeg ville bare forkæle min kæreste'' -Justin. Sagde han og kyssede dig på næsen.\n''Her skat prøv et jordbær'' -Justin. Du smagte det, og kyssede Justin bagefter. Justin hænder bevægede sig over hele din krop, i begyndte at råsnave. Justin blev hurtigt opstemt, og der gik ikke lang tid før Jerry var igang.\nDig og Justin havde lige haft fantastisk sex, du var igang med at gøre dig klar til at sove. Justin lå allerede inde i sengen, du kom ind i soveværelset med dit lilla undertøjsæt, som dig og Justin købte tidligere. Justin sad med sin mobil, som han tit gjorde men det var okay for han gjorde det for sin beliebers. Han kiggede op fra sin mobil da du kom ind i rummet, et kæmpe smil kom frem da han så hvad du har på. ''Kom her skat'' -Justin\nDu lagde dig hen i sengen helt op af Justin, han lagde sig også ned så i nu lå i ske. Han sagde godnat og kyssede dig på kinden. Lyset blev slukket og du faldt i søvn i Justin arme.\nDet var så andet kapitel af Boyfriend, undskyld hvis der er nogle fejl. Synes i jeg skal blive ved eller stoppe.\nSkriv hvad i synes og husk og like <3


Stutmestervej 16, 3400 Hillerød | Jesper Nielsen\nStutmestervej 16, Hillerød\nSLOTSPARKEN I BAGHAVEN\nArkitektens hånd er ikke gået på kompromis med noget, hvilket kommer til udtryk i denne imponerende bolig med et eksklusivt materialevalg. Huset er placeret få skridt fra Frederiksborg Slotspark, hvor lange spadsereture bliver hverdagens højdepunkt, inden I vender hjem til jeres trygge base.\nBoligen er nyopført i 2020 og er arkitekttegnet af Force4 med et betagende ydre såvel som indre. Facaden er af solide mursten med et elegant Sedumtag, som udstråler bæredygtighed og biodiversitet, ligesom spændende vinkler og enorme glaspartier spiller en helt særlig rolle for hjemmets flotte udstråling. Samlet set indeholder boligen 214 kvadratmeter fordelt på halvandet plan.\nIndenfor er der tænkt over hver en detalje, således at den moderne familie nemt får dagligdagen til at glide her. Rummene er åbne og luftige, og det eftertragtede køkken-alrum går i ét med stuen, hvor der er rigeligt med plads til at mødes om lektier, aktiviteter og samvær. Når hele familien snart samles i det indbydende og lyse køkken-alrum, bliver det med højt til loftet og en pragtfuld udsigt til haven. Lyset kommer til at strømme ind fra de høje vinduespartier mod sydvest, og I får derfor selskab af årstidernes skiften.\nHerfra er der ligeledes nem passage til tre værelser, der alle har en privat udgang til haven. Et stort bryggers giver anledning til at få gemt vasketøjsbunkerne af vejen, og det tilstødende badeværelse gør det let som en leg at få tandbørstning og aftenbade overstået inden sengetid.\nPå første sal når lykken nye højdere, for her bliver I forkælet med et luksuriøst forældreafsnit, der mest af alt minder om et ophold på et femstjernet hotel. Her brager solens stråler ind fra de højtsiddende vinduer, mens det dobbelte brusebad er placeret frit i rummet, og toilettet er afskærmet på bagsiden. Der er også plads til den helt store garderobe, for i hjørnet er det et pænt, integreret walk-in-closet. Den åbne etageadskillelse mellem førstesalen og stueplanet skaber et helt særligt og luftigt indtryk, som også bidrager med visuel elegance til hjemmet.\nNår foråret og sommeren banker på, så luk døren op og træk udenfor i jeres skønne have, der har flere niveauer.\nJeres kommende hjem er en fantastisk kombination af byliv og grønne omgivelser, så I har ikke langt til hverken daginstitutioner eller Hillerødsholmskolen med henholdsvis syv og fem minutters gang. Der er blot en mindre spadseretur på fire minutter til nærmeste dagligvarebutik, mens Hillerød Station er at finde efter knap to kilometer.


Fik chokerende besked: 'Jeg takkede pænt nej' | BT Debat - www.bt.dk\n19. jun. 2019 - 18:44\nFik chokerende besked: 'Jeg takkede pænt nej'\nFor ti år siden modtog Kristian Hegaard en chokerende besked.\nHavde han fulgt rådet fra afsenderen, havde hans liv set helt anderledes ud i dag.\nKristian Hegaard er 28 år, nyvalgt medlem af Folketinget for De Radikale og nyuddannet jurist. Han kan ikke gå og er bundet til en kørestol.\n»Da jeg var 16-17 år og gik på Espergærde Gymnasium, var frivillig fodboldtræner og nyopstillet til byrådet, foreslog min sagsbehandler, at jeg søgte om førtidspension. Det gjorde man normalt med sådan nogen som mig – underforstået, at jeg ikke kunne bidrage med særlig meget og i stedet skulle parkeres ovre i hjørnet,« forklarer politikeren.\n»Det var jeg ikke klar til. Jeg syntes, det var sjovt at hænge ud med mine venner, havde et af skolens højeste snit og tænkte, at politik måske kunne være en vej for mig. Så jeg takkede pænt nej.«\nHavde han fulgt rådet, havde han i dag nok siddet derhjemme og spillet Fifa eller Fortnite, fortæller han. I stedet skal han på fredag underskrive Grundloven som nyvalgt medlem af Folketinget.\nSelv takker han særligt sine forældre for, at han er nået så langt.\n»De er ressourcestærke og har hjulpet mig gennem uddannelsessystemet, boligforhold osv. Men jeg tænker tit på dem, som måske ikke har haft ressourcerne til at sige det eller troet på, at når kommunen siger det, er det rigtigt,« siger han.\nDet har ingen konsekvenser for kommunen overhovedet, hvis de med vilje laver fejl.\n»Bare fordi man har et handicap, skal man ikke lade sig begrænse. Man skal se muligheder. Men nogle skal have ekstra hjælp for at nå deres potentiale,« tilføjer Kristian Hegaard og peger på hashtagget #enmillionstemmer og det arbejde, der ligger forud for at forbedre vilkårene for børn med handicap og ikke mindst deres forældre.\nFor i 2018 blev hele 47 procent af alle kommunernes afgørelser inden for børnehandicapområdet omgjort, når de endte hos Ankestyrelsen.\nB.T. har under valgkampen beskrevet Birtes, Pernilles og Chris' 'kamp mod systemet'. De har alle børn med handicap og forsøgte sammen med tusinder af andre forældre under hashtagget #enmillionstemmer at få sat fokus på handicapområdet.\nDet fik blandt andet Socialdemokratiet til at præsentere et udspil med lidt over en uge tilbage af valgkampen.\n»Det er helt vildt. Det er det eneste sted i det offentlige, hvor vi accepterer sådan en høj fejlprocent. Tænk, hvis det var tilfældet i Skat eller på sygehusene,« siger Kristian Hegaard.\n»Forældrene bliver kastet rundt i systemet i stedet for at få den hjælp, de har brug for med det samme.«\nKristian Hegaard foreslår, at der skal være en frist for, hvor længe der må gå, inden Ankestyrelsens afgørelse bliver efterlevet.\n»Det har ingen konsekvenser for kommunen overhovedet, hvis de med vilje laver fejl. Men hvis borgerne oplyser sin sag forkert, bliver det betragtet som socialt bedrageri. Det er ikke rimeligt.«


Fra Tillerson til Pompeo: Er Trump i færd med at sætte holdet til en hårdere udenrigspolitik? / Interview med Niels Bjerre-Poulsen « RÆSON\nFra Tillerson til Pompeo: Er Trump i færd med at sætte holdet til en hårdere udenrigspolitik? / Interview med Niels Bjerre-Poulsen\n“Der er ingen tvivl om, at hans folk er længere og ved mere, end hvad de lader offentligheden vide” – om Robert Muellers efterforskning “Da Pompeo blev CIA-chef frygtede nogle, at han ville undsige Ruslands-undersøgelsen og lukke alt dét ned. Og det har han altså ikke gjort. For få dage siden var han til høring […]


Optræk til ballade: Barcelona og PSG på kollisions-kurs\nMathias Busekist - 06. feb 2021 16:49\nBarcelona og Paris Saint-Germain har været i totterne på hinanden i noget tid. Det er derfor meget passende, at det er netop disse to klubber, der tørner sammen i Champions League, men der er optræk til ballade i kulissen mellem de to storklubber.\nFC Barcelona er nemlig slet ikke tilfredse med, at Paris Saint-Germain åbent snakker om, at ønsker at hente Lionel Messi til klubben. Det gælder både klubben, men også klubbens spillere, som offentligt har givet udtryk for, at Messi bliver set som en del af klubbens fremtid.\nMundo Deportivo skriver nu, at Barcelona til en vis grad accepterer, at det er en del af fodbolden, at man har bejlere til sine spillere, men det må ikke ske op til så stort et opgør, som de nu står overfor.\nDet går helt tilbage til Neymar, som kort før jul kunne fortælle, at han ville gøre alt for, at han igen ville kunne spille sammen med Lionel Messi. Dette skete lige inden jul, hvilket blev fulgt op af Parede, Messis landsmand, som kom med sin version af en lokketale.\nDerefter kom Paris Saint-Germains sportsdirektør Leonardo, som bakkede op om de to udsagn. Og så har man for nylig haft Mauricio Pochettino og Angel Di Maria på banen, som også ønsker at se Messi i klubben.\nDet er mere, end hvad FC Barcelona mener, er fair. De synes, det er urimeligt, at Paris Saint-Germain konstant bejler til Messi forud for deres duel i Champions League, og de mener, at det er et forsøg på at bringe ham, samt Barcelona, ud af fokus.\nDet har blandt andet sendt Ronald Koeman på krigsstien, da han for nylig revsede Di Maria for sit forsøg på at række ud efter Messi. Det blev dog ikke til mere end hovedrysten i Paris, hvor de mener, at Barcelona går over gevind.


Ildsjæl med 40 år på bagen | Portræt | stiften.dk\nIldsjæl med 40 år på bagen\nPubliceret 09. oktober 2014 kl. 07:45\nAnne Øland er en højt værdsat og efterspurgt klaverunderviser, men er også selv koncertpianist. Arkivfoto.\nFor Danmarks førende klaverpædagog, pianist og professor Anne Øland, kan pædagogik og kunstnerisk virke ikke skilles ad ? hun elsker at undervise.\nPianist og professor Anne Øland, har haft-40 års jubilæum i statens tjeneste.\nGennem alle årene har Anne Øland været en højt værdsat og meget efterspurgt klaverunderviser. De studerende er aldrig i tvivl om hendes enorme og smittende engagement; hun kan eksempelvis altid få studerende til at hjælpe til med praktiske gøremål omkring koncerter m.v.\nAnne Øland siger selv:\n»Jeg elsker at undervise, det har jeg altid gjort. Jeg glæder mig uafbrudt over samværet med alle mine studerende og mit arbejdsforhold til dem. Jeg elsker at opleve, at de lærer at forstå, lærer at mærke sig selv, lærer at udvikle eget spil, lærer at arbejde - og lærer at lytte.«\nØlands engagement som underviser omfatter også børn i alle aldre, som hun mener, man skal tage dødsens alvorligt fra allerførste færd.\nDen indstilling kommer klart til udtryk på hjemmesiden www.klaverkufferten.dk, hvor Øland stiller sine mange års erfaring som klaverpædagog frit til rådighed for alle interesserede.\nI en bredere offentlighed, også i udlandet, er Anne Øland især kendt som en af sin generations største skandinaviske koncertpianister.\nHun har optrådt i hele Skandinavien, i en lang række europæiske lande samt i Rusland, USA og Japan.\nHun har desuden en række CD-indspilninger bag sig; hendes samlede indspilning af alle Carl Nielsens klaverværker og af Beethovens 32 klaversonater har fået mange roser i den nationale og internationale musikpresse.\nMen for Anne Øland kan pædagogik og kunstnerisk virke ikke skilles ad.\n»Kombinationen af klaverspil, af kunst på allerhøjeste niveau og af god pædagogik fra den første spæde start er for mig blevet et hele. To sider af samme sag. Ingen af siderne kan undværes, og sammen står de urokkelig stærkt.«\nDen aktuelle OPUS 14 Klaverfestival i Aarhus (i denne uge til og med søndag 12. oktober) er et typisk Øland-arrangement, med i alt syv koncerter med en lang række nuværende og tidligere studerende samt studerende fra Tjajkovskij-konservatoriet i Moskva, som Øland i en årrække har haft et tæt samarbejde med.\nAnne Øland har gennem årene modtaget en lang række priser og hædersbevisninger, senest i 2013 hvor hun af lytterne blev valgt som modtager af DR P2-prisen »Årets Ildsjæl«.\nØland blev ansat som undervisningsassistent ved Det Kongelige Danske Musikkonservatorium i København i 1974, i 1980 blev hun docent, og i 2004 kom Anne Øland til Det Jyske Musikkonservatorium, Aarhus, hvor hun blev professor i 2007.\nDen officielle dato for jubilæet var 1. september, men det markeres i aften ved en intern reception på Det Jyske Musikkonservatorium i forlængelse af aftenens koncert ved OPUS 14 klaverfestivalen i Aarhus.laas


Chatrådgivningen får ensomme unge i tale - Center for Digital pædagogik\nChatrådgivningen får ensomme unge i tale\nMange af de unge, der tager kontakt til rådgiverne i chatten på Cyberhus, er ensomme. De har svært ved at fortælle andre om deres problemer i den ”virkelige verden”. Men hvad er det ved chatrådgivningen, der får de unge til at åbne op og betro sig til rådgiverne?\nSiden 2007 har Niels-Christian Bilenberg været rådgivningskoordinator på Cyberhus. Ud over at være sparringspartner for de godt 70 frivillige rådgivere er han selv i daglig kontakt med børn og unge fra hele landet. Som chatrådgiver møder han børn og unge med mange forskellige problematikker, men langt de fleste af dem har ifølge Niels-Christian Bilenberg ét fælles træk: ”De unge, vi møder i chatten, er ofte ensomme, og de har svært ved at dele deres problemer med andre. Jeg har flere gange oplevet, at en ung skriver: ’Alt det, jeg snakker om herinde i chatten, er svært at sige højt til andre ude i den virkelige verden’,” fortæller han.\nTavsheden er ikke så larmende i chatten\nMange af de unge er usikre – både på sig selv og på, hvordan omverdenen vil reagere på deres problemer. Ifølge Niels-Christian Bilenberg er det en af årsagerne til, at de unge har svært ved at dele deres problemer, når de sidder ansigt-til-ansigt med andre. Mange unge føler, at de skal være forberedt til tænderne og på forhånd vide, hvad de helt præcist vil sige, inden de opsøger en fysisk rådgivning, og det kan være en barriere, forklarer Niels-Christian Bilenberg:\n”Mange unge har svært ved at forberede en klar præsentation af deres problemer, og det ender derfor med at blive en barriere, der forhindrer dem i at søge hjælp. Chatrådgivningen er anonym, og barrieren er derfor ikke så stor, som den er ved den fysiske samtale,” forklarer han og fortsætter: ”En pause på to minutter føles akavet i telefonen. Tavsheden larmer ikke på samme måde, når man holder pauser i chatten – her er pauserne en naturlig del af måden at kommunikere på”.\nChatten giver de unge kontrol\nNiels-Christian Bilenberg forklarer, at de unge har svært ved at tage kontakt til den fysiske rådgivning, fordi de er bange for at miste kontrollen over situationen:\n”Den unge har mere kontrol i chatten end i andre rådgivningssituationer, og chatten er langt mere uforpligtende for den unge. Fx er det lettere at afbryde samtalen på chatten, hvis det hele bliver for meget, end det er at lægge røret på eller forlade et lokale. Derudover er det lettere for den unge at gemme sig på chatten. Som rådgiver kan jeg fx ikke høre, om den unge græder. Det ved jeg kun, hvis den unge vælger at oplyse mig om det. På chatten er det altså den unges eget valg – det er det ikke i telefonen, og den faktor er helt afgørende. Det mærker jeg tydeligt, hvis jeg fx henviser den unge til en telefonrådgivning. Så svarer mange af dem: ’Det har jeg ikke lyst til, for så kan de høre, at jeg græder’,” fortæller Niels-Christian Bilenberg.\nChatten er det første skridt på vejen\nRådgiverne på Cyberhus betragter chatten som et sted, hvor de unge helt uforpligtende kan øve sig i at fortælle om deres problemer til andre, netop fordi det foregår på de unges præmisser. Derfor møder Niels-Christian Bilenberg også mange unge, som aldrig har snakket med andre om deres problemer.\n”Jeg havde en ung pige, som skrev, at hun havde det rigtig svært. Hun var selvskadende og havde en spiseforstyrrelse, men hun havde aldrig rigtig fortalt det til andre, fordi hun havde svært ved at tale om det. Flere gange i løbet af vores chat var der lange pauser, hvorefter hun skrev: ’WOW! Det er den vildeste aften, jeg har haft. Jeg troede ikke, jeg skulle møde en, der vidste, hvordan det er at være mig’. Men det var egentlig meget lidt, der skulle til fra min side, og pigen kunne sagtens have fået den samme hjælp andre steder – hun var bare aldrig kommet dertil. Hun åbnede op, fordi chatrådgivningen var anonym og foregik på hendes præmisser, og det gav hende troen på, at det hjælper at snakke om det, der er svært,” fortæller Niels-Christian Bilenberg og afslutter:\n”Eksemplet viser egentlig meget godt, hvad det er, chatrådgivningen kan. Chatten giver de unge mulighed for at afprøve; ’Hvordan reagerer voksne, hvis jeg fortæller dem det her?’ eller: ’Tror de på mig, hvis jeg fortæller dem det her?’ Formålet er at få skabt den tillid hos den unge, der gør, at den unge selv tager det næste skridt og får rådgivning på telefon eller fysisk. Vi kan ikke løse de komplekse problematikker i chatten, men vi kan plante et frø og være med til at modne de unge til at tage det næste skridt på vejen mod at få hjælp,” afslutter han.\nAf Camilla Tang Jensen, kommunikationskonsulent hos Center for Digital Pædagogik


Danmarks politiske historie 1863-1901 | fynhistorie.dk\nSkrevet af Hans Nørgaard, Tir, 2007-02-13 00:05 1800 tallet | Danmark | Politik\nVed århundredets slutning af Vilhelm Østergaard. (1901)\nHos den del af den nulevende slægt, hvis første ungdom falder i tiden omkring 1863, står der stærkt præget i erindringen billedet af en tåget og sludfuld novemberdag, hvor alles sind skræmmedes op ved det budskab, der spredtes over landet: Frederik den Syvende er død. Man var måske selv for ung til at forstå rækkevidden af denne efterretning, men man tog sin del med af den sære uhyggestemning, der som en klam hånd lagde sig over alt og alle.\nSe også her om politiske partier\nMan havde i lange tider, dag efter dag, hørt de ældre tale om stærke modsætninger i den danske rigsdag mellem bondevenner og nationalliberale, om den Konstitutionelle helstat og Ejderpolitiken, om hertugen af Augustenborg og forbundseksekutionen, hvormed der truedes. Man var måske endnu meget for ung og umoden til at rede de politiske tråde ud fra hinanden og danne sig en mening om sagerne, men man havde derfor en ikke mindre sikker fornemmelse af uvejret, der nærmede sig.\nOg det kom- endnu mere knugende og ødelæggende, end det var ventet. Det blev nederlagets og ydmygelsens bitre tid, alle vennerne faldt fra, riget brødes, og paragrafer udslettedes; selv kunne vi ikke mere håndhæve vor ret, og ingen brød sig om at hjælpe os til den. Det danske statslegeme amputeredes for noget nær en tredjedel af sin størrelse, og ind ad til begyndte ikke længe efter en politisk kampperiode, under hvilken folket stod delt i skarpt adskilte lejre, og uenigheden, bundende i forskjelligt livssyn gav sig udslag snart i skarpe kampmidler, snart i stærk, passiv modstand.\nAutentisk foto af danske soldater i foråret 1864 Dannevirke rømmes 1864Men så mærkeligt føjede det sig, at trods rigets sønderlemmelse og trods den indre politiske kamp blev denne periode, fra 1864 til århundredets udgang, på mange punkter en genoprejsningens tid. Det beundringsværdige livsmod, den seje udholdenhed, der havde udmærket dem, som måned efter måned forsvarede Dybbøls nedskudte skanser, bredte sig til andre områder af vort folk. Landets velstand og hjælpekilder voksede, landbrug, handel, industri, videnskab, kunst og litteratur tog et mærkeligt opsving. Overalt var der arbejde og fremgang at spore, og det skyldtes alene de kræfter, som levede i folket, og som ingen modgang, hverken ude eller inde fra havde kunnet kue.\nDanmarks politiske historie siden 1863 opruller et billede, hvori de mørke farver unægteligt er de overvejende, men på samme tid har det mange interessante træk, der viser egenskaber hos det danske folk, fortrin og fejl, som det er værd at lægge mærke til, fordi man bestandig lærer noget ved nøje at kende sig selv.\nHvilke betydningsfulde og bevægede dage har det ikke været i det danske rigsråd, da man i efteråret 1863 forhandlede om Auditør, minister C.C. Hall (1812-88)minister Halls forslag til en forfatning for Danmarks og Sveriges fællesanliggender. Det var givet, at forslaget til en sådan forfatning yderligere ville spærre udsigterne til en fredelig løsning af den dansk-tyske strid, men med den sorgløse godtroenhed, som hører med til dansk folkeejendommelighed, stolede Hall på de venligt sindede vestmagter og et skandinaviske forbund, og selv efter at forhåbningerne om en alliance med Sverige-Norge var bristede, gennemførte Halls ministerium det dansk-slesvigske forfatningsforslag.\nDette skete den 13. november 1863, og to dage efter døde kong Frederik den Syvende.\nKong Christian 9 Statsrådsmøde u. forsæde af kong Christian 9Ved sin tronbestigelse forefandt Kong Christian den Niende den nye fællesforfatningslov vedtaget af rigsrådet (med 40 stemmer mod 16), men den kongelige underskrift manglede endnu. Hall trængte ind på kongen for at formå ham til at give efter for den bevægede folkestemning og underskrive loven, men først efter nogen tøven besluttede kong Christian at følge sin ministers råd, thi det kunne vel forudses, hvad følgen ville blive. Forfatningsloven blev underskrevet af kongen den 18. november; men allerede i december øvedes der af Ruslands, Englands og Frankrigs afsendinge et så stærkt tryk på den danske regering, at det måtte anses for nødvendigt at tilbagekalde loven.\nHall ville dog ikke indlade sig derpå, men indgav sin dimission og derefter dannedes på årets sidste dag - det Biskop, minister D.G. Monrad (1811-87)Monradske ministerium, hvis opgave det skulle være at sørge for novemberforfatningens tilbagetagelse på forfatningsmæssig måde. Men krigen var ikke desmindre uundgåelig. Forbundseksekutionen i Holsten var imidlertid blevet iværksat af saksiske og hannoveranske tropper, og den 1ste februar 1864 gik fjenden over Ejderen.\nBegivenhederne udviklede sig hurtig i hin ulykkestid. Søndag eftermiddag den 7de februar gav Monrad i begge rigsdagens afdelinger meddelelse om Dannevirkes rømning, og under de påfølgende møder støttede rigsdagen regeringen i dens beslutning om at fortsætte forsvaret af al magt. På den adresse, som i samme anledning overraktes kongen henimod slutningen af måneden, fulgte Christian den Niendes smukke og mandige svar, hvori det hed: Jeg vil være en fri konge over et frit folk; fri er kun kongen, når landet er selvstændigt; frit er kun folket, når den forfatningsmæssige tilstand bevares og udvikles. Jeg håber til den nådige Gud, at man en gang med sandhed må kunne sætte på mit gravmæle: Intet hjerte slog mere trofast for Danmark…\nDe alt for godtroende forhåbninger om hjælp udefra, som direkte eller indirekte havde påvirket Halls politik under forfatningsforhandlingerne i det danske rigsråd gentog sig under konferencen i London fra 20. april til 25. juni 1864. Danmark havde afvist tanken om en personalunion, men derimod erklæret sig rede til at forhandle på grundlag af et forslag, der var fremkommet fra engelsk side, og som gik ud på en deling af Slesvig efter Dannevirke linien. Preussen og Østrig fremkom imidlertid med et modforslag, hvorefter demarkationslinjen ville være at drage mellem Åbenrå og Tønder. Danmarks befuldmægtigede på konferencen, kammerherre G.J. Qvaade mente dog ikke at kunne indlade sig på forslaget om en sådan grænselinje, og han støttedes heri af de neutrale magters repræsentanter, og efter vidtløftige forhandlinger udtalte omsider Storbritanniens befuldmægtigede, at de troede at opfylde en hellig pligt ved at foreslå de krigsførende magter d.v.s. Østrig, Preussen og Danmark at appellere til en venskabelig magt, for at der kunne blive draget en grænselinje, som hverken måtte gå syd for den af Danmark angivne eller nord for den af de tyske befuldmægtigede betegnede linje, med andre ord ikke være nordligere end Åbenrålinjen og ikke sydligere end Dannevirkelinjen.\nDette mæglingsforslag modtoges med fuld samstemning af Ruslands og Frankrigs repræsentanter og fandt også betinget tilslutning hos de tyske stormagter, men til Den farm på New Zealand hvortil familien Monrad bosatte sig i 1865al ulykke afvistes det af Danmark. Af de tre danske befuldmægtigede på Londonkonferencen var Qvaade og Professor, minister A.F. Krieger (1817-93)A.F. Krieger stemte for forslaget, kammerherre Torben Bille derimod ikke. Ligeså delte var meningerne hjemme i København. Endnu en gang håbede man på effektiv hjælp af Rusland og England, og efter Monrads tilskyndelse fattede den danske regering den skæbnesvangre beslutning at nægte voldgiftsforslagets antagelse. Fire dage efter opløstes konferencen uden resultat, krigen fortsattes og førte til tabet af Als og Jyllands okkupation, og ved Wienerfreden mistede Danmark de tre hertugdømmer. Nogle måneder iforvejen var det Monradske ministerium blevet afløst af ministeriet Bluhme. Den 30. november 1865 søgte Monrad et frivilligt eksil i det fjerne New Zealand.\nSå magtesløs havde dansk udenrigspolitik været under hin skæbnesvangre krise. Den danske regering havde handlet i den bedste mening, åbenbart med det varmeste fædrelandssind, men mere godtroende end forudseende. -\nDe nærmeste følgende blade i Danmarks politiske historie udfyldes af de langvarige forhandlinger om forfatningssagen. Venstre krævede juni grundlovens genindførelse som rigsgrundlov, medens Højre og de nationalliberale ønskede betydelige indskrænkninger i repræsentationssystemet, idet de holdt på, at 5te junigrundloven ydede alt for ringe garantier for de konservative interesser. På dette tidspunkt dannedes - som modvægt mod den nationalliberale Martsforening og som udtryk for den voksende misfornøjelse med regeringen - Augustforeningen, hvis væsentligste formål gik ud på at styrke og befæste båndet mellem kongen og folket og indskærpe kongedømmets betydning, støtte enhver bestræbelse for at bevare og grundfæste en fri og selvstændig statstilværelse og virke hen til, at vor politiske udvikling måtte gå i en mådeholden og frisindet retning.\nBondevennernes Selskab havde udtalt, at det nu ville dreje sig om en sammensmeltning af rigsrådet med rigsdagen, men at de tilrådede vælgerne at forkaste enhver kandidat, som ville finde sig i, at grundlovens valgbestemmelser fraveges ved en sådan sammensmeltning. Det viste sig overhovedet meget vanskeligt at komme til enighed om hovedpunkterne i forfatningsspørgsmålet. Partierne stod skarpt overfor hinanden, og det så ud til at kunne have lange udsigter med gennemførelsen af det forelagte forslag til en revideret grundlov af 5. juni 1849. Da var det, at Politikeren I.A. Hansen Grev Christian Emil Frijs-Frijsenborg (1817-96) J.A. Hansens store omsving foregik. Efter private forhandlinger mellem denne bondevennernes fører og grev FrijsFrijsenborg nåede man til sammenslutningen mellem de store og de små bønder, og den 3. november 1865 enedes rigsrådets fællesudvalg om et mæglingsforslag, hvorefter den reviderede grundlov skulle have den skikkelse, som nu er gældende. Dette forslag kunne regeringen ikke gå ind på, og samme dag indgav den sin dimission, hvorefter grev Frijs-Frijsenborg overtog dannelsen af det nye ministerium.\nAlliancen mellem de store og de små bønder gav umiddelbart efter anledning til dannelsen af Oktoberforeningen, hvis formål kortelig udtrykt var dette: i forsamlinger at drøfte de spørgsmål, der er på dagsordenen, samt at befordre velvilje og gensidig tiltro imellem større og mindre landejendomsbesiddere. Indbydelsen var udgået fra en ligelig repræsentation af begge klasser.\nOmsider var de langsommelige og ofte pinagtige forfatningsforhandlinger tilendebragt, men resultatet vakte ikke nogen udelt tilfredshed. En så klog mand som Minister C.C.G. Andræ (1812-93)C.G. Andræ stillede sig meget skeptisk i sin betragtning af den reviderede grundlov, og ikke mere tiltro havde han til alliancen mellem godsejere og bondevenner. Fra folkelig side mødte den nye grundlov stærk modstand.\nUnder de reglementerede vandringer gennem rigsdagen bekæmpedes forslaget skarpt af Oberst, minister A.F. Tscherning (1795-1874)A.F. Tscherning og Overretsprokurator, politiker Balthazar Christensen (1802-82)Balth. Christensen, og blandt dem, der stemte mod den gennemsete grundlov, var mænd som Sofus Høgsbro Valgmenighedspræst Vilhelm Birkedal - RyslingeSophus Høgsbro, der havde været medlem af rigsdagen siden 1858,\nVilhelm Birkedal og Overretsprokurator, politiker C.C. Alberti (1814-90)C.C. Alberti, men den del af Venstre, som sluttede sig til dem, var ikke tilstrækkelig mandstærk til at standse forslaget på dets vej til virkeliggørelse.\nSom det sidste middel henvendte Tscherning og Grundtvigs foredrag 1838 på Borchs KollegiumN.F.S. Grundtvig - tingenes aldersformænd - sig til kongen for at formå ham til at nedlægge sit veto og nægte grundlovsforslaget sin underskrift, men denne henvendelse blev uden følger, og den 28. juli 1866 trådte Danmarks riges gennemsete grundlov af 5. juni 1849 i kraft. Samme dag sluttede rigsdagssamlingen. Tscherning nedlagde sit mandat som folketingsmand.\nI denne og den nærmeste foregående samling var flere vigtige lovforslag blevne vedtagne. Først og fremmest den almindelige borgerlige straffelov af 10. februar 1866, endvidere lov om borgerrepræsentanter i København, af 23. december 1865. Desuden havde rigsrådet kort iforvejen vedtaget to vigtige love, begge af 17. november 1865, nemlig Loven om Øresundsfondens ophævelse samt Lov om erstatning for krigsskade, ifølge hvilken der til erstatning for tab, som var tilføjede befolkning i Jylland ved den fjendtlige besættelse af landet i 1864 skulle udredes 6 millioner rdlr. af statskassen.\nDen tid, som fulgte umiddelbart efter krigen, havde også nogle fremskridt at notere i forbindelse med udlandet. I 1865 fik Danmark undersøisk telegrafforbindelse med England og Norge, og samme år sluttedes der en telegrafkonvention mellem Danmark og de fleste øvrige europæiske lande, samt postkonventioner med Norge, Sverige, Preussen, Lubeck og hertugdømmerne.\nDen sidste halvdel af 1866 bragte et lysglimt, hvortil der både i kongeriget og i Nordslesvig knyttedes store forhåbninger. Efter krigen mellem Preussen og Østrig blev der med Napoleon III som mægler indført i Pragerfreden hin sørgelig navnkundige paragraf V, der bestemte: "Kejseren af Østerrig overdrager Kongen af Preussen alle sine ved Freden i Wien den 30te Oktober 1864 er hvervede Rettigheder til Hertugdømmerne Holsten og Slesvig med det Forbehold, at Befolkningen i Slesvigs nordlige Distrikter, naar de ved en fri Afstemning tilkjendegive Ønsket om at blive forenede med Danmark, skulle aftrædes til Danmark". - Hvorledes lysglimtet slukkedes, og alle forhåbninger bristede, er det knapt nødvendigt at minde om. Da Preussen langt om længe lod sig bevæge til at knytte underhandlinger om Paragrafs V's udførelse, stillede den tyske regerings befuldmægtigede så uigennemførlige betingelser, at underhandlingerne nødvendigvis måtte strande, og andet var åbenbart heller ikke tilsigtet. Og ved overenskomsten mellem Preussen og Østrig 1878 skred man vilkårligt til den fuldstændige udslettelse af paragraf V.\nFrijs-Frijsenborgs ministerium, der varede fra november 1865 til foråret 1870 betegnede i det hele en frugtbar lovgivningsperiode. Ministeriet nød tillid i begge tingene, og det lykkedes uden nævneværdige vanskeligheder at gennemføre en række betydningsfulde love, blandt hvilke - foruden de ovenfor anførte - særlig må nævnes: Hærloven af 6. juli 1867, Landkommunalloven af samme dato, og Købstadkommunalloven af 26. maj 1868, Søværnsloven af 24. april 1868, Valgmenighedsloven af 15. maj 1868, for hvilke S. Høgsbro var både forslagsstiller og ordfører, og flere sjællandske og jyske jernbanelove.\nMed 1870 indtræder et vendepunkt i dansk politik. Ministeriet Frijs Frijsenborg havde gjort et par poster på finansloven (vedrørende forstærkningens og reservens indkaldelse) til kabinets spørgsmål, og da afstemningerne i folketinget gik ministeriet imod, indgav det sin dimission den 19. maj 1870. Den 28. maj dannedes det nye ministerium af Lensgreve, minister Ludvig H.C. H. Holstein-Holsteinborg (1815-92)lensgreve Holstein-Holsteinborg og kom til at bestå dels af repræsentanter for de store godsbesiddere, dels af de ledende mænd i det gamle nationalliberale parti: Hall, Krieger, Fenger. Samtidig var der foregået en gruppering indenfor rigsdagens Venstre. Oktoberforeningens rolle var i alt væsentligt udspillet efter forfatningsforandringens gennemførelse, og Bondevennernes Selskab var heller ikke mere, hvad det før havde været. Der var kommet to nye folkeforeninger: Den jydske folkeforening, for hvilken Dr. phil., politiker Geert Winther (1813-1905)Geert Winther var formand, og Femte juni-folkeforening, hvis betydeligste ledere var Alberti og J.A. Hansen. Efter at det nationalliberale parti havde afgivet et så væsentligt kontingent til dannelsen af det nye ministerium, stillede Venstre sig i bestemt opposition til det, og af de hidtilværende tre Venstre grupper dannedes det forenede Venstre. Samtidig blev overretssagfører, senere herredsfoged Christopher Krabbe folketingets formand i stedet for L.N. Bregendahl.\nHøjesteretsadvokat C. Liebe havde året i forvejen afløst M.P. Bruun som formand i Landstinget.\nPartiet Venstres lederskikkelser før 1900: Fra venstre øverst Frede Bojsen, nederst Viggo Hørup, i centrum Chresten Berg, øverst (th) Sofus Høgsbro og nederst HolsteinI rigsdagssamlingen 1871-72 træder Chr. Berg stærkt i forgrunden som en af venstrepartiets første mænd, og hans politik gør sig mere og mere gældende, ikke mindst i hans hævdelse af, at ministeriet skal være i overensstemmelse med folketingets flertal. Dette krav bliver udgangspunktet for den efterfølgende langvarige kamp med dens konsekvenser: Finanslovnægtelse, provisorier og visnepolitik.\nAllerede i sommeren 1872 var bevægelsen i fuld gang i anledning af de almindelige folketingsvalg, som skulle afholdes om efteråret. Berg og J.A. Hansen gik i spidsen for at rejse en stærk oppositionel stemning mod ministeriet og derigennem skaffe Venstre afgjort flertal i folketinget. Blandt Højres forkæmpere var Højesteretsassessor Chr. S. Klein (1824-1900)Chr.S. Klein og C. St. A. Bille de virksomste. Klein bebrejdede navnlig Venstre, at det havde fået udseende af at slutte sig til den nylig rejste socialistiske bevægelse, ligesom Internationale opfordrede til at stemme på mænd af det forenede Venstre.\nVed valgene vandt Venstre to stemmer og havde dermed opnået den ønskede majoritet i folketinget. I begyndelsen af 1873 kunne der altså vedtages en adresse til kongen, hvori der udtaltes mistillid til ministeriet. Men landstinget vedtog en adresse i modsat retning. Derefter fulgte en finanslovsnægtelse, som bevirkede folketingets opløsning, men da tinget på ny trådte sammen, havde Venstre mistet et par pladser.\nFinanslovsnægtelsen fornyedes ikke - mange indenfor partiet var betænkelige ved at bruge et så tveægget våben, bl.a. den dygtige og højt ansete bonde Gårdejer, politiker N.J. Termansen (1824-92)N.J. Termansen - men spændingen mellem oppositionen og ministeriet var derfor ikke bleven mindre. Under de påfølgende adressedebatter havde venstre vundet en ny og værdifuld meningsfælle i Lensgreve, minister Ludvig Holstein-Ledreborg (1839-1912) lensgreve Holstein- Ledreborg - skønt han forøvrigt havde været en afgjort modstander af finanslovsnægtelsen - mens derimod to andre medlemmer af tinget: J. Scavenius og Folketingsmand Lars DinesenL. Dinesen, der tidligere havde stået venstre nær, nu skilte sig fra partiet.\nTrættet af kampen indgav ministeriet Holstein-Holsteinborg sin dimission i juni 1874 og afløstes af ministeriet Godsejer, minister C.A. Fonnesbech (1817-80)Fonnesbech. Trods de bevægede politiske tilstande, der nødvendigvis måtte virke hæmmende på lovgivningsarbejdet, var der dog i disse år blive gennemført enkelte vigtige love som konkursloven af 25. marts 1872, den skandinaviske møntlov af 23. 1873, Lov om børns arbejde i fabriker, ligeledes af 23. maj, og forfatningsloven for Island af 5. januar 1874.\nVedtagelsen af denne sidstnævnte lov var fremskyndet under særligt hensyn til Islands forestående tusindårsfest. I juni 1873 havde 36 folkekårne mænd fra alle landets egne været samlede på Tingsletten ved Øxarå for at forhandle om de foreliggende forslag til en fri forfatning for Island; det på Øxarå- mødet vedtagne program fremsattes umiddelbart efter i Altinget, der sluttede sine forhandlinger den 2. august under gode udsigter til sagens endelige afgørelser og allerede fem måneder efter forelå forfatningslov for Islands særlige anliggender, hvis bestemmelser for en stor del faldt sammen med den danske grundlov. Under den nye, frie forfatning kunne Island således fejre sin Folkefesten på Thingvallasletten 1874tusindsfest i Reykjavik, 2. august 1874, hvorefter der den 6. holdtes en stor folkefest på Tingvallasletten. I anledning af mindefesten var kong Christian kommen til Island, der ingensinde før havde haft besøg af en regerende dansk konge. Den 30. juli gik Christian IX i land i Reykjavik og hyldedes med levende begejstring af islænderne under de påfølgende festligheder.-\nDet Fonnesbech'ske kabinet forblev kun et år ved roret, men i dette ministeriums kortvarige levetid fremsattes første gang de omfattende krigsministerielle forslag, som snart skulle gribe afgørende ind i de politiske begivenheder.\nI januar 1875 forelagde krigsministeren i folketinget forslag om en overordentlig bevilling på 16.800.000 kr. til befæstningsanlæg, medens marineministeren i samme møde krævede 5 mill. kr. til en flådestation ved Aggersøsund. Overfor disse forslag indtog venstre den stilling, at partiet var rede til at bevilge 30 mill. kr. til ekstraordinære forsvarsforanstaltninger -deraf 15 mill. til flåden, men intet til Københavns landbefæstning - dog gjordes det til en betingelse, at der til dækning af forsvarsudgifterne tilvejebragtes en indtægts- og formueskat, beregnet til at indbringe 3 mill. kr. årlig. Derpå ville regering og landsting ikke indlade sig.\nGodsejer, politiker J.B.S. Estrup (1825-1913)\nDen 19. maj indgav ministeriet Fonnesbech sin afskedsbegæring, og den 11 juni dannedes det nye ministerium af godsejer J.B.S. Estrup, der havde været indenrigsminister i det Frijs-Frijsenborgske kabinet og almindeligvis blev anset for det konservative partis handledygtigste og betydeligste mand. Det nye ministerium fik forøvrigt følgende sammensætning: Lensgreve Moltke Bregentved (en søn af Adam Vilhelm Moltke) udenrigsminister, men ved hans død allerede den 1. oktober s.å tiltrådte Udenrigsminister Otto Ditlev Rosenørn-Lehn (1821-1892) baron Rosenørn-Lehn atter som udenrigsminister; godsejer, kmh. E.V.R. Skeel indenrigsminister, professor juris J.M.V. Nellemann justitsminister og minister for Island, statsrevisor, Adjunkt, minister J.C.H. Fischer (1814-85)fhv. adjunkt J.H. Chr. Fischer kultusminister, general Haffner krigs- og marineminister. Estrup var foruden konseilspræsident tillige finansminister.\nMinisteriet Estrups program blev gennemførelsen af Københavns befæstning samt hævdelsen af landstingets ligeberettigelse med folketinget, medens venstre ligeså absolut hævdede folketingets overvejende indflydelse i alle bevillingsspørgsmål og tillige fastholdt sit standpunkt i forsvarssagen. Dermed var konflikten givet, og den mangeårige kamp indledt.\nVenstres modstand mod forsvarslovene førte til folketingets opløsning den 30. marts 1876, hvorefter fulgte en stærk agitation landet over af begge partiers ledende mænd, men ved folketingsvalgene den 25. april vandt oppositionen en afgjort sejr, og partistillingen i folketinget forandredes fra 59 mod 43 til 74 mod 28. I den følgende ordinære rigsdagssamling kom konflikten mellem regeringen og venstre til fuldt udbrud. Under behandlingen af finansloven for 1877-78 i folketingets møde den 31. marts meddelte formanden, at 3 medlemmer havde begæret ordet, men at 15 medlemmer (af Venstre) foreslog forhandlingerne afsluttet. Da bad konsejlspræsidenten om ordet, men hans forlangende blev ubesvaret, og formanden lod foretage afstemning om den forslåede afslutning. Derefter udstedtes den første provisoriske finanslov, som fremkaldte stor bevægelse over hele landet. Fra den regeringsvenlige del af befolkningen fremkom der tillidsadresser til kongen og ministeriet - der samledes 70 000 underskrifter på disse adresser - og samtidig udsendte Venstre et manifest til vælgerne, hvori det gjorde rede for sin opfattelse af den konstitutionelle strid.\nKort i forvejen, i februar 1877, havde folketingets flertal vedtaget, at der skulle foretages rigsretsanklage mod de afgåede ministre, Krieger, Holsten-Holsteinborg og Fonnesbech i anledning af Marmorkirkens salg til privatbankens direktør etatsråd Tietgen, samt mod de tidligere ministre, Hall og Worsaae i anledning af, at bevillingerne til den nye teaterbygning var betydeligt overskredne. Folketinget valgte til offentlig anklager Redaktør, minister Viggo Hørup (1841-1902) V. Hørup, der 1876 var blevet medlem af tinget og allerede indtog en fremskudt og indflydelsesrig stilling i oppositionen. Hørup udførte sit hverv med en dygtighed, der anerkendtes fra alle sider; men i begge de nævnte sager frikendtes de anklagede ministre.\nDen 8. november 1877 opnåedes der i sidste øjeblik enighed mellem regering og rigsdag om finansloven for det forløbne finansår, men overenskomsten bevirkede, at Venstre delte sig i to grupper, en moderat fraktion, der, under Fr. Bojsens og Holstein-Ledreborgs ledelse,\nudgjorde flertallet, og en radikal under Forstander, politiker Christian Berg (1829-91) Berg og Hørup, der som mindretal havde stemt imod overenskomsten\nUnder disse omstændigheder kunne der vedtages en ordinær finanslov for finansåret 1878-79, men regeringens forslag i den følgende rigsdagssamling om statslån til St. Croix - efter de på øen foregåede uroligheder i oktober 1878 - foranledigede en ny konflikt, og efter tingets opløsning og den heftige valgkamp ved nytårstid 1879 blev resultatet af de nye folketingsvalg, at oppositionen dalede fra tre fjerdedele til to trediedele af det samlede medlemsantal. Det var Højre og den radikale Venstregruppe, der havde stået sig bedst under valgkampen. Splittelsen mellem Venstregrupperne bidrog til, at regeringen i de påfølgende samlinger kunne gennemføre forskellige love, blandt hvilke de vigtigste var tillæggene til Hær og Søværnslovene og den militære straffelov af 7. maj. 1881.\nForhandlingerne om finanslovforslaget for 1881-82 frembød imidlertid så væsentlige uoverensstemmelser mellem ministeriet og oppositionen, at regeringen i maj måned fandt anledning til atter at opløse folketinget, og i det åbne brev desangående hed det, at tinget i den indeværende samling havde "vist sig at mangle evne eller vilje til at tilendebringe endog kun en mindre del af de rigsdagen forelagte vigtige sager..." Efter denne sidste opløsning samledes de splittede Venstregrupper sig til fornyet kamp mod ministeriet, og de nye valg den 24. maj fik et for regeringens ugunstigt udfald. Da det heller ikke nu lykkedes at opnå overenskomst om finansloven, opløstes tinget på ny den 6. juli, men ved valgene den 26. s. md. indskrænkedes Højres medlemsantal i folketinget yderligere fra 32 til 26, mens den samlede opposition nu talte 76 eller- ligesom tidligere - tre fjerdedele af tingets medlemmer.\nKonflikten tilspidsedes nu mere og mere og fandt sit udslag bl.a. i "Visnepolitikken", der tilrådedes af Chr. Berg, medens på samme tid Højrepartiet organiserede sig fortrinsvis i København og i stigende grad stillede forsvarssagen i spidsen for sit program. Ved privat initiativ overraktes der adresser til konen vedrørende forsvarssagens fremme. En adresse fra fynske kvinder havde 3783 underskrifter, og den store forsvarsadresse, der overraktes kongen ved en deputation den 15. december 1883, var underskrevet af 106.000 mænd fra alle egne af landet. De bevægede forhold fandt overhovedet deres udtryk i en mængde adresser og folkemøder. Folketingets og. landstingets flertal vedtog adresser til kongen, hvori de hver for sig tilkendegav deres opfattelse af årsagerne til den politiske kamp, og kort tid efter afholdtes de store folkemøder, af hvilke de vigtigste var Venstres møder i Herthadalen og ved Skanderborg. Højres møder i Hillerød og Jyderup. Ligesom det københavnske Højre i 1882 havde dannet en stærk organisation og sluttet sig sammen i Højres Arbejder- og Vælgerforening, foregik der i løbet af 1883 en tilsvarende bevægelse for modpartiets vedkommende, idet Venstre stiftede De forenede Liberales Vælgerforening for Frederiksberg og Københavns liberale Vælgerforening.\nUnder rigsdagssamlingen 1883-84, i hvilken Berg havde afløst Krabbe som folketingets formand, førtes visnepolitikken til dens yderste konsekvens. Regeringen fremsatte omtrent 30 forskellige lovforslag, der i foregående samlinger ikke var nåede længere end til første behandling og derefter henviste til forskellige udvalg. Oppositionen valgte nu den forandrede fremgangsmåde, at den standsede første behandling og henviste samtlige forslag til et og samme udvalg, et nimandsudvalg, som fik betegnelsen "Begravelsesudvalget". Dermed standsede foreløbigt så godt som alt lovgivningsarbejde.\nMen samtidig voksede oppositionens tilslutning i befolkningen. Folketingsvalgene i juni 1884, der foregik under stor bevægelse, særlig i hovedstaden, havde det resultat, at Venstre kom til at råde over 83 stemmer i folketinget mod 19 Højremænd, og tilmed havde København og Frederiksberg for første gang ladet sig delvis erobre af oppositionen, idet 4 af de 9 valgkredse tilfaldt Venstre og Socialdemokratiet, der efterhånden var rykket frem til at blive en betydningsfuld faktor i dansk politik.\nForinden den påfølgende rigsdagssamling åbnedes, var der indtruffet den ulykkelige begivenhed, at Christiansborg slot var brændt, 3. oktober 1884, og rigsdagens åbningsmøde fandt sted i universitetets solennitetssal. Imidlertid indrettedes Fredericiagades kaserne til midlertidige lokaler for den danske rigsdag, hvis møder genoptoges i begyndelsen af november. Der mærkedes ved denne lejlighed en stærk følelse af den alvorlige politiske situation, og denne stemning fandt udtryk i begge tingene. I landstinget udtalte formanden, C. Liebe, som et "Bønnens og Haabets Ord", at alt, hvad der skulle foregå, måtte ske " i en god Aand til Forsamlingens Ære og til vort Fædrelands sande Gavn", medens folketingets formand, Berg, betonede, at tinget ville "føle det som sin ufravigelige Pligt at gjøre sit bedste for, at den Landet ødelæggende konstitutionelle Strid mellem Ministeriet og Thingene kunde finde en Afslutning, der stemmede med Forfatningens Krav og Thingets Ære".\nSamtidig foregik der en ny gruppering indenfor Venstre, der delte sig i en radikal og en moderat gruppe, den sidstnævnte almindelig kaldet det danske Venstre i modsætning til Europæerne. Trods modsætningerne mellem disse to fraktioner arbejdedes der dog under en fællesbestyrelse, og obstruktionspolitiken fortsattes mod ministeriet, der i 1885 atter udstedte en provisorisk finanslov. Imidlertid var daværende Generalløjtnant, minister J.J. Bahnson (1827-1909)oberst J.J. Bahnson indtrådt som krigsminister i det Estrupske kabinet, og derefter gennemførtes Københavns landbefæstning ved provisoriske bevillinger trods folketingets modstand, ligesom der udstedtes en provisorisk lov om oprettelse af et gendarmerikorps. Forsvarssagen tog stigende fart som hovedpunktet i ministeriets program og støttedes yderligere ved den i en del af befolkningen rejste bevægelse: Selvbeskatningen til fædrelandets forsvar, der sluttede sin virksomhed 1891, efter at der var indsamlet i frivillige gaver, anvendte til Københavns Befæstning, en sum af 1.700.000 kr.\nDen politiske gæring, kampen for og imod ministeriet Estrup, ytrede sig i disse år med en hidtil ukendt, lidenskabelig bitterhed, men så stærk som spændingen var, måtte den til sidst slappes, og i 1886-87 besluttede flertallet af Venstre at vende tilbage til forhandlingspolitikken. Medens ministeriet Estrup vedblivende udstedte provisoriske finanslove, kom det øvrige lovgivningsarbejde i forfatningsmæssig gang, og i de påfølgende rigsdagsforsamlinger gennemførtes der en række lovforslag, blandt hvilke de vigtigste var: Lov om erstatning for uforskyldt varetægtsfængsel af 23. marts 1888, Lov om fiskeriet i Danmark af 5. april 1888, Lov om tilsyn med plejebørn af 20. april 1888, frihavnsloven af 31. marts 1891, øl- og sukkerlovene af 1. april 1891, fattigloven af 9. april 1891, alderdomsunderstøttelsesloven af samme dato, søloven af 1. april 1892 og sygekasseloven af 12. april 1892.\nModsætningerne mellem regering og opposition var vel ikke på noget punkt udjævnede, men kampårenes spænding kunne ikke vedligeholdes i længden; på begge sider syntes man at være træt, medens tillige flere af de mænd, der hidtil havde indtaget ledende stillinger, ikke mere havde sæde i rigsdagen. Chr. Berg døde den 28. novbr. 1891, grev Holstein-Ledreborg havde nedlagt sit mandat i foråret 1890. Hørup ophørte at være folketingsmand i 1892 og et par år efter trak også Redaktør, minister Edvard Brandes (1847-1931)Edvard Brandes sig tilbage fra deltagelse i rigsdagsarbejdet.\nVenstres ordførere i rigsdagen blev nu for den ene fraktions vedkommende fortrinsvis Lærer, minister J.C. Christensen (1856-1930) J.C. Christensen, der siden Bergs død havde indtaget en fremskudt førerstilling i folketinget, og Chr. Hage, og i landstinget højesteretssagfører Octavius Hansen og statsrevisor Madsen-Mygdal, medens de ledende mænd i den moderate Venstregruppe var Fr. Bojsen, N. J. Larsen, Harald Holm, N. Neergaard og højesteretssagfører A. Alberti, som først efter aprilforliget udtrådte af den moderate fraktion.\nHøjre havde for sit vedkommende i de seneste år mistet de gamle nationalliberale, Chr. S. Klein og C. Ploug, den forhenv. kultusminister Fischer og højesteretsassessor Højesteretsassessor Chr. Rimestad (1830-94)Chr. Rimestad, der ved folketingsvalgene i 1884 fortrængtes fra Københavns 1. valgkreds af oppositionens kandidat, Herman Trier. Højrepartiets senere ordførere blev fornemmelig professor, Professor, minister william Scharling (1837-1911)Dr. juris W. Scharling og statsrevisor L. Dinesen i folketinget, professor, Dr. juris Henning Matzen, generalauditør Steffensen, admiral Wm. Carstensen, højesteretssagfører P.G.C. Jensen og provst J. Bjerre i landstinget. I det Estrupske kabinet havde imidlertid først kmh. J. Scavenius, derefter professor, juris C. Goos afløst af Fischer som kultusminister, medens baron Reedtz-Thott i 1892 havde overtaget udenrigsministeriet efter Rosenørn-Lehns død. S. H.S. Finsen, tidligere landshøvding på Island, og godsejer Ingerslev fulgte Skeel som indenrigsministre, og admiral Ravn havde allerede i 1873-75 været marineminister og var atter i 1879 indtrådt i denne stilling.\nOmsider førte det genoptagne lovgivningsarbejde henimod en overenskomst også for finanslovens vedkommende. Den 1. april 1894 enedes majoriteten i folketinget med landsting og regering om en regelmæssig finanslov, og da denne var vedtagen, afgik ministeriet Estrup og afløstes i august måned af ministeriet Lensbaron, minister Tage Reedtz-Thott (1839-1923)Reedtz-Thott, hvori dog nogle af den afgåede regerings medlemmer - Nellemann som justitsminister, Ravn som marineminister - beholdt deres sæde.\nMen forliget af 1. april 1894 tilfredsstillede ikke og vandt ikke den forventede tilslutning i befolkningen. Ved folketingsvalgene det påfølgende år, 9. april 1895 fik den del af oppositionen, der havde stemt mod forliget flertal i tinget, og den 20. april s.å. dannedes Venstrereformpartiet, der kom til at tælle 54 stemmer i folketinget, medens de moderate nu rådede over 26, Højre over 24, og Kort over Socialdemokratiet's faglige og politiske foreninger 1896Socialdemokraterne over 9 stemmer. Forstander, politiker Sofus HøgsbroS. Høgsbro der i 1887 havde afløst Berg på formandspladsen i folketinget, var Reformpartiets formand indtil 1897, da denne stilling overtoges af J.C. Christensen.\nVenstrereformpartiets program, således som det tiltrådtes af partiet i oktober 1895, samlede sig om følgende hovedpunkter: En frisindet toldreform i forbindelse med en formue- og indkomstskat og i det hele en omordning af vort skattevæsen, nedgang i de militære udgifter, udstykning af jord til husmandslodder samt forbedring af fæste- og lejehusmænds kår, en reform af folkeskolen og forbedring af lærernes lønningsvilkår, reform af retsplejen, hemmelig afstemning ved politiske valg, ulykkesforsikring, en forbedring af alderdomsunderstøttelsen, domstole, sammensatte af arbejdere og arbejdsgivere til afgørelse af indbyrdes stridigheder, samt en hurtig og tidssvarende befordring af landbrugets udførselsprodukter og støtte af fiskeriet.\nNogle af disse reformer er gennemførte i de sidste forløbne år, således ulykkesforsikringsloven af 7. januar 1898, lov om jordlodder for landarbejdere, af 24. marts 1899, skoleloven af samme dato og lov om hemmelig afstemning ved politiske valg, vedtaget 25- januar 1901, medens endelig de vigtige lovforslag om en omordning af skatteforholdene i stat og kommune fremlagdes første gang af ministeriet Reedtz-Thott og have været underkastede fornyet drøftelse og behandling mod slutningen af det gamle århundrede for at overgå til forventet virkeliggørelse i det nye.\nKonsejlspræsident H.E. Hørring Stamhusbesidder, minister Hannibal Sehested (1842-1924)I maj 1897 afløstes ministeriet Reedtz-Thott af ministeriet Hørring og dette atter i foråret 1900 af ministeriet Sehested, medens partistillingen i folketinget i alt væsentligt vedblev at være den samme. Valgene i april 1898 bragte oppositionen en forøget tilgang, således at grupperingen blev følgende: Venstrereformpartiet 63 stemmer, de Moderate 21, det ministerielle Højre 12, Socialdemokratiet 12 og det uafhængige Højre 4, medens 2 stod udenfor partierne. Nær henimod århundredets udgang foregik i landstinget den betydningsfulde partiforskydning, at 8 medlemmer, der hidtil havde tilhørt det ministerielle parti, udmeldte sig af dette, fornemmelig under hensyn til deres stilling til skattelovforslagene, deriblandt greverne Ahlefeldt -Laurvigen, og Frijs-Frijsenborg, baron Reedtz-Thott og generalauditør Steffensen. Konferensråd H.N. Hansen havde allerede nogle måneder tidligere foretaget dette skridt. Derefter blev partistillingen i landstinget: 34 ministerielle, 8 uafhængige, 14 medlemmer af Reformpartiet, 4 Moderate, 2 Agrarer og 2 Socialdemokrater.\nSåledes var styrkeforholdet i den danske rigsdag ved århundredets slutning.\nProfessor, minister J.H. Deuntzer (1845-1918)Det var forbeholdt det nye århundrede at give plads for et betydningsfuldt systemskifte. Den 23. juli 1901 dannedes Ministeriet Deuntzer, det første Venstreministerium i Danmark, når undtages det kortvarige Rotwitt'ske kabinet fra 2 decbr. 1859- 8. febr. 1860. Ministeriet Deuntzer fik følgende sammensætning: Professor, Dr. juris. J.H. Deuntzer, konsejlspræsident og udenrigsminister, højesteretssagfører Alberti justitsminister, statsrevisor J.C. Christensen kultusminister, grosserer C.F. Hage finansminister, gårdejer Ole Hansen, landbrugsminister, redaktør V. Hørup, trafikminister, kontreadmiral Jøhnke marineminister, oberst W.H.O. Madsen krigsminister og redaktør Enevold Sørensen indenrigsminister.


Konfirmationspengene blev starten på en millionforretning | frdb.dk\nDuoen bag Myselfie, Peter Lynggaard Petersen (tv) og Thomas Bennedsen, fortæller om deres iværksættereventyr, som blandt andet har ført dem forbi "Løvens Hule", ved et morgenmøde i Middelfart Sparekasse. PR-foto\nMyselfie lejer selfie-kameraer ud, og virksomheden er i dag en millionforretning på vej til udlandet. Makkerparret bag begyndte i en anden del af festuniverset, nemlig som DJ’s.\nMiddelfart: Få inspiration fra duoen bag iværksættersuccesen "Myselfie". De fortæller om deres rejse fra teenageværelset til "Løvens Hule" ved et morgenmøde i Middelfart Sparekasse, lyder det i en pressemeddelelse fra sparekassen:\n- Vil du have trykprøvet din iværksætteridé, og har du mod på at gøre det, mens én million ser med, ja, så er der nok ikke noget bedre sted end "Løvens Hule" på DR 1.\nDet mod havde douen bag Myselfie, Thomas Bennedsen og Peter Lynggaard Petersen. Og det gav pote. De gik fra udsendelsen med én million kroner og opbakning fra alle løver til deres virksomhed.\nFørst var de DJ's\nMyselfie lejer selfie-kameraer ud, og virksomheden er i dag en millionforretning på vej til udlandet. Makkerparret bag begyndte i en anden del af festuniverset, nemlig som DJ’s. Dengang var Thomas Bennedsen 14 år, og som kunde i Middelfart Sparekasse fik han hjælp allerede inden første nummer var spillet. Ikke i form af penge, for han lagde ud med at købe udstyr for sine konfirmationspenge.\nDengang var det et sponsorat af T-shirts og kasketter. Siden kom kassekredit, finansiering af varevogne og andre mere traditionelle bankforretninger til.\nMyselfies udvikling er historien om den gode idé, gåpåmod og hårdt arbejde, der lønner sig. Hør historien fra makkerparret i Middelfart Sparekasses hovedsæde i Middelfart torsdag 21. november fra klokken 8.30 til klokken 10.\nAlle er velkomne. Det er gratis, forhåndstilmelding er dog nødvendig. Det sker på Middelfart Sparekasses hjemmeside, midspar.dk. Morgenmødet er arrangeret i samarbejde med Middelfart Erhvervscenter.


Hvordan registrerer jeg mig som den reelle ejer i min virksomhed?\nFor at blive Business bruger skal du være tegningsberettiget, reel og legal ejer af din virksomhed. Der må godt være flere ejere i en virksomhed, men dig som ansøger skal opfylde de ovennævnte krav. Dette kan du gøre inde på Virk ved at følge nedenstående guide:\nVælg “mitVirk” i højre hjørne.\nVælg “ændre” under selskab og fanen “Rediger virksomhed”.


Centraliserede eller decentrale udvekslinger? Det er spørgsmålet 2018 - Dobrebit Coin\nCentraliserede eller decentrale udvekslinger? Det er spørgsmålet\np> Torsdag den 21. september blev det afsløret, at Securities and Exchange Commission (SEC) opretholdt fem kritiske cybersecurity overtrædelser pr. 23. januar 2017. Dette fulgte en dag efter, at SEC offentliggjorde et cyber hack af dets arkiveringssystem, EDGAR.\nDenne hack, der faktisk fandt sted i 2016, gik uopdaget indtil meget for nylig og er forbundet med eventuel insiderhandel. Den serie af et vist hykleri-SEC udstedte "Reg SCI" i 2014 for at tvinge virksomheder til at buffer deres cybersikkerhedsforsvar. Bruddet rejser spørgsmål om agenturets kompetence og vilje til at underkaste sig egne regler.\nHykleri til side, mange er meget bekymrede for hacket og dens afvigende konsekvenser. Offentlige selskaber arkiverer rapporter med SEC gennem (nu hacket) EDGAR arkiveringssystem for at opfylde føderale krav. Nogle gange indleveres rapporter med SEC, før de udgives til offentligheden.\nAntag, at selskab A har en frygtelig 2. kvartal, og indtjeningsopkaldet er planlagt til denne kommende torsdag. Firma A sender derefter en rapport med SEC på mandag. Men fordi EDGAR er hacket, bliver rapporten hentet mandag aften og offentliggøres tirsdag morgen på markedet åbent.\nAktiekursen falder, og selskab A (og SEC) har et PR mareridt. På bagsiden skal du antage, at Company A-filer er en rapport med SEC, der beskriver, hvordan kvartalsindtjeningen ødelagde Wall Street forventninger. Rapporten bliver så stjålet via EDGAR hack. Disse oplysninger kunne frigives til en gruppe af de højeste tilbudsgivere, før selskabets indtjeningsfrigivelse - muligvis brændende et "pump and dump" scenario, der hjælper inden for handlende og gør ondt i lang tid aktionærer.\nEn ældre rapport, dateret til 19. juli 2017, detaljerede hvordan hackere stjal 32 millioner dollars i Ethereum, der markerer det tredje hackingsoffer på bare tyve dage. En simpel Google-søgning på "cryptocurrency hack" vil afsløre, at dette ikke er ualmindeligt.\nFaktisk sker det hele tiden. På trods af industriens forsøg på at kæmpe op med cybersikkerhed og beskytte investorernes penge, er sikkerhedsbrud virkelig en krone et dusin. Den ekstremt hurtige stigning i efterspørgslen efter kryptokurver har sendt deres pris stigende og henleder opmærksomheden fra hackere, der ønsker at udnytte dem, der hopper på bandet.\nI begge tilfælde er SEC hack og cryptocurrency hack, der er et klart problem. Udvekslinger, uanset om de er centraliserede (som SECs regulering, NYSE, NASDAQ osv.) Eller decentraliseret (et flertal af blokchainudvekslinger) er modtageligt modtagelige for brud og hack.Historien har vist os, at et centralt fungerende tilsynsorgan ikke kan udføre jobbet; men heller ikke en mindre reguleret, decentraliseret udveksling. Så hvordan kan investorerne forvente at være beskyttet mod dem, der ønsker at stjæle deres hårdt tjente penge?\nBlockchains hybrid løsning\nSom det altid er tilfældet, er der nogen få skridt foran spillet. En nylig tendens er en kombination af decentraliserede og centraliserede udvekslinger. Virksomheder som Legolas Exchange tager det, der fungerer bedst af begge udvekslingstyper og sammenblander dem med at skabe en enestående hybridudveksling.\nDisse udvekslinger er i stand til at udnytte blockchain teknologi til at afsløre svigagtige transaktioner. Den centraliserede platform inkorporerer ofte en decentraliseret hovedbog, så brugerne kan se alle tilgængelige oplysninger. I modsætning til traditionelle decentraliserede udvekslinger er hybrideudvekslinger således altid auditerbare og altid aktuelle.\nDen decentraliserede storbog udelukker dog ikke frihed fra overbærende regulering. På grund af den indbyggede gennemsigtighed er markedsmanipulationer som front-løbe nemme at forhindre. Derudover kan den samlede markedsandel opnås med hybridudvekslinger. I det nuværende system er en del af transaktioner intra-kæde, en anden del er tværkæde, og en endelig del har mellem fiat og kryptokurver.\nResultatet er, at helt centraliserede og fuldstændigt decentraliserede udvekslinger ikke kan overlappe hinanden. Markedsandelen af transaktioner er begrænset af selve systemet. Med hybridudvekslinger, der omfatter elementer af både decentralisering og centralisering, er den samlede transaktionsmarkedsandel let opnåelig.\nMange virksomheder, der baner denne teknologi, samarbejder med andre virksomheder, der har en historie om at levere sikkerhed til valutaer og transaktioner, der udnytter de nævnte valutaer. På hybrid-børserne er fiat-valutatransaktioner, herunder indskud og udbetalinger, fuldstændigt mulige og sikre.\nDe, der har Bitcoin eller Ether-tegnebøger på børserne, kan også være sikre på, at deres kryptokurver er så sikre, hvis ikke mere sikre, end at fiat-valutaer anvendes på samme system. Platformernes kodning sikrer, at ordrer er tidsmæssige, hvilket sikrer, at markedsmanipulation ikke finder sted.\nHvornår vil hybride udvekslinger blive normen?\nFlere virksomheder, der lancerer hybridudvekslinger, håber at udrulle beta-versioner af deres produkter senere i år. Nogle er i ICO og presale faser, håber at starte et komplet produkt engang i 2018. For eksempel udgiver Legolas Exchange sin token under dens presale og håber at frigive sin beta version i oktober 2017. Produktion udgivelsen er planlagt engang i løbet af den første trimester i 2018. Som trusler og hacks fortsætter med at peste traditionelle udvekslinger, er appel af hybridudvekslinger som Legolas blevet mere tiltrækkende for investorer og forhandlere.