Procedure for Adaptive Laboratory Evolution of Microorganisms Using a Chemostat | Protocol (Translated to Danish)\nHer præsenterer vi en protokol til at opnå adaptiv laboratorium udvikling af mikroorganismer under forhold ved hjælp kemostatkultur. Desuden er genomisk analyse af den udviklede stamme diskuteret.\nMikroorganismer kan overleve og tilpasse sig forskellige miljøer. Under alvorlig stress, kan tilpasningen ske via opkøb af gavnlige fænotyper ved tilfældige genomiske mutationer og efterfølgende positiv selektion 1-3. Derfor kan mikrobielle celler tilpasse ved at ændre metaboliske eller regulerende net for optimal vækst, som kaldes "adaptiv evolution". Nylige vigtige mikrobielle tendenser, såsom udbrud af superbugs og forekomsten af robuste mikrobielle stammer, er meget nært beslægtet med adaptive evolution under stressende forhold. Under definerede laboratorieforhold, er vi i stand til at studere mekanismerne i molekylær evolution og endda styre retningen af mikrobiel evolution til forskellige applikationer. I modsætning til flercellede organismer, encellede organismer er velegnede til adaptiv laboratorium evolution (ALE) af følgende grunde: De regenerere hurtigt, de opretholder store befolkningsgrupper, og det er let at oprette og vedligeholde homogeneous miljøer. Kombineret med de seneste fremskridt inden for DNA-sekventering teknikker og avanceret teknologi, ALE giver mulighed for direkte observation af genomiske ændringer, der fører til systemiske lovgivningsmæssige ændringer. Mutations dynamik og en mangfoldighed af befolkningen er også observeres. Genetisk engineering strategier kan bestemmes ud fra en analyse af ALE stammer 4,5.\nKemostatkultur er en metode, der anvendes til at opnå steady-state-celler og øge produktiviteten i fermenteringsprocesser 6. Frisk medium tilsættes, og dyrkningsbouillonen høstes under processen (sidstnævnte omfatter medium og biomasse). Langsigtet kemostatkultur imidlertid ændrer steady-state produktivitet af kulturen og bevirker en akkumulering af spontane mutationer og selektion under dyrkning (figur 1a). Under forskellige udvalg tryk (stressfaktorer), er ophobning af mutationer forbedret. En gradvis forøgelse af stress i en langsigtet kemostat giver en kontinuerlig udvalg af mutationer, der arbejder imod de givne stressfaktorer, såsom temperatur, pH, osmotisk tryk, næringsstof sult, oxidation, giftige slutprodukter, osv Colony overførsel fra et fast medium og seriel overførsel fra et flydende medium (gentaget batch-kultur) tillader også forskere at opnå udviklet mikroorganismer (figur 1b og 1c). Selvom kemostatkultur kræver komplicerede metoder, puljen af mangfoldighed (antal gentagelser og befolkningens størrelse) er højere end den, der opnås ved hjælp af koloni overførsel og serielle forflytningsteknikker. Den stabile stress udsættelse for individuelle celler og formindsket variation i den cellulære tilstand under kemostatkultur (steady state) er andre fordele ved ALE sammenlignet med batch kultur-baserede teknikker. Stress-induceret ALE af Escherichia coli udsat for høje succinat- betingelser er indført i denne artikel.\nIles / ftp_upload / 54.446 / 54446fig1.jpg "/>\nFigur 1: Metoder til adaptiv laboratorium evolution (A) kemostat;. (B) seriel overførsel (C) koloni overførsel. De øverste figurer illustrerer begrebet metoderne til ALE, og de nederste figurer illustrerer antallet af celler, der voksede i løbet ALE. Klik her for at se en større version af dette tal.\nOpnå en kemostat krukke (150-250 ml) eller en Erlenmeyerkolbe (250 ml) indeholdende en indløbsport og en udløbsport. Tilslut havnene med silicium slange giver mulighed for strømningshastigheder på 10-100 ml / time. Eventuelt bruge en udlufter, et luftudtag port, og temperaturregulerede vand indsugnings- og udstødningsporte.\nOpnå en indretning egnet til chemostaten krukke, der sørger for omrøring og temperaturkontrol (eller brug en roterende rysteinkubator).\nOpnå to peristaltiske pumper for at levere frisk medium og indsamle kulturen.\nOpnå et reservoir jar (10-20 L) indeholdende et medium udløbsport og en luftindløbsport.\nOpnå silicium slange egnet til fortynding rate (dvs. ID 0,8 mm, flow rækkevidde 0,06-36 ml / min; L / S 13 slanger).\n2. Medium Forberedelse og Sterilisation\nOpløs 0,3 g glucose, 0,08 g NH4Cl, 0,05 g NaCl, 0,75 g Na 2 HPO 4 · 2H 2 O, og 0,3 g KH 2 PO 4 i 90 ml destilleret vand (DW) i en kemostat krukke.\nForsegl kemostat krukke sammen med slangen med klemmer. Må ikke forsegle udluftningshul.\nSteriliser kemostat krukke i en autoklave ved 121 ° C i 15 min. Efter sterilisering Opbevar kemostat krukke ved stuetemperatur.\nOpløs 0,02 g MgSO4 · 7H 2 O, 0,01 g CaCl2, og 0,1 mg thiamin i 10 ml DW (opløsning A).\nFilter opløsning A under anvendelse af en sprøjte og en forud steriliseret injektionssprøjte filter (et 0,45 um pore filter).\nTilsæt opløsning A filtrater til chemostaten krukke.\nOpløs 30 g glucose, 8 g NH4Cl, 5 g NaCl, 75 g Na 2 HPO 4 · 2H 2 O, 30 g KH 2 PO 4, og 300 g dinatrium hexahydrat (Na 2 · succinat · 6H <sub> 2 O; stressor anvendt i dette eksperiment) i 9,9 L DW i et reservoir krukke.\nForsegle reservoiret krukke sammen med slangen med klemmer. Må ikke forsegle udluftningshul.\nSterilisere reservoiret krukke i en autoklave ved 121 ° C i 15 min. Efter sterilisering opbevares krukken ved stuetemperatur.\nOpløs 2 g MgSO4 · 7H 2 O, 1 g CaCl2, og 10 mg thiamin i 100 ml DW (opløsning A).\nFilter opløsning A med en sprøjte og en forud steriliseret injektionssprøjte filter (et 0,45 um pore filter).\nTilsæt opløsning A filtrater til reservoiret krukke.\nAseptisk tilslutte steriliserede silicium slangen til reservoiret krukken og vedhæfte peristaltiske pumper.\nHøj stress Medium\nForbered mediet som i afsnit 2.2, men med en større koncentration af stressor (dvs. 3-5 g / l højere i succinat tilpasning).\nBemærk: Denne protokol er for tilpasning til stress thpå kan leveres via mediet. I tilfælde af fysiske stressfaktorer såsom temperatur, agitation eller belysning, bør dyrkningen udformes i overensstemmelse hermed.\n3. Indledende Dyrkning\nInokulere en enkelt koloni af vildtype E. coli i en 15 ml reagensglas indeholdende 4 ml oprindelige medium.\nInkubér reagensglasset i en rysteinkubator i 12 timer ved 37 ° C og 220 rpm.\nAseptisk overføres 1 ml forkultur til kemostat krukke.\nInkubér chemostaten krukke, leverer til beluftning (luft 50 ml / min) og omrøring (200 rpm) ved 37 ° C i 6 timer.\n4. Stress Tilpasning\nAseptisk sætte enden af silicium slangen fra pumperne til chemostaten krukke.\nStart pumpens (10 ml / time eller højere) og indsamle kultur.\nBemærk: Kulturen skal være i den eksponentielle fase, typisk 4-8 timer efter indledende dyrkning.\nChECK den optiske densitet (600 nm) af kulturen fra udløbet slangen.\nStart indløbs- pumpe (10 ml / time, svarende til en hastighed på fortynding af 0,1 time-1).\nTjek den optiske densitet af kulturen ved 600 nm fra udløbsslangen hver 24 timer.\nBetjen kemostat i 96 timer (9,6 gange omsætningen) eller mere. Hvis den optiske densitet er stabil ombytte dette reservoir indeholdende høj stress medium. Hvis den optiske densitet er lavere end 0,2, stoppe fodring indløb pumpe i 6 timer. Genstart indløb pumpe og kontrollere, at den optiske tæthed er over 0,2.\nForøg gradvist koncentrationen af stressor ved at skifte til et reservoir indeholdende en højere stressor koncentration.\nTag prøver af den tilpassede kultur, når den når en milepæl (fx en stamme tilpasset til 100 g / l succinat stress), og butik for yderligere genomisk analyse.\nFor prøve opbevaring, bland kulturen prøve (0,5 ml) med en steriliseret 80% glycerol solutipå (0,5 ml) og gemme den ved -80 ° C.\nBemærk: Hvis mikroorganismen erhverver en evne til at nedbryde stressor under ALE-processen, koncentration stressor i fermenteringen krukke er ikke den samme som i den friske reservoir.\n5. Single-koloni Isolering af Stress-tilpassede stamme\nForbered agarplademedium (1,6% agar) indeholdende samme stressor og i samme koncentration af medium.\nPlate kulturen udløb (0,1 ml) fra chemostaten, og der inkuberes ved 37 ° C i 16 timer.\nPick enkelte kolonier fra pladen under anvendelse af en steril tandstik og pode dem i 15 ml reagensglas, der indeholder samme stressor og på samme medium koncentration som i kemostaten, og der inkuberes i 6 timer.\nOverføres 1 ml dyrkningsbouillonen i en 250 ml Erlenmeyer-kolbe indeholdende 50 ml medium. Harvest 0,5 ml af kulturen bouillon hver en time, og måle OD ved 600 nm. Sammenligne væksten i den tilpassede strain med den for vildtypestammen givet stressor.\nFor høj-succinat stress tilpasning, vildtype E. coli W3110 stamme blev dyrket i en chemostat ved D = 0,1 h-1 i 270 dage (figur 2).\nFigur 2: Høj-succinat stress tilpasning af E. coli W3110 hjælp kemostatkultur. Tynde pile angiver de tidspunkter, hvor koncentrationen af stressor blev forøget, og dristige pile angiver de tidspunkter, hvor kulturer blev bevaret. Numre med pile angiver koncentrationerne af stressor, dinatriumsuccinat-hexahydrat. Ændringen i biomasse under ALE og koncentrationerne af stressor er repræsenteret. Figuren blev ændret fra J. Biosci. Bioeng 7. Klik her for at se en større version af dette tal.\nEn indledende stressor koncentration på 30 g / L (dinatriumsuccinat hexahydrat) blev gradvist forøget, når kemostatkultur nået en stabil tilstand, indtil koncentrationen af stressor var 160 g / l. Den tilpassede E. coli DST160 stammen (tolerant til 160 g / l dinatriumsuccinat stress) blev erhvervet efter 270 dage. Den DST160 stamme udviste uhæmmet vækst under høj-succinat stress (160 g / L stressor), medens forfader stamme (W3110) viste næsten ingen vækst (figur 3).\nFigur 3: Vækst kurver af vildtype (W3110, hvid cirkel) og tilpasset stamme (DST160, sort cirkel) under høj-succinat stress Figuren viser, at den tilpassede stammen voksede straks under høj-succinat stressede vilkår, mens naturen. typen ikke. fejlenstreger indikerer standardafvigelse for tre uafhængige forsøg. Figuren blev ændret fra J. Biosci. Bioeng 7. Klik her for at se en større version af dette tal.\nMikroorganismer er i stand til at tilpasse sig næsten alle miljøer på grund af deres hurtige vækst og genetisk diversitet. Adaptive laboratorium evolution giver mikroorganismer til at udvikle sig under designede betingelser, som giver en måde at vælge individuelle organismer huser spontane mutationer, der er gavnlige under de givne betingelser.\nChemostaten teknik er mere robust for at opnå kunstigt drevet evolution end overførselsteknikken af følgende grunde: (a) en stabil miljø - fordi overførsel teknikker er baseret på batch-kulturer enten på fast eller i flydende medium, miljøet af cellerne varierer under batch kultur, mens den miljømæssige belastning af kemostat er stabil; (B) en større befolkning og en kontinuerlig markering - den større befolkning kemostat giver mere genetisk diversitet end den mindre population af forflytningsteknik. Kontinuerlig udvalg af lmemostat teknik er en hurtigere måde at opnå evolution end intermitterende udvalg af forflytningsteknik. Det er kritisk, at kemostatkultur ikke være forurenet med andre mikroorganismer under ALE procedure, og aseptiske betingelser er nødvendig gennem kemostatkultur. Proceduren for ALE kan ændres ved ændringer af stressfaktorer, såsom oxidativt stress, osmotisk stress og toksisk produkt stress. Der er et par tekniske begrænsninger ALE ved kemostatkultur. Evolution sker tilfældigt; derfor kan forskellige forskere ikke kunne opnå den samme evolutionære resultat, selvom konsekvenserne af mutationer kan være relateret. En anden begrænsning er den udvaskning af kemostatkultur når koncentrationen af stressor øges for hurtigt. Hvis biomassen sænkes til et bestemt beløb (dvs. OD = 0,2 i denne procedure) efter koncentrationen af stressor forøges, bør administration af stressor standses i mindst et par generationer tilgiver stammen tid til at tilpasse.\nDen seneste udvikling i genomsekvensering teknologi har hjulpet forståelsen af mutationer, der udvikler som svar på visse stressende forhold. For eksempel kan en DNA-mutation ændrer en bestemt systemisk effekt, der er gavnlig for givet miljø (dvs. tolerance til en toksisk stressor). Således kan ALE bruges til at studere gen funktion eller netværk regulering, eller som råmateriale til "accelereret evolution '. ALE undersøgelser er også nyttige til at simulere udviklingen af antibiotikaresistente bakterier, som angiver de mekanismer, hvorved farlige lægemiddelresistente bakteriestammer opstår. Som bane af evolutionen er indgraveret på genomet, afdække de genetiske ændringer, der fører til de ønskede fænotyper (såsom stress tolerance) er den næste forhindring opnås engang udviklede stammer 8. Blandt de i øjeblikket tilgængelige næste generations sekventering teknologi, Illumina og Ion Torrent platformer er egnet til påvisning af nukleotidsubstitutioner eller små indels, der forekommer i den udviklede stammer, og begge er overkommelige. Fordi variant detektering indebærer normalt kort læse kortlægning af referencesekvenserne, er afgørende tilgængeligheden af genomet sekvensen af nedarvede stamme. Selv hvis genom-sekvensen af grundlægger stamme er tilgængelig fra offentlige databaser, er det ofte ønskeligt at sekventere den samtidigt med den udviklede en, fordi der kan være nogle yderligere forskelle i faktiske udgangsstamme. Protokoller for mutation identifikation er let tilgængelige via internettet eller en litteratursøgning 9,10. For eksempel BRESEQ er en specialdesignet pipeline til genomisk analyse af laboratorie-udviklet mikrober bruger næste generations sekventering data 11. Sammenligninger af den udviklede stammer ved visse milepæle (f.eks i denne repræsentative data, vildtype, DST50, DST100, og DST160) kan give sekvensen af den udviklede stammes og giver indsigt i konsekvenserne af en given stressor. Derfor viden og anvendelser af ALE eksperimenter, kombineret med systemets biologi og identifikation af systemiske forstyrrelse variabler, der forventes i den nærmeste fremtid.


Kortfilm fortalt af Helen Mirren sætter fokus på kvindeproblemer – se fem af dem her / Nyhed\nKortfilm fortalt af Helen Mirren sætter fokus på kvindeproblemer – se fem af dem her\nAt vi mangler kvinder både foran og bag kameraet i filmindustrien, er ikke længere en formodning, men en sandhed, der vækker stor diskussion. Men også uden for den – i det store billede – priviligerede filmverden står kvinder med voldsomme udfordringer, når det kommer til muligheder, rettigheder og alment velvære. Og de kvinder får skærmtid, når WHY WOMEN? løber af stablen i netop disse dage.\nDen 16-19. maj er København nemlig værtsby for verdens største kvindekonference Women Deliver, og i den anledning har The Why Foundation valgt at sætte fokus på kvinder gennem kort- og dokumentarfilm i under paraplyen WHY WOMEN?.\nHer har man afholdt en kortfilmkonkurrence, hvor filmskabere fra hele verden har kunnet sende deres bud ind i form af film, der tematiserer kvinders liv. Ti vinderfilm er blevet udtrukket, og de kommer fra alt fra Ukraine til USA. Som fortællerstemme har de alle ingen ringere end Helen Mirren, der har indtalt filmtekster skrevet af forfatter Trine Beckett og danske Emma Holten.\nHer er fem interessante film fra listen, som kan ses i sin fulde længde på WHY WOMEN?’s hjemmeside:\n1. ‘What Ami did not know’\nAntonio Nardella fra Italien sætter fokus på mødre og nyfødtes helbred i den animerede kortfilm ‘What Ami did not know’, der gennem det nyfødte barn Ami fortæller om rædslerne og forholdene under sin fødsel i Sierra Leone, som hun endnu ikke kender til.\n2. ‘Every Year Every Hour Every Minute’\nIllegale aborter og deres fatale konsekvenser er en dræber i u-landene, og Robin Glass’ kortfilm fra USA prøver at illustrere en grusom statistik med inspiration fra horrorgenren.\n3. ‘One Bride, Seven Cows or a Box of Heroin’\nSyv køer er prisen på en 14-årig brud i Sudan og en flaske alkohol buddet på en 12-årig vietnamesisk pige. Den ukrainske kortfilm har samlet fire historier om tvangsægteskaber, hvor unge piger ender hos ældre mænd.\n4. ‘The Benefits of a Toilet’\nHvor stor en forskel kan adgang til toiletter gøre for verdens kvinder? Faktisk kan det forbedre deres mulighed for uddannelse, forøge deres sikkerhed og redde hele Sydneys befolkning. Se hvordan i danske Simon Nørredams innovative og legende kortfilm.\n5. ‘It started with a duck’\nKlimaforandringerne berør hele verdens befolkning – men nogle mere end andre. I danske Sara Koppels kortfilm zoomer vi ind på en familie i Bangladesh, der har måttet sulte som resultat af stigende vandstande og pludselige monsuner. Men en and kan redde dem fra det hele!\nUdover kortfilmene sætter tre dokumentarer også fokus på kvinder ud fra forskellige perspektiver. ‘Mellemøstens skjulte slaver’ følger Puk Damsgaards møde med slavelignende tjenestepiger og får premiere på DR1 den 16. maj kl. 21.45. ‘Stærke kvinder’, der bliver vist på DR2 17. maj kl. 20, skildrer højtstillede kvinders arbejde for at forbedre deres køns vilkår verden over og følger blandt andet Helle Thorning-Schmidts første tid i Red Barnet. Og så handler ‘Kronprinsesse Marys Mission’ H.K.H og hendes arbejde for kvinders rettigheder – vises den 18. maj kl. 20.30 på DR1.\nSe programmet for WHY WOMEN?’s visninger og events her.


Egeskolen tilbage i Parken – Ekstra Bladet\n12. nov. 2008 kl. 12:59\nEgeskolen tilbage i Parken\nEgeskolen vandt intens kamp 2-0 over Abildhøjskolen og sikrede dermed skolen en plads i finalen for andet år i træk\nDennis Jensen overfaldes af glade holdkammerater efter sin flotte scoring til 1-0. (Foto: Per Rasmussen)\nMed et fantastisk stort og livligt publikum som kulisse, blev der kæmpet om at spille sig videre til allersidste runde af årets skolefodbold turnering, nemlig finalen i Parken torsdag den 20. november.\nI en kamp hvor holdene længe fulgtes ad, blev det det fysikken, der blev udslagsgivende. Dermed kunne de noget større og stærkere drenge fra Egeskolen, med et enkelt mål i hver halvleg, trække sig sejrrigt ud af opgøret mod Abildhøjskolen.\nIsær målet i første halvleg var værd at bemærke - efter et flot indlæg kunne Dennis Jensen sende bolden i nettet, ved at placere bolden helt oppe i krydset uden for keeperens rækkevidde.\nI finalen møder Egeskolen drengene fra Skolen ved Kløften, som i går besejrede Otterup Skole, i en kamp der blev afgjort med straffesparkskonkurrence efter den ordinære kamp endte 1-1.\nLæs meget mere i Ekstra Bladet torsdag og på ekstrabladet.dk/skolefodbold


Åbent hus og valg til det nye ungehus\nArbejdsgruppen der siden ungekonferencen har været med i processen om det nye ungehus.\nAlle fra 15-25 år kan stille op og være med til at bestemme, hvad der skal ske i det nye ungehus\nVejle Kommunes nye ungehus skal styres af de unge selv i samarbejde med ungekulturkonsulenten, der får kontor i huset, der får adresse på Ved Vandværket 1 i Vejle. Derfor skal der vælges et brugerråd, som får indflydelse på husets udvikling og fremtid. Alle fra 15-25 år kan stille op.\n“Jeg håber, vi får et brugerråd, der er bredt repræsenteret fra hele kommunen og de forskellige uddannelser,” siger Thomas Laumark Hansen.\nHan er tidligere formand for ungdomsforeningen Karma, der har været med i processen, siden ønsket om et ungehus kom frem på en ungekonference i marts 2013.\nValget til brugerrådet finder sted tirsdag den 21. januar, hvor alle fra 15-25 år kan stemme ved at møde op i ungehuset. Der er åbent hus på valgdagen samt tirsdag den 14. januar.\nDu kan læse mere om ungehuset og valget til brugerrådet på ungivejle.dk.\nPubliceret 14 January 2014 08:00\nVejles unge får deres eget fristed\nKoncertsal, biograf og et sted at hænge ud og lave lektier. Ambitionerne er høje på vegne af et hus til Vejles unge, der forventes at stå klar i slutningen af april eller starten af maj. Huset kommer på baggrund af et ønske fra Vejles unge.\n”Jeg håber, det bliver et sted, hvor alle unge kan tage hen og mødes, og hvor der er plads til både foreningsliv, koncerter og meget andet,” siger 19-årige Cecilie Kyed Andersen, der går på Rosborg Gymnasium.\nHun er en del af en arbejdsgruppe af unge fra Vejles foreningsliv, der har været med til at arbejde frem mod et nyt ungehus.\nDet store etagehus ligger ved vandværket ud til Fredericiavej.\nDet skal nu renoveres og har netop fået tildelt to millioner kroner til det formål af et enstemmigt byråd. Renoveringen skal gøre huset til et populært samlingspunkt for byens unge.\nInitiativet er fra de unge\nIdeen til huset blev født på en konference for unge i Vejle, der blev afholdt i marts. Her var 200-300 unge samlet for at komme med ideer til, hvad man kunne gøre for de unge.\nIgennem workshops blev der samlet ideer, og det største ønske fra de unge var et hus - et samlingssted.\nDer var allerede et sådant sted, der bliver kaldt 'Bunkeren'. Her har Vejles ungdoms foreninger samlet sig i gennem lang tid, men ifølge arbejdsgruppen har huset ikke været optimalt, fordi der ikke er et bredt kendskab til 'Bunkeren' og fordi, der har hersket en opfattelse af, at det var en bestemt type unge, der kom der.\n“Ideen med det nye ungehus er, at det skal være et hus for alle slags unge,” siger Cecilie Kyed Andersen.\nAf de unge, for de unge\nCecilie Kyed Andersen understreger, at det ikke er arbejdsgruppen, der skal bestemme, hvordan ungehuset skal forme sig. Til det skal der vælges et brugerråd, som skal stå for huset, og alle unge i Vejle vil få mulighed for at stille op til valg, når rådet skal sammensættes. Men selvom Cecilie og de andre i arbejdsgruppen ikke nødvendigvis skal være med i rådet, så har de alligevel gjort sig nogle tanker om, hvad deres hjertebarn skal blive til, og det lyder på dem som om, at det kun er fantasien, der sætter grænser for, hvad huset skal kunne.\n”Vi forestiller os, at det bliver sådan, at enhver kan komme med en ide til et arrangement, og så kan man gå til brugerrådet med ideen og få hjælp til at sætte det i gang. Det kunne være et lan-party, et filmmarathon, en koncert eller noget helt andet,” siger Cecilie Kyed Andersen.\nUdover arrangementer forestiller arbejdsgruppen sig også, at huset skal være et sted, hvor man bare kan komme og hænge ud og lave lektier. Det er dog alt sammen noget, der skal besluttes af brugerrådet, når det bliver valgt.\nValg til januar\nArbejdet med ungehuset går for alvor i gang til januar, hvor der vil være åbent hus over to dage. Den 21. januar, den anden åbent hus-dag, skal der vælges syv unge til brugerrådet, og op til valget vil medlemmer af arbejdsgruppen tage rundt på alle ungedomsuddannelserne i Vejle og holde informationsmøder om huset. Arbejdsgruppens forhåbning er, at der vil være bred opbakning til huset, og at mange vil stille op til valget.


Sølv på fluen - Fisk & Fri\n– Vi var fulde af forventninger til en god fiskedag, da vi drog afsted tidligt lørdag morgen, fortæller Claes Harvald. – Der var gråvejr med tiltagende vind fra sydvest og nogen nordgående strøm i Lillebælt. Det kunne ikke gå galt på vores udvalgte plads på Vestfyn.\n– Da vi ankom til pladsen, var vinden dog meget svag, så der var kun små krusninger på overfladen. Jeg lagde ud med Claus Eriksen’s skumflue. Det er en type af fiskeri, som jeg ikke havde prøvet før. Jeg fiskede på lavt vand mellem blæretangsbuskene, og der gik ikke lang tid, før end der var bud efter fluen. Hele tre fisk forsøgte sig, men ingen huggede til. Derfor skiftede jeg til et synkende forfang og en brun STF-reje, som jeg tit har held med.\n– I dette forår har fiskene stået inde på meget lavt vand – hvor de nok har jaget rejer, som har været talrige. Men inden for de sidste fjorten dage, er det som om, at det dybere vand har været mere tiltrækkende. Jeg forlod derfor området med det lave vand og fandt en strækning, hvor der var lidt dybere vand ind under land.\n– Jeg lagde kastet vinkelret ud og efter jeg havde strippet to gange i linen, kom hugget. Da fisken mærkede krogen, var den hurtigt i overfladen og plaskede rundt. Det lignede og føltes som en 50cm fisk, men jeg blev hurtigt klogere, da den gik helt fri af vandet. Jeg prøvede at samle linen op på hjulet, men det gik galt, da fisken svømmede mod mig. Derfor måtte jeg styre udtrætningen med fingeren på linen. Jeg gruede for et langt udløb, da den smule line, jeg havde fået rullet op på hjulet, var gået i kludder.\n– De næste 5 – 10 minutter gik med at trætte fisken på ca. 1 meters vand. Den var mange gange i luften og en enkelt gang havde den held med at sætte sig i en tangbusk. Udløbene var mange, men heldigvis korte. Da den var tilstrækkelig medgørlig, sluttede jeg festen. Med sine 72 cm og 3,8 kg var det ny PR. I øvrigt på en mærkelig dag, hvor alt syntes optimalt, men hvor der udover denne kontakt, intet rørte sig efterfølgende – ikke en gang hornfiskene.\nHer kan du se Claes superflotte havørred taget på fluestangen.


Sportsdøgnet: Citys seneste indkøb er verdens næstdyreste forsvarsspiller - politiken.dk\nSportsdøgnet: Citys seneste indkøb er verdens næstdyreste forsvarsspiller\nFoto: Tim Ireland/AP (arkiv)\nManchester-mand. John Stones skifter til City og kan se frem til lokalopgør mod Marcus Rashford og United.\nManchester-mand. John Stones skifter til City og kan se frem til lokalopgør mod Marcus Rashford og United. Foto: Tim Ireland/AP (arkiv)\nSport 9. aug. 2016 kl. 13.14\nFodbold: Den argentinske landstræner i fodbold anstrenger sig til sit yderste for at få Lionel Messi til at tørne ud for Argentina igen. Edgardo Bauza bookede således et fly fra Buenos Aires mandag aften og fløj mod Barcelona, hvor han ankommer tirsdag. Her vil landstræneren have en snak med verdensstjernen fra FC Barcelona og prøve at overtale Messi til at ændre sin beslutning om at stoppe på det argentinske landshold. Lionel Messi meddelte 26. juni, at han har spillet sin sidste landskamp for Argentina.\nFodbold: Som forudset i sportsdøgnet i sidste uge fik Victor Sanchez ikke lang tid i trænersædet i den græske storklub Olympiakos. Sidste uges blamage med samlet nederlag til israelske Hapoel Beer Sheva og exit fra Champions League var mere end fans og ledelse kunne kapere. Så den spanske træner er nu fyret efter blot 47 dage i den græske klub.\nIshockey: Odense Bulldogs har skrevet en etårig kontrakt med den 22-årige Mikkel Ankjær Nielsen. Han optrådte i sidste sæson for Herlev Eagles, men vender nu hjem til sin barndomsklub. Andetsteds i Isligaen vender 27-årige Branislav Rehus tilbage til Herning Blue Fox efter to år i østrigske Orli Znojmo.


En kulturel og praktisk introduktion til designere\nDette er det første kapitel i Element AI's Foundations Series om AI-First Design (AI1D). Hvert kapitel sigter mod at definere komponentdelene i AI1D for at skabe et fælles sprog, som man kan udforske denne nye æra med design. Du kan læse introduktionen til serien her og tilmelde dig for at følge med til det næste kapitel her.\nHvorfor skal du som designer være i stand til at forstå kunstig intelligens? Det er et udtryk, der bliver bundet om så meget i medier og tech-kredse for nylig, en slags fangst, der kunne beskrive alt fra virtuelle personlige assistenter, robotter, sci-fi-tegn eller den seneste dybe læringsalgoritme. Måske arbejder du i AI, og du har en mere nuanceret forståelse af disse forskellige felter, eller måske fornemmer du bare, at dit arbejde på en eller anden måde vil blive påvirket af AI i de kommende år, men du er ikke helt sikker på, hvordan.\nMed dette i tankerne, velkommen til det første kapitel i vores AI-First Design Foundations-serie, hvor vi sigter mod at negle sproget til kunstig intelligens og diskutere dets mange definitioner. Dermed håber vi at lande på en idé om, hvad kunstig intelligens er i dag, hvorfra vi kan bygge mod at svare: Hvad er AI-First Design?\nDette kapitel er dedikeret til at undersøge det aktuelle AI-landskab og navigere i de forskellige definitioner, som AI har set, siden udtrykket først blev oprettet. Vi vil gennemgå historien om AI, undersøge toppe og laveste i popularitet og fremhæve de vigtigste milepæle siden den nylige stigning i AI-succeser. Endelig vil vi undersøge AIs mange definitioner, og nogle af de udfordringer, vi er imod at komme med en, som alle kan blive enige om. Heads up: det er på den længere side, så bliv behagelig, spring videre til et afsnit, der kan interessere dig mere, eller bare læs denne super korte version nedenfor.\nI stedet for at starte vores undersøgelse af AI i 1950'erne, starter vores tidslinje meget tidligere, i Homers Iliad, da vi allerede var på udkig efter at lægge statuer og guder med menneskelignende egenskaber. Meget er sket siden da! I dag har vi nået et højdepunkt på alle tidspunkter med hensyn til AI's hastighed, finansiering og entusiasme, selvom der stadig er et stort kløft mellem sci-fi-forventningerne og realiteterne i, hvad der kan opnås med maskiner. AI forbliver meget langt fra at nå menneskelig lignende generel intelligens, men bliver bedre og bedre til at udføre snævert definerede opgaver. Her er de vigtigste komponenter i, hvordan vi definerer AI i dag, og hvorfor det betyder noget for dig som designer:\nDet er stort set baseret på data.\nDe seneste fremskridt i AI ville ikke have været muligt uden de enorme mængder data, der er indsamlet af alle vores tilsluttede enheder og muligheden for at gemme dem.\nDet er smalt og meget fokuseret.\nAI er meget god til at finde mønstre i data og udføre specifikke opgaver, som vi har defineret, men generaliseres ikke særlig godt uden for foruddefinerede parametre.\nDet er ikke bekymret for resultatet af dens beregninger.\nI modsætning til den iboende rodethed ved menneskelig beslutningstagning, påvirkes en AI's evne til at træffe beslutninger ikke af ydre motiver eller hvor meget søvn den fik i går aftes, men er udelukkende fokuseret på opgaven. Da det ikke ved godt fra dårligt, forevises der dog nogen fordrejninger, der findes i dataene.\nAI's evner læres og ikke programmeres.\nAI kan forbedre iterativt på egen hånd - uden at være programmeret hvert skridt på vejen, kan det lære af sine erfaringer og forbedre med at tage fremtidige forudsigelser og beslutninger, hvilket resulterer i stadig mere sofistikerede evner.\nDet er et udviklende udtryk.\nAI defineres forskelligt af forskellige samfund, og dens definition vil fortsat ændre sig med fremtidige teknologiske fremskridt.\nNår vi kender dette, tror vi, at AI vil have en enorm indflydelse på designfeltet, som vi kender det. Når det begynder at påvirke designen af alle virksomheder, produkter, tjenester og (bruger) oplevelser, er det vigtigt, at vi har en grundlæggende forståelse af, hvad vi arbejder med, og beslutter, hvordan vi vil udnytte dets potentiale.\nStadig nysgerrig? Der er mere ved det!\nOp- og nedture i AI gennem tid\nForløbere: et ønske om at forfalske guderne\nSelvom vi normalt forestiller os noget futuristisk, når vi tænker på AI, har forestillingen eksisteret i århundreder. Cirka 750 f.Kr. i Homeros Iliade skabte den forkrøblede Hephaestus for eksempel automater, der hjalp ham med at komme rundt:\nDisse er gyldne og ser ud som levende unge kvinder. Der er intelligens i deres hjerter, og der er tale i dem og styrke, og fra de udødelige guder har de lært, hvordan man gør ting.\nI sin bog Machines Who Think beskriver Pamela McCorduck en række andre skabninger, som Hephaestus skabte til forskellige opgaver, i det mindste en af dem er velkendt, hvis en smule truende: Pandora og hendes berygtede kasse.\nUd over disse eksempler inden for fiktion var der vigtige fremskridt med hensyn til ræsonnement og logik i antikken, der førte til vores nuværende kodificerede sprog som basis for al computing. Kunstig intelligens antager i det væsentlige, at tanken kan mekaniseres og gengives. Aristoteles var en af de første til at banebrydende organisere tanker i logiske argumenter i udviklingen af syllogisme, der ofte har en tre-linjers form, såsom:\nAlle mænd er dødelige.\nSocrates er en mand.\nDerfor er Socrates dødelig.\nDen persiske matematiker Muhammad ibn Musa al-Khwarizmi, også kendt under hans latiniserede navn Algoritmi (hvorfra vi udledte ordet algoritme), er også en nøglefigur i mange af de begreber, vi tager for givet i AI i dag. Ordet algebra er for eksempel afledt af “al-jabr”, en af de to operationer, som han brugte til at løse kvadratiske ligninger. Yderligere fremskridt i hele det 17. århundrede af matematikere og filosoffer som Gottfried Wilhelm Leibniz, Thomas Hobbes, René Descartes bygget på disse fundamenter med det formål at tænke så systematisk som algebra eller geometri.\nMens der var mange andre matematiske fremskridt i de følgende århundreder, der bidrog til moderne kunstig intelligens, skiller den engelske matematiker fra det 19. århundrede Ada Lovelace sig for hendes kreative tilgange og banebrydende arbejde inden for computing. Hun var den første, der antydede, at Charles Babbages mekaniske computer til generelle formål, den analytiske motor, muligvis havde kapaciteter, der ikke overstiger beregningen, og fortsatte derefter med at oprette sin første algoritme og tjente hende titlen verdens første computerprogrammør.\nFødslen af kunstig intelligens\nSelvom vi så fremskridt inden for databehandling gennem det tidlige 20. århundrede, startede kunstig intelligens virkelig i 1950'erne med en konference på Dartmouth College i 1956, der hævdede, at al læring og intelligens kunne beskrives nøjagtigt nok til at blive simuleret af en maskine. Det var her, at udtrykket "kunstig intelligens" først blev opfundet og henviser til "simulering af menneskelig intelligens med maskiner". Ved at reflektere over Dartmouth-værkstedet 50 år senere, musede en af arrangørerne John McCarthy: ”Jeg ville have troet, at værkstedet ville have været kendt for de resultater, det gav. Det blev faktisk kendt i en betydelig grad simpelthen fordi det populariserede udtrykket 'kunstig intelligens'. ”\nDen anden store AI-milepæl fra 50'erne, som du måske er bekendt med, er den berømte "Turing Test". Populæreret af Benedict Cumberbatchs præstation i The Imitation Game antydede den britiske computerforsker Alan Turing, at hvis en maskine kunne føre en samtale, der ikke kunne skelnes fra en samtale med et menneske, så var en "tænkemaskine" plausibel. Med andre ord ville en computer kun være intelligent, hvis den kunne narre et menneske til at tro, at det var menneske.\nDet, der fulgte fra midten af halvtredserne i de tidlige 70'ere, blev omtalt som AIs "gyldne år" med store fremskridt inden for databehandling og stigninger i både entusiasme og regeringsfinansiering. Specifikt holdt Marvin Minsky momentumet gående fra Dartmouth-værkstedet, da han co-grundlagde Massachusetts Institute of Technology's AI-laboratorium i 1959 og fortsatte med at lede feltet gennem 60'erne og 70'erne. Gaming begyndte også at afsløre sig som et ideelt middel til at udvikle og teste computer intelligens, med IBM udvikle et program, der kunne spille brikker i 1951. I 60'erne blev den "nærmeste nabo" algoritme oprettet i et forsøg på at løse den "rejse sælger problem ”:“ Givet en liste over byer og afstandene mellem hvert par byer, hvad er den kortest mulige rute, der besøger hver by nøjagtigt en gang og vender tilbage til oprindelsesbyen? ”Den resulterende algoritme dannede begyndelsen på grundlæggende mønstergenkendelse.\nI 1969 udgav Marvin Minsky og Seymour Papert imidlertid Perceptrons, en bog, der diskuterede nogle af begrænsningerne i eksisterende neurale netværksteknologi, og var måske en harbinger af "AI-vinteren" i de følgende år.\nAI overvintrer i 70'erne og 80'erne\nMed et så vellykket løb fra 50'erne gennem 70'erne, drevet ikke kun af videnskabelige fremskridt, men også forhøjede de offentlige forventninger, der er næret af science fiction som Stanley Kubricks 2001 A Space Odyssey, eller Isaac Asimovs I, Robot, et kollisionskursus med begrænsninger af AI var uundgåelig.\nI det væsentlige, når computere ikke kunne leve op til alles urealistisk høje forventninger, tørrede finansiering og entusiasme op, hvilket førte til afvikling af AI-laboratorier rundt om i verden. Selvom der var en kort anden vind fra 1980 til 1987 med en stor investering fra Japan, var denne boom kortvarig og bookended af en anden AI vinter fra 1987 til 1993.\nRoger Schank og Marvin Minsky, førende AI-forskere, der havde overlevet den første vinter i 1970'erne, advarede erhvervslivet om, at ”entusiasme for AI var spiraleret ud af kontrol i 80'erne, og at skuffelsen helt sikkert ville følge.” Disse toppe og dale i AI entusiasme fortsætter i dag. Selv om der har været et par upopulære anvendelser af AI i de senere år, såsom den amerikanske hærs brug af AI til at identificere venlige eller fjendtlige stridsvogne, eller for nylig Microsofts Tay chatbot, der hurtigt udviste racistisk og antisemitisk opførsel på Twitter sidste år, generelt taler, kan du sige, at vi i dag er på et højdepunkt på alle tidspunkter med hensyn til AI-fremskridt, finansiering og entusiasme.\nAI-landskab i dag - Hvorfor så varmt?\nEt populært værktøj til at måle tech-hype er Gartners Hype-cyklus, der i år har dyb læring og maskinlæring på sit højeste. Selvom det ofte betragtes som en indikator for mediedækning end videnskabelig forskning, er der nogle legitimt spændende fremskridt, der har ført til AIs nuværende popularitet. Så er det alt sammen hype? Ikke helt. Lad os undersøge nogle af de vigtigste AI-milepæle fra de sidste seks år, som har bidraget til vores nuværende besættelse.\n2011: Apples Siri introduceres ved hjælp af noget naturligt sprog til at besvare spørgsmål, fremsætte henstillinger og udføre enkle handlinger, eller hvis ikke det, så slå ting op på internettet for dig.\n2012: Konvolutional Neural Networks (CNNs for short) ødelægger konkurrencen ved ImageNet-klassifikationen - blandt andet de "årlige OL i computervision" - skaber en ild i samfundet og frigør en enorm genopblussen af interesse for dyb læring.\nGoogle træner et neuralt netværk til med succes at genkende katte i YouTube-videoer ved hjælp af en dyb indlæringsalgoritme, på trods af at de ikke får oplysninger om at skelne søde kattefunktioner.\n2013: NEIL, den morsomme navngivne Never Ending Image Learner, frigives på Carnegie Mellon University for konstant at sammenligne og analysere forhold mellem forskellige billeder med det formål at lære den oh-så-ønskelige-men-undvigende menneskelige evne til sund fornuft.\n2015: Facebook starter udrulning af DeepFace, et dybt læringsgenkendelsessystem, der blev trænet på fire millioner billeder uploadet af Facebook-brugere. Det kan identificere ansigter med 97,35% nøjagtighed, en forbedring på mere end 27% i forhold til tidligere systemer.\n2015: Deep Q Networks af DeepMind lærer at spille Atari-spil, der markerer den kommende alder af dyb forstærkningslæring.\n2015–17: Google DeepMinds AlphaGo besejrer Go-mesterne Fan Hui, Lee Sedol og Ke Jie, verdens nummer 1-rangerede spiller på det tidspunkt.\n2015: Google DeepDream får alle til at undre sig over, om maskiner kan lave kunst, generere trippy-billeder ved hjælp af et indviklet neuralt netværk, software designet til at registrere ansigter og andre mønstre i billeder med det formål at klassificere billeder automatisk.\n2015-nutid: Kunstner Ross Goodwin udforsker nye former for fortalt virkelighed ved hjælp af maskinlæring med sin poetiske ”automatiske foto” -fortæller Word Camera og programmerede den selvtitulerede AI “Benjamin” til at skrive et manus til en film med David Hasselhoff i hovedrollen.\n2015-nutid: En række personlige AI-assistenter introduceres til hjemmet, hvor Apples Siri nu kæmper for det med Microsofts Cortana, Amazons Alexa og Google Now for din opmærksomhed.\n2017: Libratus, designet af Carnegie Mellon-professor Tuomas Sandholm og hans gradstuderende Noam Brown vandt mod fire topspillere i den komplekse version af poker - Texas Hold’em.\n2017: Googles Deepmind og skaberne af det multiplayer rumkrig-videospil StarCraft II har frigivet værktøjerne til at lade AI-forskere skabe bots, der er i stand til at konkurrere mod mennesker. Botterne vandt endnu ikke og forventes ikke det i et stykke tid, men når de gør det, vil det være en meget større præstation end at vinde på Go.\nFremskridt inden for maskinlæring og dyb læring\nAlle disse milepæle ville ikke have været muligt uden større fremskridt inden for de mest spændende områder af kunstig intelligens i det sidste årti: maskinlæring og dyb læring. Selvom disse udtryk lyder ens, er de ikke helt ens. Lad os afklare.\nBegyndende i slutningen af 90'erne og begyndelsen af 2000'erne medførte øgede computerlagrings- og behandlingsfunktioner, at AI-systemer endelig kunne indeholde nok data og udnytte nok strøm til at tackle mere komplekse processer. På samme tid skabte eksplosionen i internetbrug og -forbindelse en stadigt stigende mængde data, såsom billeder, tekst, kort eller transaktionsoplysninger, der kan bruges til at træne maskiner.\nI stedet for det tidligere programmatiske system med "hvis-da" -regler og komplicerede symboliske logikprocedurer, der kræver tusinder af kodelinjer for at vejlede grundlæggende beslutningstagning som i god gammeldags kunstig intelligens eller GOFAI, fungerer maskinlæring bagud. Ved hjælp af enorme datasæt lærer algoritmer iterativt og leder efter mønstre for at give mening om fremtidige input. Maskinlæring blev pænt opsummeret af maskinlæringspioneren Arthur Samuel, der langt tilbage i 1959 beskrev det som ”studiefeltet, der giver computere mulighed for at lære uden at være eksplicit programmeret.” Maskinlæring bruges til at adressere en bred vifte af problemer i dag, såsom identificering af kræftceller, forudsigelse af, hvilken film du måske vil se næste, forståelse af alle slags talte sprog eller bestemme markedsværdien for dit hus.\nDe seneste fremskridt inden for maskinlæring har stort set været på grund af væksten i dyb læring - et underfelt af maskinlæring. Dyb læring låner fra hjernens struktur ved at forbinde masser af enkle "neuron" -lignende strukturer sammen for at gøre interessante ting i et neuralt netværk. Ved at stable mange lag af disse kunstige neuroner sammen (dermed "dybt") kan netværket som helhed lære at udføre komplekse opgaver. Interessant nok ender neuroner i disse lag ofte med at udføre specifikke roller, såsom at genkende kanter eller konturen af et specifikt objekt. Den unikke styrke ved dyb læring er, at disse underopgaver - ofte kendt som "funktioner" - læres direkte fra dataene i stedet for at blive specificeret af programmerere. Dette tillader dyb læring at tackle problemer, hvor løsningen ikke er indlysende for mennesker.\nLad os tage et ægte eksempel: genkende kræftceller. En klassisk AI-tilgang ville stole på, at en menneskelig ekspert forsøger at destillere deres egen beslutningsproces og derefter kodificere den i algoritmen. F.eks. Kan vi markere celler, der er større end en bestemt størrelse, eller som har en uklar kontur eller en særegen form. Med dyb læring kan vi imidlertid direkte fodre billeder af celler, der er mærket for at indikere, om de er kræftagtige eller ikke, og vores neurale netværk lærer at vælge de mest nyttige funktioner i billedet til netop denne opgave. Dette er et klassisk eksempel på "overvåget læring": vi leverer nogle input og nogle ønskede output, og algoritmen lærer at kortlægge fra den ene til den anden.\nVi kan også fjerne mærkaterne helt og bede algoritmen om at gruppere de celler, der har noget til fælles. Denne proces er kendt som klynger, og det er en type uovervåget læring. Her giver vi ikke overvågning i form af etiketter, vi bruger simpelthen dyb læring til at finde struktur i dataene. I vores eksempel er vores celler måske mange forskellige typer - hudceller, leverceller og muskelceller - og det ville være nyttigt at klynge disse, før vi prøver at finde ud af, hvilke celler i hver klynge, der er kræft. Andre almindelige applikationer til klynge inkluderer identificering af forskellige ansigter på dine fotos, forståelse af forskellige kundetyper og indsamling af nyhedshistorier om det samme emne.\nTro ikke på hypen: AI Myths vs. Realities\nSå med alle disse hurtige fremskridt inden for AI i de seneste år, ville du tro, at vi alle sammen ville blive pumpet om det, ikke? Nå, ikke alle. Ligesom i de første gyldne år af AI i 50'erne og 60'erne, er der stadig en bred kløft mellem vores forventninger til AI baseret på skildringer i science-fiction og medierne, og hvad AI faktisk er i stand til i dag. (For ikke at nævne den voldsomme frygt for forstyrrelse, bekymringer om privatlivets fred eller jobtab i forbindelse med disse forudsigelser.)\nEn anden måde at indramme denne diskussion på er forskellen mellem "smal" og "generel" kunstig intelligens. Meget af AIs største succes hidtil har været i “smal” kunstig intelligens, dvs. udføre en bestemt opgave inden for strenge parametre, såsom Siri, der skriver en dikteret tekstmeddelelse til dig eller genkender en kat i et billede. Der er ingen idé om selvbevidsthed eller generelle problemer med at løse problemer i snæver AI. Omvendt har meget af det, der har fanget offentlighedens fantasi gennem årtier, været denne fantasi om ”generel kunstig intelligens” i form af en menneskelignende assistent, der ligner Hal 9000, R2D2 eller Samantha in Her, hvor AI har lige, hvis ikke større intelligens end mennesker.\nFor at være meget klar er vi langt væk fra alt, der ligner generel AI. Yoshua Bengio, en af grundlæggerne af Element AI, er eksplicit når han taler om dette emne - han mener ikke, det er rimeligt at foretage en tidsbaseret forudsigelse af, hvornår dette kan ske. I en for nylig tale beskrev han et par specifikke grunde til, at vi ikke er der endnu, den første var, at alle industrielle AI-succeser indtil nu kun har været baseret på overvåget læring. Vores læringssystemer er stadig ganske simpelt sindede, idet de er afhængige af overfladiske ledetråde i data, der ikke klarer sig godt uden for træningssammenhænge.\nFor eksempel, da Google trænet et neuralt netværk til at generere billeder af håndvægte baseret på tusinder af billeder, fik det det næsten rigtigt. Jo, vi har to vægte forbundet med en stang, men hvad laver de fantomarme derinde? Selvom det neurale netværk med succes kunne identificere de fælles visuelle egenskaber ved håndvægte, da kildebilledene altid indeholdt mennesker, der holder håndvægte, antog det også, at håndvægte havde arme.\nPå trods af sådanne betydelige begrænsninger, for at høre Elon Musk sparre med Mark Zuckerberg denne sidste sommer, ville du tro, at en AI-drevet anden verdenskrig var rundt om hjørnet. Vores administrerende direktør Jean-François Gagné bringer os tilbage til det grundlæggende om den aktuelle tilstand af AI i et nyligt blogindlæg:\n”AI er meget smal og skrøbelig. Det fungerer ikke godt uden for det anvendelsesområde, det er indstillet til. Det kan kun administrere enkle objektive funktioner; så det er virkelig os mennesker, der bruger vores menneskelige intelligens til at anvende det effektivt til det punkt, hvor et job kan automatiseres. ”\nAI's mange definitioner\nNu hvor vi er ved at sætte fart i den historiske udvikling og de seneste fremskridt i AI, lad os grave i de mange definitioner, vi er kommet frem til for at beskrive det gennem årene. Mens nogle har hævdet, at udtrykket er så overdrevet for nylig, at det er blevet meningsløst, er vi ikke helt villige til at opgive det.\nSådan bruges udtrykket “AI” i dag\nLad os starte med at undersøge intelligens for at definere AI. På den ene side kan du tage en forenklet opfattelse af intellekt baseret på en IQ-score for eksempel. Men vi ved alle, at intelligens faktisk er meget mere lagdelt og kompleks. Oxford Dictionary definerer det som: "evnen til at tilegne sig og anvende viden og færdigheder", mens Cambridge Dictionary's tilgang er lidt anderledes: "evnen til at lære, forstå og træffe vurderinger eller have meninger, der er baseret på fornuft." Andre har udviklet mere nuancerede måder til måling af intelligens gennem årene, såsom Howard Gardners teori om flere intelligenser, med modaliteter såsom musikalsk-rytmisk og harmonisk, visuelt-rumlig, verbal-sproglig, logisk-matematisk, kropslig-kinestetisk og eksistentiel , blandt andre. Vores holdning til det er tættere på denne sidste definition, hvilket muliggør indsamling, behandling og anvendelse af information inden for en bred vifte af sammenhænge.\nVores idé om intelligens er også meget antropomorf: Den er baseret på den måde, hvorpå vi som mennesker tænker over og løser problemer. AI er vidt forstået på samme måde, idet et kunstigt intelligent system kommer til konklusioner på en måde, der ligner et menneskes tilgang. På baggrund af denne idé præsenterer David C. Parkes og Michael P. Wellman forestillingen om AI som "homo Economicus, den mytiske perfekt rationelle agent for neoklassisk økonomi." Men selvom det er fristende at tro, at vi kunne forestille os en perfekt rationel enhed, data, der bruges til at træne AI, er ofte iboende mangelfulde på grund af menneskelig eller anden bias, hvilket gør "perfekt rationalitet" næsten umulig at evaluere.\nEn rapport fra Det Hvide Hus i 2016 om AI summerer af udfordringerne ved at komme frem til en sammenhængende definition: ”Der er ingen enkelt definition af AI, der er universelt accepteret af praktikere. Nogle definerer AI løst som et edb-system, der udviser adfærd, der almindeligt betragtes som kræver intelligens. Andre definerer AI som et system, der er i stand til rationelt at løse komplekse problemer eller tage passende forholdsregler for at nå sine mål under uanset virkelighedens omstændigheder, det møder. ”Det er interessant at bemærke, at de ikke bruger udtrykket” menneskelig adfærd ”her, men blot "opførsel".\nDen svenske filosof Nick Bostrom fokuserer på forestillingen om læring og tilpasning i AI i sin bog Superintelligence: Paths, Dangers, Strategies: “En kapacitet til at lære ville være et integreret træk i kernedesignet i et system beregnet til at opnå generel intelligens… Det samme holder for evnen til at håndtere usikkerhed og sandsynlige oplysninger. ”Andre, såsom computeringeniørprofessor Ethem Alpaydın i en introduktion til maskinlæring, siger, at“ et intelligent system skal kunne tilpasse sig sit miljø; det skal lære ikke at gentage sine fejl, men at gentage sine succeser. ”\nUd over at undersøge, hvordan andre definerer AI i dag, involverede en del af vores forskning også udsendelse af en virksomhedsdækkende undersøgelse, der bad vores kolleger om at definere kunstig intelligens, i en sætning (eller to eller tre). I undersøgelsesresultater fremkom tre vigtigste svarkategorier:\nAI er en computers evne til at tage beslutninger eller forudsige, baseret på de tilgængelige data.\nAI er en computers evne til at gentage hjernefunktioner af højere orden, såsom opfattelse, kognition, kontrol, planlægning eller strategi.\nAI er et program oprettet af data og beregning, dvs. ikke hårdkodet.\nTil vores formål i dag, er disse definitioner nok? Hvad er nogle af faldgruberne i forsøget på at definere et så bredt og stadigt udviklende koncept?\nFangstfænomenet er en af de største udfordringer, når vi taler om AI. Hyppige anvendelser af udtrykket har resulteret i en bred vifte af applikationer og iboende forvirring, som forklaret af Genevieve Bell, ph.d. ved Stanford i antropologi og direktør, interaktion og erfaringsforskning hos Intel:\n”For mig er kunstig intelligens et udtryk og det er en, der cykles ind og ud af popularitet. Det er tilbage i øjeblikket. Det er en paraplybegivenhed, hvor du kan tale om kognitiv computing, maskinlæring og dyb læring og algoritmer. Det er et fangstmål, fordi det betyder alt og intet på samme tid. Det er en kulturel kategori lige så meget som en teknisk kategori. ”\nUdtrykket bruges ofte under forkerte omstændigheder (eller rettere sagt upræcise omstændigheder), fordi det er så bredt, som skitseret i dette McKinsey Global Institute-diskussionsdokument 2017, AI: Den næste digitale grænse:\n”… Det er svært at fastlægge, fordi folk blander og matcher forskellige teknologier for at skabe løsninger til individuelle problemer. Nogle gange behandles disse som uafhængige teknologier, undertiden som undergrupper af anden teknik og andre gange som applikationer… Nogle rammer grupperer AI-teknologier efter grundlæggende funktionalitet…, nogle grupperer dem efter forretningsapplikationer ... ”\nEn anden stor udfordring til at definere AI er det faktum, at videnskab og dens anvendelser konstant udvikler sig. Som Pamela McCorduck forklarer i sin bog Machines Who Think, diskonteres ofte et intelligent system til at løse et nyt problem som "bare beregning" eller "ikke reel intelligens". Filosof Bostrom opsummerer dette pænt: ”En masse banebrydende AI er filtreret ind i generelle anvendelser, ofte uden at blive kaldt AI, fordi når noget bliver nyttigt nok og almindeligt nok, er det ikke mærket AI længere.” For eksempel IBM-programmet, der spillede brikker i 1951 kan have været betragtet som banebrydende AI på det tidspunkt, men ville blive beskrevet som grundlæggende computing i dag. Eller for nylig vil nogle hævde det pessimistisk, at der ikke er noget "intelligent" ved nogen "smal AI", såsom AlphaGo, der slår Lee Sedol.\nI betragtning af alle disse udfordringer, er der en måde at reducere den kulturelle og mediernes støj, der giver vores bedømmelse og fokus på konkrete spørgsmål? Når vi bruger ordet "AI", henviser vi normalt til en bestemt teknologi, såsom naturlig sprogbehandling, maskinindlæring eller maskinsyn. Så det at være så specifikt som muligt er et godt sted at starte. Under andre omstændigheder er brug af udtrykket "AI" imidlertid ikke forkert placeret, f.eks. I situationer, hvor vi virkelig ikke ved præcist, hvilken teknologi der er i brug. Det er en fælde, som vi ikke er immun over for at falde i, sammen med alle AI-udøvere og journalister, der fyrer denne igangværende diskussion.\nNår vi forsøger at tydeligt formulere, hvad AI “er”, har vi opdaget, at det betyder ganske mange forskellige ting for forskellige mennesker. Det er en idé, der har fanget vores fantasi i meget lang tid. Selv hvis vi begrænser det til datalogi, er det stadig meget bredt. Med dette i tankerne synes vi det er vigtigt at fokusere på, hvordan AI allerede ændrer vores liv, gennembrudene i dag, der udløser denne hype. Kevin Kelly opsummerede dette pænt i en nylig TED-tale:\n”Der er ingen AI-eksperter lige nu. Der er mange penge til det, der bruges milliarder af dollars på det; det er en enorm forretning, men der er ingen eksperter sammenlignet med hvad vi ved 20 år fra nu. Så vi er lige i begyndelsen af begyndelsen, vi er i den første time med alt dette ... Det mest populære AI-produkt på 20 år fra nu, som alle bruger, er ikke opfundet endnu. Det betyder, at du ikke er for sent. ”\nMed andre ord er det normalt, at vores forestillinger om AI involverer flere synspunkter og undertiden modstridende ideer, fordi det udvikler sig og sker nu. Dette er ikke beregnet til at blive læst som en cop-out, men snarere et opfordring til at omfavne dens iboende værdighed og rod, når vi arbejder på at gøre det bedre.\nAlt dette for at sige, vi vil ikke etablere definitionen. Vi ønsker dog, at designere, der kæmper med den teknologi, der kommer i produktion i dag, skal have en grundlæggende forståelse af AI og dens muligheder. Hvis "AI er hvad, der endnu ikke er gjort," som Teslers sætning udtrykker det, er det netop her, vi skal se - ikke på hvad der allerede er gjort, men hvad der er muligt eller meget snart at være.\nVi tror, at AI i sin kerne er en enorm læringsmulighed, og hvis den udvikles med omhu, kan fremdrive mennesker til vidtrækkende fremskridt. Da hestetruger dramatisk revolutionerede landbruget i 1100-tallet, og dampmaskiner fremdrev fremstilling og transport til en ny æra i 1700-tallet, ser vi AI understøtte det næste århundrede med digital innovation. Som MIT fysikprofessor Max Tegmark for nylig sagde, er det ikke tid til at overveje fremtiden som en forudbestemt begivenhed, som vi uundgåeligt sårer mod, men snarere burde vi spørge os selv, ”Hvilken fremtid ønsker vi at designe med AI? ”\nHvis du nød dette, så kig efter det næste kapitel i vores AI-First Design Foundations-serie - Hvad er egentlig design?\nRebecca West er redaktør for AI1D Journal ved Element AI og en forfatter med fokus på projekter i skæringspunktet mellem design, teknologi og kreativitet.\nIllustrationer af Dona Solo, en visuel designer hos Element AI.\nMed bidrag fra Experience Designer Masha Krol, Applied Research Scientist Archy de Berker og vores sommer 2017-forskningsstuder Louis-Félix La Roche-Morin.\nSådan designes UI-stater og kommunikerer med udviklere ved hjælp af FSM-tabelDesign af fantastiske ikoner til mobile appsnOS Design Konkurrenceresultater & introduktion af nOS Portal!10 tip til juniordesignere der starterEn introduktion til parring af eksperimenter


Søvnforstyrrelse: årsager, symptomer og psykologisk behandling - Slag 2021\nAlle har hørt, at søvn er en integreret del af den normale funktion af både et barns og en voksnes krop. Men få mennesker ved, hvor vigtig søvn er for sundhed og velvære, og at en psykolog eller psykiater kan hjælpe med søvnforstyrrelser. Disse specialister arbejder konstant med mennesker, der kæmper med søvnløshed og søvnforstyrrelser. Hvad er årsagen til dem, og hvordan man behandler disse tilstande, vil blive diskuteret yderligere.\nÅrsagerne til lidelser, både hos børn og voksne, er forbundet med følgende forudsætninger.\n1. Sent falder i søvn. Mange går i seng for sent og stjæler værdifuld hvile fra sig selv. Dette fører til senere vågne op, natopvågen, rastløs søvn og mangel på søvn..\n2. Mangel på et regime. Nogle mennesker rejser sig og sover med så forskellige intervaller fra dag til dag, at de ikke destabiliserer deres daglige rytme. Således ved kroppen ikke helt, hvornår den skal falde i søvn, og hvornår den skal være vågen. Så er det ikke overraskende, at søvn ikke er ens og af høj kvalitet hver nat..\n3. Gadgets. At spille et vanedannende pc-spil, se tv, læse nyhederne eller være aktiv om natten kan overstimulere nervesystemet..\n4. Kost. Kaffe, energidrikke, tunge og fede fødevarer forringer også søvnkvaliteten. En ubalanceret diæt fører til cyklusforstyrrelser. Denne årsag er almindelig blandt voksne, men børn lider også af den..\nDette er de 5 mest almindelige årsager til lidelser hos børn og voksne. Men i praksis er der meget flere af dem. En klinisk psykolog hjælper med at identificere kilden til problemet i en specifik situation for patienten ved en konsultation.\nNogle af symptomerne opfylder kriterierne for en bestemt lidelse. Hvad skal man gøre i tilfælde af en lidelse, og hvordan man bestemmer dens type ud fra dens karakteristiske symptomer? For at forstå dette skal du lære om den normale rytme og hvad der regulerer den..\nAlle lidelser kan groft opdeles i seks hovedgrupper:\nVejrtrækning og søvnrelaterede bevægelsesforstyrrelser.\nAlle disse forstyrrelser er mindre ubehagelige med god hygiejne, psykologisk assistance eller medicin..\nSøvnløshed er en almindelig lidelse. Dens udbredelse er 6-10%. Dette er en subjektiv diagnose, der stilles ved en aftale med en klinisk psykolog. En person, der har nok tid til at få nok søvn, lider af søvnløshed, hvis de har problemer med:\nVågner tidligere, end han vil, både den voksne og barnet føler sig trætte og usunde. Desuden er det voksne, der har få muligheder for at gendanne mistet søvn hele dagen..\nNogle mennesker med søvnløshed bruger sovepiller, men problemet kan behandles psykologisk og adfærdsmæssigt ved at begrænse søvn og kontrollere stimuli. Dette kaldes kognitiv adfærdsterapi for søvnløshed (CBTi)..\nDette behandlingsregime er dokumenteret og er det hidtil mest effektive. Det fungerer endnu bedre end sovepiller. Men i vores land, i modsætning til andre lande, bruges det sjældent. Behandling hjælper mennesker, der er nye med denne lidelse, såvel som dem, der har haft søvnløshed i årevis og er afhængige af sovepiller.\nSymptomer på en døgnrytmeforstyrrelse\nForstyrrelser i dagrytmen er kendetegnet ved, at en voksen eller et barn sover godt, når de falder i søvn for første gang, men har alvorlige problemer med efterfølgende at falde i søvn.\nDem med forsinket fase lidelse og lignende symptomer kan sove meget længere sutraer eller indhente en lur i løbet af dagen. Forsinket fase lidelse behandles med eksponering for stærkt lys på et tidligere tidspunkt for at "skubbe" døgnrytmen tilbage til normal.\nSymptomer på hypersomia, parasomnia, åndedrætsforstyrrelser\nMennesker, der lider af hypersomier, sover meget og sover godt ikke kun om natten, men også hele dagen. De har brug for 10 eller flere timers hvile og er stadig trætte om dagen..\nAlvorlig hypersomnia med karakteristiske symptomer behandles med amfetaminlignende lægemidler. Mennesker med alvorlige søvnrelaterede bevægelsesforstyrrelser (f.eks. Periodiske lemmerbevægelser, når nogen sparker en partner voldsomt eller kaster rundt, behandles med dopaminagonister.\nTil parasomnias, såsom svær søvnmangel, når en person er så aktiv om natten, at de er farlige for sig selv eller andre, anvendes antiepileptiske lægemidler som clonazepam i alvorlige tilfælde.\nHypersomnia, parasomnia, åndedrætsforstyrrelser og bevægelsesforstyrrelser kræver lægehjælp i alvorlige tilfælde. Åndedrætsforstyrrelser som apnø, der forhindrer en person i at få ilt i en kort periode, behandles med kontinuerlig terapi og positivt lufttryk.\nHvad skal man gøre med søvnforstyrrelser: råd fra en psykolog\nDårlig eller kortvarig søvn forårsager både psykisk og fysisk ubehag. Fra dette forværres kroniske sygdomme, og andre lidelser forværres. Hvad psykologer anbefaler at gøre i sådanne tilfælde for at afbalancere regimet og forbedre hvile kvaliteten.\n1. Tildel mere tid. Mange mennesker, der er trætte om dagen, sover for lidt. Hvis du har brug for 7,5 timer, skal du sove i cirka 8 timer, før du går i søvn. Husk, at det tager noget tid at falde i søvn. Nogle mennesker skal stadig stå op flere gange om natten, for eksempel for at bruge toilettet eller fodre en baby. Det er på grund af en sådan ustabil rytme, at unge mødre oplever fødselsdepression og et sammenbrud..\n2. Bestem nøjagtigt, hvor lang tid det tager at få en god hvile. Bevidsthed om dit behov for søvn er afgørende for at få kvalitetshvile. For eksempel, hvis du går i seng kl. 23.30 og har brug for at stå op kl. 06:30, har du kun 7 timer i sengen. Men på samme tid skal du ikke forvente, at du sover længere end 6,5 timer. Da der bruges 60 minutter på at falde i søvn og endelig vågne op.\n3. Rejs dig tidligt. Psykologer anbefaler, at deres patienter rejser sig tidligt nok til at få nok søvn. Oprethold en konsistent døgnrytme ved at stå op omtrent på samme tid hver morgen, falde i søvn og forsøge at finde det bedste regime til dig. For at gøre det lettere at stå op, giver sutra lyst dagslys i rummet..\n4. Arranger et soveværelse. Det er blandt andet fordelagtigt kun at bruge sengen og soveværelset til at sove for at sikre god kvalitet. Hvis du laver noget andet i sengen eller i soveværelset: ser tv, computer, mobiltelefon, tablet, tilknytning til andre aktiviteter (klassisk tilstand) er fastgjort i hjernen, og det er sværere at falde i søvn. Mange ikke kun voksne, men også børn bruger tid på mobile enheder døgnet rundt og ligger ofte i sengen. For at strukturere din hvile og restitutionstid skal du opgive denne vane. Det er let at udvikle stressresponser med konstant udskillelse af kortisol, der er negative for dit helbred, hvis du ikke bevidst tager dig tid til at komme sig og lukke hjernen om aftenen..\n5. Overhold søvnhygiejne og overvåg. For dem, der ikke er i stand til at følge hvilehygiejneanbefalinger i mere end 2 uger i træk, er det nyttigt at undersøge deres rytme og behov for hvile med en søvndagbog. Når du har studeret individuelle vaner, skal du justere arbejdsplanen for at organisere den højeste kvalitet og effektiv hvile. At føre en dagbog eller deltage i en konsultation hjælper også med at identificere typen af overtrædelse ved karakteristiske symptomer..\n6. Afhjælp stress akkumuleret i løbet af dagen, for eksempel gennem kunstterapi-klasser.\nObservation og journalføring kan hjælpe dig med at identificere kendetegnene ved en bestemt lidelse alene..\nTegn på søvnløshed inkluderer problemer med at falde i søvn, forstyrret søvn om natten, genvækning, opvågnen tidligt om morgenen eller hvile i dårlig kvalitet.\nHypersomnia er karakteriseret ved problemer med overdreven søvnighed og træthed i løbet af dagen på trods af den normale mængde om natten.\nHvis partneren klager over høj snorken, kan patienten få åndenød under søvn.\nHvis patienten gør underlige ting, mens han sover, er det parasomnia..\nHvis en person klager over rastløse lemmer, kan de have bevægelsesforstyrrelser..\nHvis patienten har problemer med at falde i søvn på "normale tidspunkter", er det en døgnrytmeforstyrrelse.\nSe nærmere på, hvis du har lignende symptomer.\nSøvnproblemer hos børn og voksne kan være symptomer på psykiske lidelser som angst, depression, udmattelse. Eller omvendt fører søvnforstyrrelser over tid til symptomer på psykologiske abnormiteter..\nTerapi hjælper med at forbedre patientens daglige liv og symptomer, uanset årsagen til problemet. Korrekt behandling har en god effekt på den følelsesmæssige tilstand, lindrer angst, depression og træthed. Det eliminerer søvnighed i dagtimerne og koncentrationsbesvær.\nKliniske psykologer arbejder konstant med mennesker, der lider af søvnløshed. Ved hjælp af eksemplet på en bestemt patient Natalia vil vi overveje, hvordan observation og behandling med terapi udføres.\nEn sag fra praksis fra en psykolog.\nNatalia er 45 år, hvoraf 15 hun lider af søvnløshed. Patienten har brugt forskellige sovepiller og glycin i de sidste 10 år hver nat. Det var muligt at sove med ham i 4-5 timer om dagen. Hun arbejder uproduktivt: hun tager ofte sygefravær, fordi hun er træt, udmattet og ikke koncentreret. Natalia er afmagret, men føler sig ikke søvnig. Hun behøver ikke tage en lur i løbet af dagen for at indhente. Hun går i seng kl. 22.30 og står op kl. 6.30, når hun går på arbejde. Weekender svarer til hverdage, selvom hun kan ligge lidt længere og døs om morgenen. Hun føler sig undertiden lidt deprimeret, men mest af træthed. Hun har ikke initiativ til at gøre noget og har ikke nok vitalitet til at gøre det..\nPatienten blev undersøgt for anæmi, vitamin D og B12-mangel, jernmangel, anæmi osv. Der er ingen medicinske data, der forklarer hendes symptomer.\nPatienten siger, at da hun begyndte at sove dårligt, var hun meget stresset. At være vågen i sengen og tænke på problemer førte til en forening (en klassisk tilstand) i hendes hjerne om, at "sengen er, hvor jeg ligger vågen og føler mig stresset." Ligger meget i sengen og overholder et normalt søvnmønster (hvilket ofte anbefales), vedligeholder og styrker Natalia denne forbindelse. Og brugen af sovepiller og især glycin hjælper ikke med at normalisere rytmen.\nHun har brug for at bryde denne 15-årige vane. Stop med at bekymre dig og tænke før sengetid mens du ligger i sengen. Afsæt også en ekstra time til at falde i søvn og vågne op. Så skriver hun ned, hvad hun synes om meget. Vurderer, om det er nyttigt at bruge tid på det, og udsætter disse tanker for weekenden. Når angst kommer på andre tidspunkter af dagen, anbefaler psykologen, at hun udsætter dem til næste dag..\nNatalia fører dagbog, og inden behandlingen viser, at hun ligger i sengen i 9,5 timer og sover i gennemsnit 4 timer og 45 minutter pr. Nat. Effektivitet er 50% (samlet søvn tid i minutter (485) / samlet tid i sengen (570) x 100 = 50%). Hun ordineres til at ligge i sengen i så mange timer, som hun faktisk sover, men mindst 5 timer.\nDerefter beder psykologen hende om at starte fra det øjeblik, hvor du har brug for at rejse dig, nemlig klokken 07. Derfor skal hun falde i søvn kl 2. Hvis hun ikke sover i sengen i 15-30 minutter, bliver hun bedt om at rejse sig og sidde på en stol i et andet rum. Lav en stille aktivitet, såsom at læse i svag belysning, og læg dig derefter ned igen, når hun tror, at hun er klar til at sove.\nNatalia er forbudt at ligge vågen i lang tid i sengen, for nu skal hun ændre den udviklede forbindelse. Hun skulle ikke gøre andet end at sove i sengen. Selv når hun læser en bog, gør hun det andetsteds inden hun går i seng..\nEfter en uge beregner psykologen den samlede sengetid og effektivitet. Hun er nu i gennemsnit 5 timer og 15 minutter (Natalia fulgte ikke altid de nøjagtige instruktioner) og sov i gennemsnit 4 timer. Søvneffektivitet er 76%, og hun fortsætter med søvnbeherskelse i perioden 02: 00-07: 00. Den næste uge lå hun også i sengen i 5 timer og 15 minutter, men sov i 4 timer og 20 minutter, hvilket er 82,5% effektivt. Hun sover mindre end før, men mere konsekvent. Bemærk, at hun føler sig mindre træt og falder i søvn hurtigere.\nEfter 3 måneder og 6 konsultationer sover Natalia i gennemsnit 6 timer og 45 minutter hver nat. Derefter har hun flere kortere nætter, men også flere nætter, når hun sover 7 og 7,5 timer, hvilket ikke var tilfældet i de sidste 15 år og på baggrund af brugen af glycin og andre sovepiller. Nu ved hun, at hun kan klare problemet alene. Hun har mere energi og føler sig ikke deprimeret eller deprimeret. Nu falder Natalia i søvn kl. 23:00 og rejser sig kl. 07:00 med en effektivitet på 84%.\nBehandling af døgnrytmeforstyrrelser er eliminering af forsinkede søvnfaseforstyrrelser. Mange unge eller børn, der ikke går i skole eller på kontoret, sover konstant og kæmper for at få nok søvn, men kan ikke. Dette skyldes, at deres søvnfaseforstyrrelse er forsinket. De opfattes af andre som dovne og skruppelløse og kan droppe ud af skolen eller arbejde og få problemer i deres personlige liv..\nNogle, både børn og voksne, føler sig overraskende godt på trods af at de falder i søvn klokken 3 og bliver nødt til at stå op klokken 7 for at komme i skole eller arbejde. Som altid er der betydelige individuelle forskelle i, hvordan afvigelse påvirker en persons liv. Hvis psykologer og læger kunne identificere og behandle denne døgnrytmeforstyrrelse, ville de have reddet mange af de psykosamotiske og psykologiske problemer..\nEt eksempel fra en psykologs praksis i behandlingen af forsinket søvnfase.\nStas er 25 år gammel, og han siger, at han ikke er faldet i søvn før midnat siden barndommen. Han falder i søvn kl. 03, og klokken 7 skal han på arbejde, men han er ofte så træt, at når alarmen går, slukker han den eller hører den ikke. Han ankommer sent til kontoret, og i weekenden genvinder han mistet søvn ved at sove i lang tid..\nSå kæmper han med at sove søndag aften, og mandag morgen er hård. Stas føler sig ikke deprimeret, men han bliver meget træt af følelsen af, hvad han laver, og af det faktum, at han aldrig vil ændre sig. Andre beder ham om at gå i seng tidligere, men dette fører kun til et par ekstra timers vågenhed og frustration.\nStas fører en søvndagbog, der viser en stabil tilstand af forsinket søvn, fordi han aldrig falder i søvn før to om morgenen. På hverdage vågner han kl. 07, og i weekenden sover han indtil klokken 13. På hverdage efter arbejde napper han flere gange..\nPsykologen råder ham til at sove, indtil han vågner alene på sin første dag. Når du er rejst, skal du udsætte dig for stærkt lys på mindst 10.000 lux i 30 til 45 minutter, så snart du står op. Han falder i søvn, når han bliver træt og tror, at han kan sove. Den næste morgen indstiller han alarmen 30 minutter tidligere end dagen før (du kan fremskynde op til maksimalt 60 minutter om dagen) og udsætter sig for lysterapi i 30 til 45 minutter. Derefter fremskynder han opvågningstiden dagligt med 30 minutter og tager lysterapi i henhold til instruktionerne, indtil han når den ønskede opvågningstid, for Stas er det 07.\nEfter at han når 07:00 fortsætter han med at modtage lysterapi på samme tid hver morgen. Han modtager ikke instruktioner fra psykologen om, hvornår han skal gå i seng under hensyntagen til, at han skal ligge i sengen i ca. 8 timer, dvs. at det gradvist også fremskynder søvntiden afhængigt af hvornår det vågner op.\nEksponering for lys skifter sin stive, forsinkede døgnrytme til en mere socialt tilpasset døgnrytme. Det er ikke et lægemiddel, men en behandling med terapi, der skal opretholdes (søvnfaseforstyrrelse er en kronisk sygdom). Efter 2-3 uger falder patienten i søvn omkring midnat (for første gang i sit voksne liv) og sover indtil kl. 07. Efter yderligere 2 ugers behandling falder han i søvn alene kl. 23:30 for første gang. Han siger, at han vågner lettere nu, arbejder meget mere effektivt og gør mere arbejde i weekenden..\nIfølge eksperter lider ca. 30% af mennesker af forskellige søvnforstyrrelser. Det mest almindelige problem er søvnløshed. Næsten halvdelen af den voksne befolkning på planeten har stødt på det mindst én gang, og for 10% af befolkningen er problemet kronisk. Men søvnløshed er kun en mulig søvnforstyrrelse. Der er faktisk mange flere.\nSøvn er et af de grundlæggende fysiologiske behov hos en person. Kroppens funktion, inklusive hormonbalance såvel som hjernens ydeevne, afhænger i høj grad af kvaliteten af nattesøvnen. Der er forskellige meninger om, hvor meget en person skal sove. Ifølge den mest almindelige teori - 7-9 timer. Hvis kvaliteten eller længden af nattens hvile afviger fra normen, er søvnforstyrrelse angivet..\nDer er flere klassifikationer af søvnforstyrrelser. Den mest almindelige er beskrevet i ICD-10 (International Classifier of Diseases). I klassifikatoren henvises der til søvnforstyrrelser i to sektioner:\nG 47 er lidelser forårsaget af mentale eller fysiske lidelser. Dette afsnit inkluderer søvnløshed, hypersomnia, søvnforstyrrelse, apnø, narkolepsi og katalepsi, blandt andre;\nF 51 - denne gruppe inkluderer uorganiske lidelser: uorganisk søvnløshed og somnambulisme, natterror, mareridt.\nKarakteristik af forskellige typer søvnforstyrrelser\nDe vigtigste årsager til søvnforstyrrelser\nDerudover er søvnforstyrrelser normalt opdelt i primær og sekundær. Primære er som regel forskellige typer dyssomnia og parasomnia. Sekundære lidelser opstår på baggrund af andre psykiske eller fysiske sygdomme eller er en konsekvens af tidligere indtagne kemikalier (stoffer, psykostimulerende midler).\nDyssomnia manifesteres af forstyrrelser i søvnens varighed eller kvalitet. Hvis søvn er for kort, taler de om søvnløshed, hvis der er for meget af det - om hypersomnia. Derudover kan hvileprogrammet forstyrres: en person kan være vågen om natten eller føle alvorlig døsighed i løbet af dage.\nDe siger om parasomnia, når hvile forstyrres af søvnløb, mareridt, hvis en person begynder at skrige, græde eller vifte med armene gennem søvn.\nDet diagnosticeres, hvis der opstår problemer med at falde i søvn mindst tre gange om ugen. Hvis situationen gentager sig i mere end en måned, er dette allerede kronisk søvnløshed. De mest almindelige årsager til søvnløshed er psykiske lidelser (50-60 ud af 100 tilfælde). Ofte opstår der problemer med hvile om natten hos mennesker med depression eller øget angst. Derudover er søvnløshed ofte forbundet med restless legs syndrom..\nHvis en person sover mere end 9 timer om dagen, eller hvis han føler sig søvnig om dagen på trods af en helt normal nattesøvn, er dette hypersomnia. Denne lidelse, som den foregående, forekommer ofte også på baggrund af depressive tilstande. Derudover kan hypersomnia forekomme efter en overdosis af psykotrope stoffer eller alkohol..\nsøvnighed i løbet af dagen (en person kan falde i søvn i næsten enhver situation, nogle gange endda under en samtale);\nkatalepsi (pludseligt tab af muskeltonus)\ndøsig dumhed (en følelse af muskellammelse med samtidig bevidsthed om bevidsthed, denne tilstand kan forekomme under søvn eller vågne op).\nForstyrrelser i søvnrytmen og vågenheden\nDenne overtrædelse opstår som et resultat af en funktionsfejl i en persons interne biologiske ur. Forstyrrelsen er manglende synkronisering mellem natten og en bestemt persons søvnrytme. Årsagen til denne tilstand kan være hyppige ændringer i tidszoner eller skiftarbejde om natten..\nDette er en tilstand, hvor en person kan sidde på sengen, stå op, gå mens han sover. Og alt dette sker uden deltagelse af hans bevidsthed. Om morgenen kan søvngangere ikke huske at vågne om natten.\nFølelse af intens frygt, der afbryder søvn. Ofte ledsaget af gråd, skrig, undertiden hysteri. Det sker ofte hos børn. Efter en vågning kan en person som regel ikke huske, hvad han drømte om..\nMeget realistiske drømme, der forårsager frygt hos en person. I modsætning til rædsler husker en person godt, hvad han så i en drøm efter at have vågnet. Traumatiske oplevelser i barndommen eller intens stress, der opleves som voksen, er ofte årsagen til mareridt..\nI mange tilfælde er søvnforstyrrelse et symptom på andre mentale eller fysiske lidelser, såsom depression, stofmisbrug, stimulantanvendelse, metaboliske eller endokrine lidelser (inklusive hyperthyroidisme) og smerte. Derfor råder læger alle patienter med søvnforstyrrelser til at gennemgå en omfattende medicinsk undersøgelse, som hjælper med at afgøre, om overdreven søvnighed eller mangel på søvn om natten er en sekundær sygdom..\nEn række årsager kan også ligge bag den primære søvnforstyrrelse. De mest almindelige er:\nGenetiske lidelser (i dette tilfælde vises søvnproblemer i barndommen, søvn er følsom, intermitterende, kortvarig. Med alderen intensiveres symptomerne, og lidelsen bliver kronisk).\nPsykofysiologiske årsager (forbundet med vanskelige livssituationer, der forårsager langvarig stress, hvis en persons mentale tilstand ikke forbedres i lang tid, udvikler søvnforstyrrelser sig til en kronisk form).\nForkert livsstil (manglende overholdelse af en sund livsstil og dårlige vaner kan føre til udviklingen af kroniske lidelser i nattesøvn. Folk, der vågner op og falder i søvn hver dag på forskellige tidspunkter, bruger lang tid i sengen, for eksempel ser tv eller læser, har en sen middag, bruger meget tid under kunstig belysning, føre en stillesiddende livsstil, sjældent i frisk luft, er særlig tilbøjelig til primære søvnforstyrrelser).\nÅrsager til sekundær søvnløshed\nSøvnløshed kan forekomme af forskellige årsager. For eksempel, hvis soveværelset er for koldt eller omvendt er det meget varmt og indelukket. Problemer med hvilekvaliteten kan opstå fra en uegnet seng eller pude, eller de kan være forbundet med støj uden for væggen eller vinduet. Men ofte er årsagerne til søvnløshed meget mere alvorlige..\nHvis en person har problemer med funktionen af venstre ventrikel, er søvnkvaliteten nedsat. Med en sådan lidelse kan hjertet ikke pumpe det blod, der er ophobet i lungerne med den nødvendige kraft. Som et resultat har patienten åndenød, hvilket om natten kræver at stå op og sidde lidt..\nNår aterosklerotiske plaques aflejres på væggene i blodkarrene, kan blod ikke cirkulere frit. Som et resultat udvikler personen hyppig hovedpine, svimmelhed, undertiden åndenød og søvnproblemer. Hos nogle mennesker kan blodtrykket stige så meget, at det gør det svært at falde i søvn.\nMennesker med denne kroniske tilstand oplever ofte også søvnforstyrrelser. Med astma er åndenød oftest bekymret om natten og forstyrrer god hvile..\nEn overaktiv skjoldbruskkirtel kan forårsage en accelereret puls og angst, hvilket også kan føre til søvnløshed.\nHalsbrand er normalt værre, når man ligger ned. Nogle gange ledsages svær halsbrand af en følelse af kvælning og hosteanfald, som ikke bidrager til hvile om natten..\nDet anslås, at næsten 10 ud af 100 tilfælde af søvnløshed er forårsaget af en lidelse, der medicinsk er kendt som restless legs syndrom. Denne lidelse er karakteriseret ved ufrivillige benbevægelser. Inden for en time kan patienten foretage fra 50 til flere tusinde benbevægelser. En person har en fornemmelse af, at insekter kryber på hans hud, eller at blodet i karene flyder unaturligt hurtigt. Symptomerne på denne lidelse er også kendt for at forværres om natten. Desværre er der stadig ingen effektiv medicin, der kan hjælpe med at klare sygdommen. Nogle patienter får hjælp af varme kompresser, andre, udmattede af en søvnløs nat, falder stadig i søvn om morgenen. I særlig alvorlige tilfælde af sygdom griber lægerne til kraftige sovepiller.\nHyppig trang til at gå på toilettet, skubbe baby, livmoderens tryk på mellemgulvet - alt dette forklarer, hvorfor forventede mødre lider af søvnløshed. For at forbedre hvile kvaliteten kan du lave nogle afslappende øvelser om aftenen, tage et varmt bad med et par dråber lavendel og sørg for at ventilere soveværelset godt..\nUndersøgelser har vist, at varigheden af søvnfaser afhænger af hormonniveauet. Især er de kvindelige hormoner østrogener i stand til at forlænge REM-søvn, hvilket i sidste ende påvirker hvilekvaliteten. Det er hormoner, der betragtes som de største syndere af søvnløshed hos kvinder i overgangsalderen. At tackle problemet vil hjælpe, herunder at tage hormoner.\nMedicin og stimulanser\nVisse medikamenter, såsom antidepressiva, glukokortikoider og p-piller, kan påvirke kvaliteten af din nattesøvn. Hvis en person har taget beroligende stoffer i lang tid, kan der begynde problemer med at falde i søvn efter en brat afslutning af forløbet eller efter en overdosis af beroligende midler. Derudover kan piller designet til at undertrykke appetitten også forårsage søvnløshed. Nogle drinks om aftenen kan også forårsage søvnløshed. Først og fremmest taler vi om sort kaffe, stærk te og energicocktails.\nUanset om søvnforstyrrelsen er en primær eller sekundær lidelse, er det vigtigt at identificere den underliggende årsag til søvnproblemet. I dette tilfælde består diagnosen af flere faser..\nLægen kan foreslå, at patienten gennemgår polysomnografi. Undersøgelsen vurderer iltniveauer, kropsbevægelser og hjernebølger, der kan påvirke søvnkvaliteten.\nEn anden test er et elektroencefalogram. I løbet af diagnostik undersøges hjernens aktivitet, især de impulser, den sender. Eventuelle afvigelser fra normen betragtes som en mulig årsag til forstyrret nattesøvn..\nI nogle tilfælde er genetisk undersøgelse også uundværlig. Test fra denne gruppe hjælper med at afgøre, om lidelsen er arvelig..\nBehandling afhænger primært af typen og årsagen til søvnforstyrrelsen. Ofte ordineres personer med søvnløshed sovepiller eller kosttilskud af melatonin (et hormon, der er ansvarligt for søvnkvalitet), gå i den friske luft, moderat fysisk aktivitet og rådes til at undgå stressende situationer. Det er nyttigt for mennesker, der lider af søvnforstyrrelser, at genoverveje deres diæt: reducer mængden af sukker i kosten og øg portionerne af grøntsager og fisk. For heller ikke at forbruge koffeinholdige drikkevarer om aftenen for at undgå søvnforstyrrelser. Og generelt er overdreven forbrug af enhver væske om aftenen også uønsket..\nI nogle tilfælde kan det være nødvendigt med kirurgi til behandling af søvnforstyrrelser. For eksempel, hvis forstyrrelsen er sekundær og forårsaget af apnø. Men sådanne radikale metoder anvendes relativt sjældent. Ifølge eksperter løses problemet i de fleste tilfælde ganske enkelt: det er nok for patienten at justere sit regime - hver dag går han i seng og rejser sig på samme tid..\nSøvnpatologier er almindelige problemer i vores tid, der opstår hos mennesker i alle aldre: fra små børn til dybe ældste. Ifølge WHO er søvnforstyrrelsessyndrom til stede hos mere end 30% af verdens indbyggere.\nSøvnforstyrrelser hos voksne har to oprindelser:\npsykofysiologisk e (forårsaget af naturlige årsager);\npatologisk e (fremkaldt af sygdomsfremkaldende fænomener).\nRegelmæssig søvnmangel (for eksempel når en mor plejer og fodrer et spædbarn)\nen engangs mangel på nathvile (for eksempel en lang køretur under kørsel);\naktivt mentalt arbejde om aftenen (for eksempel behovet for at forberede sig til en eksamen);\nmental stress (for eksempel bekymringer over det lange fravær af en mindre datter);\nfysisk træt efter intens anstrengelse (for eksempel efter hårdt arbejde i baghaven)\npludselig alvorlig stress (for eksempel ved nyheder om opsigelse).\nPsykofysiologiske lidelser er reversible forbigående tilstande. De er forårsaget af indflydelse på kroppen af faktorer, der er usædvanlige, trættende og absorberer en enorm mængde energi. Sådanne søvnforstyrrelser forsvinder alene uden behandling, så snart de stressende omstændigheder elimineres, og personen hviler fuldt ud..\nPatologiske søvnforstyrrelser hos børn og voksne fremkalder en række faktorer i det ydre og indre miljø.\nEndogene lidelser skyldes somatogene årsager. Sekundære patologier forårsager et stort udvalg af somatiske sygdomme og sygdomme i nervesystemet. Søvnforstyrrelser hos ældre, modne personer, unge og børn observeres i strukturen af følgende tilstande.\nEndokrine systemsygdomme: hypothyroidisme (utilstrækkelig produktion af skjoldbruskkirtelhormoner), tyrotoksikose (overskydende skjoldbruskkirtelhormoner), hypoglykæmi (nedsat blodglukosekoncentration).\nSygdomme i åndedrætssystemet: bronkialastma (indsnævring af bronkiernes lumen), kronisk obstruktiv lungesygdom (begrænsning af luftstrømmen i luftvejene).\nFordøjelsessystemets patologier: d astroøsofageal tilbagesvaling (tilbagesvaling af maveindhold i spiserøret).\nDefekter i centralnervesystemet: Parkinsons sygdom (progressiv kronisk neurologisk sygdom), epilepsi, demens (erhvervet demens).\nAkutte infektiøse og virussygdomme ledsaget af en stigning i kropstemperaturen.\nMuskuloskeletale systempatologier: reaktiv arthritis, som er kendetegnet ved svær smertesyndrom.\nDermatologiske problemer præget af udvikling af kløe på huden.\nForstyrrelser på det psykotiske og neurotiske niveau: affektive, fobiske angstlidelser, neuroser.\nForstyrrelser af eksogen oprindelse\nEksogene lidelser fremkaldes af eksterne årsager. Alle varianter af patologier skyldes situationelle, psykogene eller iatrogene faktorer. Almindelige årsager til søvnforstyrrelser er:\nlangvarig delvis søvnmangel på grund af livsstilsegenskaber;\nmanglende overholdelse af reglerne for søvnhygiejne\ntage eller annullere visse farmakologiske stoffer\nhensynsløs brug af beroligende eller psykostimulerende midler;\noverskridelse af den tilladte dosis medicin\ntager rekreative stoffer (rygning, kaffe);\npludselig eksponering for intense stressfaktorer.\nHvordan søvnpatologier manifesterer sig: symptomer\nSøvnforstyrrelser involverer en række fænomener, der deler en ting til fælles: den subjektive følelse af manglende og utilstrækkelig nattesøvn. Det patologiske syndrom manifesterer sig i en række fænomener, såsom:\nmanglende evne til hurtigt at falde i søvn, overdreven sovende;\noverfladisk, svag søvn\ntidlig stigning i timerne før daggry;\nhallucinationer under søvn og vågne op;\nspontan søvn i dagtimerne.\nAlle muligheder for søvnmønstre er opdelt i flere brede grupper afhængigt af de dominerende symptomer og deres egenskaber..\nGruppe 1. Søvnløshed\nDenne klasse inkluderer lidelser karakteriseret ved nedsat søvn og manglende evne til at opretholde tilstrækkelig søvn om natten. Anomali præsenteres i ICD-10 under koden G47 "Insomnia". I denne gruppe er der visse typer søvnløshed, såsom:\ncitering (krænkelse af søvnhygiejne);\nGruppe 2. Hypersomnia\nRepræsenterer en uimodståelig patologisk døsighed. Omfatter forhold karakteriseret ved overdreven søvnvarighed.\nn arcolepsy (Zhelinos sygdom) - angreb af døsighed i dagtimerne, som ender med ufrivillig søvn og forstyrrelser i kvaliteten af nattesøvn;\nmed Kleine-Levin indrome, ellers kaldet sovende skønhedssyndrom - være i søvnig tilstand i op til 18 timer om dagen;\nmangel på søvnsyndrom - mangel på energi og energi, svaghed, sløvhed, døsighed, der opstår selv efter en lang hvile;\nsløv søvn - en tilstand karakteriseret ved en patient, udtalt svaghed, døsighed, nedsat bevidsthedskvalitet.\nGruppe 3. Parasomnias\nRubrikken indeholder forskellige lidelser forbundet med søvn, falder i søvn og vågner. Gruppen inkluderer:\nsomnambulism (sleepwalking) - gå, udføre handlinger under søvn;\ntaler i en drøm;\nnat mad syndrom - begrænser mængden af mad, der forbruges i løbet af dagen med efterfølgende kompensation ved overspisning om natten;\nnatlig enuresis - ufrivillig vandladning i sengen;\nsøvnlammelse - begyndelsen af muskellammelse inden du falder i søvn eller vågner, før muskellammelse aftager;\nforvirring med forvirring - desorientering, depression af mental aktivitet, når den stiger.\nGruppe 4. Åndedrætsforstyrrelser under søvn\nDette er en omfattende gruppe (atten kliniske varianter) af forskellige tilstande, hvis hovedtræk er psykogen eller mekanisk forstyrrelse af det normale vejrtrækningsmønster under søvn. Afsnittet indeholder overtrædelser:\nsøvnapnø - ophør af ventilation i mere end 10 sekunder;\nPickwick syndrom - kronisk progressiv respirationssvigt, samtidig med fedme og søvnighed i dagtimerne.\nGruppe 5. Forstyrrelser i bevægelser under søvn\nAlle patologier er kendetegnet ved udseendet af usædvanlige, uberettigede, ulogiske bevægelser, der opstår i søvnig tilstand. Denne gruppe indeholder:\nrastløs bensyndrom - en tilstand manifesteret af ubehagelig rytmisk kortvarig ryk i de distale dele af underekstremiteterne;\nCrumpy syndrom - natkramper i kalvemusklerne;\nbruxis m - tænder slibes, chomping, sluge spyt af vågenhed.\nGruppe 6. Overtrædelse af den døgnrytme\nInkluderet er uregelmæssigheder i menneskelige bioritmer forårsaget af en funktionsfejl i det "indre biologiske ur", som regulerer den daglige cyklus af kroppens fysiologiske processer. Almindelige anomalier er:\nmed en indrom af en ændring i tidszoner (jetlag, desynchrony), der opstår, når en hurtig ændring af tidszoner under en luftflyvning er forbundet med forskellen mellem lokal tid på afgangs- og ankomstpunkterne;\nsøvnforstyrrelser under skiftarbejde, når en person ikke kan gå i seng og vågne op på grund af fagets art\nsyndrom af ikke-24-timers søvnvågenhed, hvilket indebærer et dagligt skift i øjeblikket med at falde i søvn og vågne en time fremad;\nmed "ugle" indrom (søvnfase forsinkelsessyndrom), manifesteret ved for sent at falde i søvn og manglende evne til at vågne op i de tidlige morgentimer med manglende evne til at flytte tidspunktet for at gå i seng til en tidligere dato;\nmed "lærke" indrom (søvnfase fremskyndelsessyndrom), der er karakteriseret ved en unormalt tidlig søvn og en alt for tidlig stigning i de forudgående timer\nog en ændring i varigheden af søvn-vågen-cyklussen, hvor en person ikke har en stabil søvn-vågen-rytme, og personen sover i flere timer mere end en gang om dagen på forskellige tidspunkter.\nBehandling af søvnforstyrrelser afhænger af den specifikke diagnose. Før der ordineres piller til søvnforstyrrelser, er en komplet undersøgelse af patienten nødvendig for at opdage den etiologiske årsag til sygdommen. Behandlingen af lidelser udføres i henhold til en individuel plan udarbejdet for en bestemt patient. Behandlingsprogrammet indeholder et sæt foranstaltninger:\nændring i diæt og diæt, diæt;\nforetage justeringer af livsstil.\nKroniske søvnforstyrrelser har eksterne manifestationer. Mangel på tilstrækkelig hvile fører til rødme i øjnene, forringelse af hudens struktur, udseendet af mørke rande under øjnene, skrøbelighed, tab af glans, hårtab. En stigning i niveauet af hormonet kortisol i kroppen fremkalder et ukontrollabelt trang til slik på grund af indtagelse, som en person hurtigt tager i vægt i store mængder. Væksthormonmangel fører til øget aflejring af subkutant fedt, bremser fedtforbrændingen, ændrer forholdet mellem muskelmasse og fedtvæv.\nFritid med dårlig kvalitet om natten har en negativ indvirkning på en persons kognitive evner. Emne bliver uopmærksom og uopsamlet. Det er vanskeligt for ham at assimilere og udtrække de krævede oplysninger fra hans hukommelse. På grund af et fald i koncentration af opmærksomhed forværres arbejdsproduktiviteten. Søvnforstyrrelser er synderen i en persons for tidlige død. Ifølge statistikker er mere end halvdelen af arbejdsulykker forbundet med patologisk døsighed. Over 45% af trafikulykkerne er forbundet med mangel på søvn eller utilstrækkelig hvile.\nSøvnforstyrrelser afspejles i individets psyko-emotionelle tilstand. En person bliver nervøs og irritabel, som kvaliteten af interaktion i samfundet lider under. Han mister sin ro over de mindste bagateller og reagerer utilstrækkeligt på stimuli. Personen er kendetegnet ved følelsesmæssig labilitet og indikerer overvejelsen af en melankolsk stemning. En person mister interessen for igangværende begivenheder. Han mister muligheden for at føle glæde ved behagelige ting. Motivation for aktivitet forsvinder. Personen bliver modtagelig for angstlidelser.\nSøvnforstyrrelser forværrer den somatiske sundhed og øger risikoen for at udvikle sygdomme i hjerte-kar-, nervesystemet, urinvejsorganerne, fordøjelsessystemet, luftvejene og bevægeapparatet. Hos patienter bestemmes et signifikant fald i immunsystemets funktioner, hvilket gør personen forsvarsløs mod virus- og bakterieinfektioner.


Pengelån til vinsmagning - Penge Lånet\nHome Pengelånet Pengelån til vinsmagning\nLån penge til vinsmagning\nHar du altid godt kunne tænke dig at prøve en rigtig vinsmagning, hvor du lærer at smage forskel på den billige papvin og den lidt dyrere kvalitetsvin? Lige her kan du helt uden bekymringer ansøge om et nemt og hurtigt pengelån til vinsmagning, så du kan udfordre dine smagsløg med en smule selvforkælelse og god vin. Det tager kun få minutter at finde dit pengelån, og du skal faktisk bare sørge for at du har dit NemID på dig, og så skal du være fyldt 18 år – du kan også sagtens ansøge om et pengelån selvom du er på SU.\nDer er mange som går og tror at det er svært og dyrt at låne penge på nettet, men det er faktisk både nemt, hurtigt, billigt og helt bekymringsfrit at ansøge om et pengelån her. Ovenfor her kan du finde en lånesammenligning over alle de bedste lån, og med denne, kan du danne dig et overblik over de forskellige lån, og du kan derved nemmere træffe en beslutning som du føler dig sikker med.\nDet eneste du skal gøre, er at finde det lån som du mener passer bedst til lige netop dig, ansøge om pengelånet, vendte på at du er blevet godkendt til lånet og derefter vil der ikke gå længe før du har modtaget pengene på din konto. Hos de fleste lån vil du kunne opleve at du modtager en godkendelse lige med det samme du har ansøgt, og du kan have pengene stående på din konto efter kun 15 min, så du kan allerede nu begynde at planlægge fremad og booke tid til din vinsmagning i dag. Det er nemt og hurtigt, og med et pengelån, kan du få råd til at lade dine drømme blive virkelige lige nu, helt uden at du skal bekymre dig om det vil gå ud over din økonomi.


Vi har eksisteret siden 1999, og derfor er vi i dag den ældste filmbutik på nettet. På tværs af alle markeder er vi derudover blandt landets ældste webbutikker. I starten havde vi udelukkende DVD film på hylderne i vores onlinebutik. Og i årenes løb, mens vores passion for nye film og nye tekniske formater bare voksede sig større og større, blev vores store interesse for både spil og musik grundlagt. Så at både CD'er og spil blev en fast del af sortimentet hos dvdoo.dk, var for os en selvfølge.\nAt skabe den gode oplevelse for kunden, er noget vi hele tiden arbejder på. Og de mange års branchekendskab har med tiden givet os et nuanceret og farverigt billede af, hvilke ønsker kunder har, når de benytter vores onlinebutik. Vi ønsker blandt andet, at vores dybe passion for film-, spil- og musikuniverset skinner klart igennem, og påvirker dig når du besøger vores underholdningsunivers.\nDu finder ofte svar i vores FAQ, såfremt du måtte ligge inde med spørgsmål. Alternativt kan du også skrive en e-mail eller ringe til vores kundeservice hvis du fortsat har brug for assistance. Vi ønsker dig god fornøjelse med besøget hos dvdoo.dk.


ERTHOLMENE NU – 4:4 - Jørgen Koefoed\nERTHOLMENE NU – 4:4\nDERFOR ER DE SÅ SUNDE PÅ ERTHOLMENE\nDET ER IKKE SÆRLIG LET at få fat i en stok af den sunde GRØNKÅL. Ingen supermarkeder på Bornholm fører grøntsagen i hel figur – kun dybfrossen i hakket tilstand. Men på Christiansø er der andre boller på suppen. Her er der ligefrem en hel mark med den grønne kål. Det er så nok ikke krydderi-snapsene men grønkålen, der holder de ‘ensomme ø-boere’ så sunde.. Foto©JørgenKoefoed.\nDET ER IKKE HVER DAG, der er større ting til salg på Ertholmene. Hverken biler, motorcykler eller huse er salgsvarer på de to klippeøer. Men nu er der altså en motorbåd til salg. Det er en Quick Silver Pilothouse 580 ved navn ‘Marie’, som kan købes, hvis du ringer til 3092 0812. Foto©JørgenKoefoed.\nHER HAR HAN – MÅSKE – OGSÅ VÆRET?\nTILBAGE I 1940’erne arbejdede James Kilroy på havnen i Boston. Hans job var at laste de store dampskibe med kasser fyldt med blue jeans, som skulle sendes til alle afkroge af verden. En morgen blev han råbt an af sin opsynsmand: “Hey Kilroy, står du og dagdrømmer igen??? Det var absolut ikke første gang, at han blev beskyldt for at gå i stå med sit arbejde. Mere end 100.000 kasser med blue jeans ventede på at blive læsset på skibet. Der var ingen vej udenom. Han kunne lige så godt komme i gang. Men lige da blev Kilroy ramt af en fantastisk idé. Med et stykke kul skrev han med store bogstaver på hver eneste kasse med blue jeans: KILROY WAS HERE! Tilføjet den lille simple tegning af en mand, der kigger op over et plankeværk … eller en kasse med blue jeans. Som disse kasser dukkede op i fremmede havne rundt om i verden, var Kilroy med i ånden – en ret effektiv måde at rejse på! Senere overtog især de amerikanske soldater ideen, da de gik i krig i Europa. Og NU har der altså også været en Kilroy i badeskuret på Frederiksø. Sentensen er efterfulgt af et ?. Hvad det så end skal betyde. Har Kilroy været dér eller har han ikke? Foto©JørgenKoefoed.\nSTØRRE DYR FORBUDT\nDET ER IKKE TILLADT med større dyr på Ertholmene. Derfor er øerne et paradis for hunde- og katte-hadere. Der er høns og pindsvin, som nogen af de største. Men det har havnefogeden sørget for at omgå ved at producere et par hjemmelavede rå-bukke, som nu har fået deres plads foran Bødlens Hus på Frederiksø. Hvad bliver det næste? Elefanter og flodheste? Foto©JørgenKoefoed.