«Europa i el món mediterrani contemporanis»\nCoordinador: Josep Miquel Santacreu Soler\ndel 17 al 19 d'agost, de les 11 a les 12 del migdia\nSeminari centrat en la identificació i l’anàlisi dels grans processos polítics, socials i culturals de la regió mediterrània durant l’època contemporània com un procés diacrònic, complex i dinàmic de gran importància i transcendència per al món actual. El curs constarà de tres sessions per a desenvolupar les temàtiques escollides segons la rellevància de cadascuna en la matèria.\nLa Mediterrània i la mediterraneïtat amb una referència especial a les fonts, recursos i bibliografia per al seu estudi\nper Josep Miquel Santacreu (Universitat d’Alacant)\ndia 17, de les 11 a les 12\nEl món mediterrani en les relacions internacionals: migracions, colonialisme, processos d'Independència i guerres\ndia 18, de les 11 a les 12\nLes relacions Nord-Sud en la societat actual europea i mediterrània\ndia 19, de les 11 a les 12\n«Recital comentat de la poesia de Jaume Vidal Alcover»\nCoordinador: Joan Alegret (Universitat de les Illes Balears)\ndel 20 al 21 d'agost, de les 9 a les 11 del matí\n«Conversa sobre les varietats autòctones de l'illa de Mallorca»\nCoordinador: Antoni Bennàssar Roig (professor del Departament de Biologia de la UIB i president de la DOP Pla i Llevant de Mallorca)\nAl llarg de segles de treball els viticultors han creat noves varietats de vinya que s'adapten a les característiques de cultiu i clima de l'illa. D'aquesta feina ens queden les varietats, però no en sabem l'origen. Actualment, gràcies a la genòmica podem establir les relacions de parentesc.\nA continuació, hi haurà un tast de vins de la DOP Pla i Llevant de Mallorca elaborats amb varietats autòctones: blancs, rosats i negres.\nAssistència: 30 persones.\n«Europa i l'Islam»\nCoordinador: Joan Mir (Grup de Recerca Ciutadania Cultura, Universitat de les Illes Balears)\ndel 22 al 23 d'agost, de les 9 a les 12 del migdia\nLa tolerància del món cosmopolita\nper Josep Monserrat (Universitat de Barcelona)\ndia 22, de les 9 a les 10\nLes considerables migracions actuals han suscitat un debat sobre la capacitat d’integració dels països d’acollida. Els uns volen l’abolició de fronteres, els altres volen un tancament hermètic. Cap d’aquestes posicions és vàlida perquè totes dues descansen sobre una confusió, en sentit invers, entre el cosmopolita (el ciutadà del món que no coneix fronteres i que es troba arreu com a casa) i el polític (el ciutadà d’un estat que només és a casa seva dins les fronteres del país, i no pas fora). Cal reformular el cosmopolitisme com a regulador de la condició política. Això vol dir que el principi d’hospitalitat per als refugiats, el seu dret a ser acollits, així com la possibilitat de demanar asil han d’estar garantits. Però aquests drets que revelen una preocupació per la humanitat no s’han d’instrumentalitzar per a d’altres fins.\nper Jaume Renyer (Universitat Rovira i Virgili)\ndia 22, de les 10 a les 11\na) Actualitat de l'obra de Karl Popper. b) Vells i nous totalitarismes a l'Europa contemporània. c) Els principis democràtics de la UE com a límit a les derives autoritàries dels estats membres i els candidats a l'adhesió.\nLa idea d'Europa: la diversitat i el Brexit\nper Joan Mir (IRIE-UIB)\ndia 22, de les 11 a les 12\nAllò que distingeix Europa de la resta del món és que s’ha format com una unitat compatible amb la diversitat. I davant sacsejades com la irrupció del capitalisme, la desaparició de l’URSS o de la unitat de l’imperi serbi, les societats europees s’han refugiat en el nacionalisme, que és la traducció de la diversitat. També davant l’allau d’immigrants.\nFonaments conceptuals i espirituals del gihadisme\nper Ramon Sargatal (doctor en filologia clàssica, llicenciat en dret i màster en museologia)\ndia 23, de les 9 a les 10\nAproximació al fenomen del gihadisme a partir dels textos sagrats de l’islam. Mitjançant una breu exègesi de l’Alcorà i de la Sunna, la ponència planteja un enfocament diferent que expliqui els motius pels quals tants joves es veuen cridats al gihad, més enllà de les explicacions geopolítiques.\nL'antisionisme i la islamofòbia a la Catalunya contemporània\ndia 23, de les 10 a les 11\na) Les arrels de l'antisionisme nostrat. b) Islamisme autòcton i islamofòbia. c) És possible un estat català racista i antidemocràtic?\nIslam: realitats i visions\nper Nicolau Roser (Universidad de Màlaga, IRIE-UIB))\ndia 23, de les 11 a les 12\nL’islam és una realitat materialitzada en els musulmans, individus i grups, societats i estats; però també és un concepte amb continguts diversos que serveix a unes polítiques, pro i antiislàmiques, que, al final, no tenen tant a veure amb l’islam com amb el govern del món: l’islam i els musulmans són utilitzats per a dur a terme determinades polítiques que ens afecten a tots, musulmans i no musulmans.\n«L'Aplec del Puig, 101 anys. Un referent cabdal de la represa nacional al País Valencià»\nCoordinador: Josep Guia\ndel 20 al 23 d'agost, de les 11 a les 12 del migdia\nEl primer Aplec del Puig de què tenim notícia es va fer l’any 1915, impulsat per organitzacions polítiques i culturals del valencianisme d’aleshores; tenia com a objectiu concret incentivar la societat valenciana per a la restauració del Monestir del Puig i, com a objectiu general, impulsar la presa de consciència valencianista. Després, l’Aplec ha tingut alts i baixos organitzatius, a causa de les circumstàncies polítiques de cada època. Al seminari, s’hi exposarà el recorregut complet de l’Aplec del Puig i s’hi aportarà documentació inèdita. Els ponents són bons coneixedors dels diferents períodes de l’Aplec i de les entitats que l’han convocat.\nLa motivació i l’origen dels Aplecs del Puig. De la romeria al míting\nper Josep Guia (professor, estudiós i militant de l’independentisme)\ndia 20, de les 11 a les 12 del migdia\nEls Aplecs de la Joventut del País Valencià (Lo Rat Penat) i la Marxa al Puig\nper Enric Tàrrega (llibreter, impulsor de la recuperació dels aplecs sota el franquisme)\ndia 21, de les 11 a les 12 del migdia\nEls Aplecs del BNV a l’esplanada del Monestir\nper Enric Nomdedéu (llicenciat en relacions laborals, vicealcalde de Castelló de la Plana)\ndia 22, de les 11 a les 12 del migdia\nEls Aplecs del PSAN a la muntanyeta del Castell\ndia 23, de les 11 a les 12 del migdia


La rua de carnaval de Deltebre se celebrarà el 23 de febrer del 2019 - Setmanari l'Ebre\nLa rua de carnaval de Deltebre se celebrarà el 23 de febrer del 2019\nL'any passat hi van participar més de 1.300 persones amb més de 25 comparses\nDijous, 6 de desembre de 2018 a les 07:45h\nImatge de la comparsa del carnaval 2018 | Ajuntament Deltebre\nEl Carnaval del 2019 de Deltebre se celebrarà els dies 23 i 24 de febrer.\nLa Junta de Govern Local va aprovar la setmana passada les bases que regulen la participació al Carnaval 2019 i la Comissió de Festes ha iniciat ja els treballs d'organització de la gran rua que se celebrarà el dissabte 23 de febrer.\nEsta setmana s’ha reunit també al conjunt del teixit associatiu del municipi per a informar-los de les novetats del Carnaval 2019 que passen per potenciar la rua. L'any passat hi van participar més de 1.300 persones amb més de 25 comparses. La darrera edició la rua va acollir també comparses d'altres municipis, un fet que es vol potenciar en esta edició.\nEl tinent d’alcalde de Dinamització Social i Participació Ciutadania, Carlos Serra, ha explicat que “el Carnaval de Deltebre és referència a tot el territori i és un orgull per al municipi a causa de la seua gran participació”


Febrer | 2008 | Un món fal·laç\nEl cafè d’avui\nPublicat el 25 Febrer 2008 per mofa\nFa un moment he anat a buscar un pseudo-cafè a la màquina d'aquí al costat. Sorprenentment em començo a acostumar al seu gust, francament pitjor que el de la màquina anterior. Però bé, aquesta és més grossa i fa més … Continua llegint →\nUn Punt imbècils\nPublicat el 22 Febrer 2008 per mofa\nEl poc abast de la capacitat visual d'El Punt, per fer servir la retòrica i evitar dir-los directament curts de mires, m'ha esfereït. Segons ells es veu que explorar noves vies de comunicació entre polítics i ciutadania és menys productiu … Continua llegint →\nNacionalisme i Senat\nJa estem en campanya electoral. Uns debaten sobre qui serà el nou president del govern d'Espanya. Altres, vist que ningú tindrà majoria absoluta, com es podrà condicionar l'acció de govern en benefici del nostre país. El nacionalisme català té dos … Continua llegint →\nPSC: El crispador crispat\nPublicat el 20 Febrer 2008 per mofa\nReprodueixo un text que ha publicat avui en Josep Rull al seu blog en referència a les declaracions fetes pel Partit Socialista en les que acusa CiU de promoure entitats veïnals a Terrassa paral·leles a les ja existents. El cas … Continua llegint →\nJo dimiteixo d’espanyol\nPublicat el 19 Febrer 2008 per mofa\nA falta (de moment) d'un estat propi per la meva nació i després de poder constatar en persona a Toledo, Astúries i a la meva pròpia ciutat, i ara en vídeo com arriben a estimar-nos, inicio la cerca d'un nou … Continua llegint →\nPublicat el 18 Febrer 2008 per mofa\nAvui plou. Bona nova a mitges. Millor dit: mig bona i mig nova. Mig bona perquè plou, que falta feia, però no ho fa allà on cal: a les capçaleres dels rius. I mig nova perquè si bé ja començavem … Continua llegint →\nComentaris tancats a Fastiguejat\nUns que es destapen\nPublicat el 13 Febrer 2008 per mofa\nDe tant en tant entro a un portal informatiu local del meu "poble", el e-newsterrassa. Avui s'ha escaigut un d'aquests "tant en tants" i, com sempre, hi he trobat un article d'opinió de Ciutadans-Partido de la ciudadania. Aquesta formació política … Continua llegint →\nComentaris tancats a Uns que es destapen\nPublicat el 11 Febrer 2008 per mofa\nAra que ja us havíeu après la parauleta us poso més deures: pResent i futuR s'escriuen amb R: [@more@] Tweet


Enric I. Canela » Blog Archive » Nou president del Consell Social de la UdL\nNou president del Consell Social de la UdL\n25 gener, 2008\nEl Govern de la Generalitat ha acordat, a proposta del Departament d’Innovació, Universitats i Empresa, nomenar Ramon Roca i Enrich com a nou president del Consell Social de la Universitat de Lleida (UdL) en substitució de Josep Maria Pujol.\nJosep Maria Pujol ha promogut la relació entre empresa i universitat. Pujol ha estat al capdavant del Consell Social durant més de 8 anys.\nRamon Roca i Enrich, de 45 anys, té estudis en empresarials i és titulat del Programa de Perfeccionament de Directius de IESE. És també el president de Ros Roca Group, una empresa líder en Europa en el sector dels béns d’equip i l’enginyeria per al sector del medi ambient que estàformada per 22 companyies que integren aquest grup d’empreses familiars, entre les que destaquen: Ros Roca, SA, Indox, Motor Lleida, Autor Segre, Tracsa, Agrícola Casanosa, Farinera Roca, Bons Hotels, Eurovoirie (França) i Schörling (Alemanya).\nRoca és també en l’actualitat president de la Fundació Fòrum Ambiental, entitat sense ànim de lucre que té com a objectiu crear una plataforma de diàleg i col·laboració entre empreses, administracions i la resta de la societat per assolir un model de desenvolupament més sostenible que l’actual; és membre del Patronat de la Fundació 700 Aniversari de la Universitat de Lleida, que persegueix el foment de les relacions entre la universitat, la societat i l’entorn socioeconòmic i cultural; és patró de la Fundació CYD (Conocimiento y Desarrollo), fundada en 2002 per a promoure el caràcter emprenedor de la universitat; membre de la Junta Directiva de ATEGRUS (Asociación Técnica para la Gestión de los Residuos Sólidos Urbanos), l’objectiu de la qual és la coordinació de les activitats del medi ambient i la divulgació de les noves tecnologies i membre de la Junta Directiva del Cercle d’Economia.


Miquel Vigo » 2010 » juny\njuny, 2010\tDemocràcies\nLa democràcia va sorgir a les ciutats de la Grècia antiga com una manera de superar les confrontacions constants pel poder entre les faccions de les aristocràcies locals. Confrontacions que, a més de derivar sovint en tiranies, entorpien de manera endèmica el comerç i la prosperitat de les ciutats. Diu molt del gènere humà que vint-i-cinc segles després haguem aconseguit la pirueta semàntica de designar amb el mateix nom una versió sofisticada d’allò que en un principi es volia evitar. Les faccions aristocràtiques de l’antiguitat han estat substituïdes per un sistema de partits tots els quals demanen el vot invocant la voluntat de servei públic per, immediatament després d’assolir el suport dels ciutadans, començar a actuar d’esquena als votants en benefici dels propis interessos partidistes. Quan les coses van bé en general, i pots anar desenvolupant sense gaires entrebancs el teu projecte de vida, fins i tot li pots trobar un punt còmic al ball de vanitats que despleguen molts dels que diuen aspirar a representar la sobirania popular; però quan pinten bastos i l’actitud dels que presumptament haurien de conduir el país cap a un horitzó millor es resumeix en una pugna mesquina per guanyar o mantenir una cadira o un despatxet, llavors t’adones de la urgència de reinventar la democràcia des de la seva etimologia més pura. En un altre cas, estarem fent bona la frase de George Bernard Shaw que esmentava el professor Francisco Longo, membre del Comitè Assessor en Administració Pública de les Nacions Unides, al Singulars de dilluns passat: “La democràcia és el procés que garanteix que no siguem governats millor del que ens mereixem.”\nCategories: Uncategorized\tTags: Uniformes\nEl titular parlava d’una comissió israeliana que ha d’investigar l’assalt als vaixells que duien ajuda humanitària a Gaza, però el que causava més inquietud no era el que deia la notícia sinó la fotografia que la il·lustrava: una manifestació de jueus ultraortodoxos (així els definia el periodista) s’enfrontava a un grup de policies pel trasllat d’unes tombes. Separats per una tanca, a un costat tots vestien la mateixa levita negra, el mateix barret, lluïen les mateixes barbes, les mateixes patilles trenades i diria que fins i tot duien el mateix model d’ulleres. A l’altre costat, tots vestien camisa blava, la mateixa gorra i duien ulleres fosques. Alguns (pocs) uniformes et tranquil·litzen quan els veus, perquè identifiquen persones que fan un bé a la societat; però en la majoria dels casos, la presència de gent uniformada al carrer és el preàmbul d’algun desastre. És impossible que hi hagi cap principi d’entesa entre persones que han renunciat a la capacitat de pensar i decidir de manera raonada en favor de la força irreflexiva del collectiu que identifica l’uniforme. Hi ha massa uniformes al món. N’hi ha que responen a una necessitat professional. La major part, en canvi, denoten la tendència a un pensament unívoc que s’ha anat imposant les darreres dècades. Conseqüència, probablement, de viure un miratge benestant. Ara que el miratge s’ha fet miques, fóra el moment d’arraconar els uniformes i propugnar la dissidència intel·lectual en tots els àmbits. No sé si això ens traurà del mal pas, però almenys ajudaria que els debats socials i polítics fossin una mica més imaginatius. I de ben segur també més profitosos.\nCategories: Uncategorized\tTags: Futbol\nSort que els magnats de les finances multinacionals han declarat la guerra oberta a les democràcies de la zona euro, i que els israelians s’han muntat la seva versió reality de Pirates del Carib, i així ens hem entretingut mentre agafava volada l’esdeveniment que determinarà el nostre horitzó de felicitat durant els pròxims anys: les eleccions a la presidència del Barça. L’experiència i el sentit comú diuen que, sigui qui sigui l’escollit, el que faci o deixi de fer tindrà una transcendència més aviat limitada en el futur del comú dels mortals, tret d’afegir alguna alegria o algun disgust a les tardes del cap de setmana. Però hi ha una colla de mitjans que no ho veuen així, i s’han afanyat a muntar un seguiment informatiu comparable al d’unes eleccions legislatives. Fins i tot hi ha qui sospita que la reunió anual del Club Bilderberg s’ha fet a Sitges precisament per encarrilar el procés electoral d’acord amb l’ordre còsmic establert. Tot podria ser, ben mirat, perquè el cert és que el futbol, si més no a aquest nivell, ja fa temps que ha traspassat tots els límits del seny, i qualsevol disbarat esdevé d’un dia a l’altre el més natural del món. L’última mostra ha estat la notícia que els futbolistes espanyols cobraran una prima de 600.000 euros si guanyen el Mundial. Costa d’entendre que en un país on cal fer una retallada dràstica al pressupost de totes les administracions públiques es pugui regalar tants diners a una gent que diu que vestir la samarreta nacional és un orgull i un honor. Deu ser que ningú no s’ho creu, que guanyaran. O això, o bé senzillament que, com diu el tòpic, el futbol és així (de delirant, afegeixo).\nCategories: Uncategorized\tTags: Necrofília\nSegurament, ben pocs establiments comercials han gaudit d’una campanya de llançament tan potent com el supermercat de la mort que Gunter von Hagens ha obert a una localitat prop de la frontera entre Alemanya i Polònia. Un diari brasiler titulava: Anatomista alemany ven cossos a pedaços; mentre que a Europa la majoria d’agències i mitjans feien servir adjectius com morbós i macabre, per esmentar els més suaus. Von Hagens és l’inventor d’un procés de conservació dels cossos conegut com a plastinació, que consisteix a substituir l’aigua i el greix dels teixits per silicona i resines, amb la qual cosa evita la putrefacció i dóna als músculs i vísceres un aspecte que fa força goig, si aconsegueixes superar l’angúnia inicial. Segons algunes fonts, els cossos estarien destinats a centres mèdics i hospitals, i tenen una funció eminentment didàctica; però segons altres mitjans, com el diari alemany Bild, qualsevol persona pot comprar un cadàver plastinat per al saló de casa per 57.000 euros, o adquirir un parell de testicles (a 360 euros la peça) com a objectes decoratius. Von Hagens, que ja va ser objecte d’una forta controvèrsia quan va organitzar una sèrie d’exposicions on mostrava el seu treball com a obres d’art, ha aconseguit ara indignar tots aquells que veuen aquest comerç com una aberració. El temps dirà si Von Hagens és un malalt o un geni que ha dut al límit allò que la veritable bellesa és a l’interior. El seu cas, tanmateix, em sembla una bona metàfora per descriure el nostre món, encaparrat a mantenir sistemes socials agonitzants (si no difunts), sense que ningú l’encerti a l’hora de trobar nous referents de futur.\nInfinitesimalsFrauCategoriesLa gran il·lusióContra l’esperança\tNúvol de Tags


ACTA PLE DEL DIA 10 DE SETEMBRE DE 2009 Actes de plens - Ajuntament d'Aiguaviva\nEt trobes a: inici - Ajuntament d'Aiguaviva - Actes de plens - ACTA PLE DEL DIA 10 DE...\nACTA PLE DEL DIA 10 DE SETEMBRE DE 2009\nData: 10 de setembre de 2009\nA Aiguaviva, a deu de setembre de dos mil nou.\nA dos quarts de nou, havent-hi quòrum suficient, la Presidència obre la sessió per tractar i debatre els punts que figuren en l'Ordre del Dia:\n1.- APROVACIÓ DE L’ACTA DEL PLE ORDINARI CELEBRAT EL DIA 11 DE JUNY DE 2009\nVista l'acta de la sessió ordinària celebrada el dia 11 de juny de 2009\nL’Alcalde cedeix la paraula el regidor el Sr. Josep Pinsach qui manifesta que com diu sempre que no aprova l’acta doncs creu que s’ha de fer ple cada mes i no cada tres mesos.\nL’Alcalde cedeix la paraula el regidor el Sr. Ramon Martinez qui manifesta que el seu grup no aprova l’acta, doncs només es recull les votacions i no el que es diu.\nL’Alcalde cedeix la paraula el regidor el Sr. Secundí López qui manifesta que el seu grup\nLa proposta s’aprova per majoria absoluta amb el vot favorable de dos regidors de CIU, dos regidors del PIA, dos vots en contra dels regidors de AxC-PM i un vot en contra del regidor ERC-AM\n2.- APROVACIÓ DE L’ACTA DEL PLE EXTRAORDINARI CELEBRAT EL DIA 18 DE JUNY DE 2009\nVista l'acta de la sessió extraordinària celebrada el dia 18 de juny de 2009\nL’Alcalde cedeix la paraula el regidor el Sr. Josep Pinsach qui manifesta el mateix que en el punt anterior que no aprova l’acta doncs creu que s’ha de fer ple cada mes i no cada tres mesos.\nL’Alcalde cedeix la paraula el regidor el Sr. Ramon Martinez qui manifesta que emet el mateix vot que en el punt anterior, es a dir en contra.\n3.- APROVACIÓ DE L’ACTA DEL PLE EXTRAORDINARI CELEBRAT EL DIA 25 DE JUNY DE 2009\nVista l'acta de la sessió extraordinària celebrada el dia 25 de juny de 2009\nL’Alcalde cedeix la paraula el regidor el Sr. Ramon Martinez qui manifesta que s’ha de realitzar una esmena, en el punt d’elecció d’Alcalde, on es nomena la llista de candidats on diu”ERC-PM” ha de dir “ERC-AM”, emet el seu vot en contra com en el punt de l’ordre del dia anterior.\n4.- APROVACIÓ DE L’ACTA DEL PLE EXTRAORDINARI CELEBRAT EL DIA 16 DE JULIOL DE 2009\nVista l'acta de la sessió extraordinària celebrada el dia 16 de juliol de 2009\nL’Alcalde cedeix la paraula el regidor el Sr. Ramon Martinez qui manifesta que emet el mateix vot que en el punt anterior, es a dir en contra\n5.- APROVACIÓ DE L’ACTA DEL PLE EXTRAORDINARI CELEBRAT EL DIA 30 DE JULIOL DE 2009\nVista l'acta de la sessió extraordinària amb caràcter d’urgència celebrada el dia 30 de juliol de 2009\nPer part del Sr. Alcalde es posa en coneixement del Ple de la Corporació que, des de la data de la convocatòria del Ple ordinari anterior fins a la data de convocatòria de l’actual, ha dictat els següents decrets i resolucions:\nDes del 119 al 196 de l’any 2009\nEs pren coneixement i es ratifiquen per tots els membres assistents\n7.-SOL·LICITUD DE SUBVENCIÓ PER PART DE LA COMISSIÓ DE FESTA PER FER FRONT A LA DESPESA DE LA CONTRACTACIÓ DE LA PÒLISSA DE RESPONSABILITAT CIVIL\nVist la sol·licitud de subvenció presentada per la comissió de festes, en el que sol·licita una subvenció de 448,33.- euros per fer front a la despesa de la contractació de la pòlissa de responsabilitat civil.\nVist l'informe favorable de la comissió de subvencions.\nPrimer.- ATORGAR la subvenció sol·licitada per la Comissió de Festes.\nSegon.- Procedir a l'anotació comptable corresponent.\nTercer.- AUTORITZAR el Sr. Alcalde tant àmpliament com sigui de menester per portar a terme el següent acord.\nQuart.- Donar trasllat del present escrit a la Comissió de Festes.\n8.-SOL·LICITUD DE SUBVENCIÓ PER PART DE LA FUNDACIÓ ONCOLLIGA DE GIRONA\nVist la sol·licitud de subvenció presentada per la Fundació Oncològica de Girona per la realització de l’activitat 1ª Festa benèfica a Aiguaviva de la lluita contra el càncer, en el que sol·licita una subvenció de 2000.- euros per fer front a la despesa.\nVist l'informe de la comissió de subvencions, en el que s’acorda proposa al ple de la corporació el següent:\n“S'analitza la sol·licitud de subvenció i s’acorda que conforme l’article 6 del reglament municipal de subvenció es proposi al Ple de la corporació atorgar la subvenció per l’import de 500 euros corresponent al 25% del cost total sol·licitat”.\nPrimer.- ATORGAR la subvenció de 500 euros la Fundació Oncològica de Girona per la realització de l’activitat 1ª Festa benèfica a Aiguaviva de la lluita contra el càncer.\nQuart.- Donar trasllat del present escrit a la Fundació Oncològica de Girona\n9.-SOL·LICITUD DE SUBVENCIÓ PER PART DE LA COMISSIÓ DE FESTES PER FER FRONT A LA DESPESES DE LA FESTA MAJOR\nVist la sol·licitud de subvenció presentada per la comissió de festes, en el que sol·licita una subvenció de 6.000.- euros per fer front a la despeses de la Festa major exercici 2009.\n10.-SOL·LICITUD DE SUBVENCIÓ SOL·LICITADA PER L’ASSOCIACIÓ CONTRA EL CANCER\nVist la sol·licitud de subvenció presentada per l’Associació contra el càncer\nVist l’informe favorable de la comissió de subvencions\nPrimer.- ATORGAR una subvenció de 100 euros a l’Associació contra el càncer\nSegon.- AUTORITZAR el Sr. Alcalde per executar el present acord\nQuart.- DONAR trasllat del present escrit a l’Associació contra el càncer\n11.-SOL·LICITUD DE SUBVENCIÓ PER PART DE L’ASSOCIACIÓ CULTURAL D’AIGUAVIVA\nVist la sol·licitud de subvenció presentada per l’associació cultural d’Aiguaviva, en el que sol·licita una subvenció de 450.- euros per fer front a la despeses d’una xerrada amb el micòleg Enric Gràcia i un pica-pica.\nVist l'informe favorable de la comissió de subvencions, en el que es proposa al ple de la corporació el següent:\n“... S'analitza la sol·licitud de subvenció i s’acorda que conforme l’article 6 del reglament municipal de subvenció es proposi al Ple de la corporació atorgar la subvenció per l’import de 180 euros corresponent al 50% del cost total del pressupost presentat per l l’Associació cultural a nom de l’empresa Taleia cultura.”\nPrimer.- ATORGAR la subvenció per l’import de 180 euros.\nQuart.- Donar trasllat del present escrit a l’associació cultural d’Aiguaviva.\n12.-DETERMINACIÓ DE LES DUES FESTES LOCALS PER A 2010.\nVist l’escrit de data 18 de juny de 2009, tramès pel Servei Territorial a Girona del Departament de Treball i Indústria, de la Generalitat de Catalunya, pel qual es demana que el Ple de la Corporació assenyali la data de les dues festes locals del municipi per a l'any 2010.\nVist el calendari de l'any 2010, en el qual la diada de Sant Jaume s'escaurà en diumenge i la de Sant Narcís en divendres.\nPrimer.- APROVAR assenyalar com a festes locals per a l’any 2009, el dia 26 de juliol i el dia 29 d’octubre.\n13.-PROPOSTA D'APROVACIÓ DELS COMPTES GENERALS DE LA CORPORACIÓ ANY 2008\nFinalitzat l’exercici pressupostari de 2008, cal elaborar el compte general de l’entitat local, dels organismes autònoms i de les societats mercantils de capital íntegrament local.\nEl compte ha de posar de manifest la gestió realitzada en els aspectes econòmic, financer, patrimonial i pressupostari, i ha de contenir el conjunt de documentació bàsica, complementària i annexos.\nEls estats i comptes anuals de l’exercici pressupostari 2008 s’han sotmès a l’informe de la Comissió Especial de Comptes, la qual n’ha emès un dictamen aprovador en data 28 de maig de 2009. Exposat el compte general al públic en el Butlletí Oficial de la Província núm. 113, de data 15 de juny de 2009, pel període reglamentari, no s’hi han formulat reclamacions, al·legacions ni observacions.\nCal tenir presents els articles del R.D.L. 2/2004 de 5 març, reguladora de les hisendes locals; la Instrucció de comptabilitat per a l’Administració local, i altres disposicions concordants en relació amb la tramitació i el contingut.\nTercer.- Retre els esmentats comptes de la corporació, esdevinguts com a resultat de l’exercici econòmic 2008 a la Sindicatura de Comptes, d’acord amb el que determina la normativa vigent.\nL’Alcalde cedeix la paraula al regidor el Sr. Josep Pinsach per que emeti el seu vot, el Sr. Pinsach emet el seu vot en abstenció.\nL’Alcalde cedeix la paraula al regidor el Sr. Ramon Martinez qui manifesta que el seu grup no participa en l’elaboració ni en l’execució del pressupost per això emet el vot en contra.\nL’Alcalde cedeix la paraula al regidor el Sr. Secundí López qui emet el vot del seu grup a favor.\nLa proposta s’aprova per majoria absoluta amb el vot favorable de dos regidors de CIU, dos regidors del PIA, dos vots en contra dels regidors de AxC-PM i un vot en abstenció del regidor ERC-AM\n14.-APROVACIÓ DEL CONVENI ENTRE EL DEPARTAMENT D’EDUCACIÓ PER LA GENERALITAT DE CATALUNYA I L’AJUNTAMENT D’AIGUAVIVA PER A L’ASSUMPCIÓ DE COMPETÈNCIES DELEGADES RELACIONADES AMB EL PRIMER CICLE DE L’EDUCACIÓ INFANTIL\nVist la proposta de conveni de delegació de competències, presentada pel Departament d’Educació de la Generalitat de Catalunya a l’Ajuntament d’Aiguaviva, de les competències que es relacionen a continuació:\na) el procés de preinscripció i admissió d’infants als centres sufragats amb fons públics.\nb) la resolució dels expedients d’autorització, de cessament d’activitats , de modificació de l’autorització i de revocació de l’autorització de les llars d'infants privades.\nc) el consell de participació de les llars d'infants.\nVist el que estableix el Decret 282/2006, pel qual es regulen el primer cicle de l'educació infantil i els requisits dels centres, on es preveu que es poden delegar als ajuntaments diverses competències.\nVist l’art. 303 i ss del Decret 179/1995, de 13 de juny, pel qual s’aprova el Reglament d’obres, activitats i serveis dels ens locals.\nPrimer.- Aprovar el text del conveni de delegació de competències, a subscriure entre el Departament d’Educació de la Generalitat de Catalunya i l’Ajuntament d’Aiguaviva.\nSegon.- PUBLICAR el present acord al Butlletí Oficial de la Província de Girona.\nTercer.- AUTORITZAR al Sr. Alcalde per executar el present acord.\nQuart.- NOTIFICAR el present acord al Departament d’Educació de la Generalitat de Catalunya i a la Direcció General d’Administració Local del Departament de Governació.\nL’Alcalde cedeix la paraula al regidor el Sr. Ramon Martinez qui emet el seu vot a favor\nLa proposta s’aprova per majoria absoluta amb el vot favorable de dos regidors de CIU, dos regidors del PIA, dos regidors de AxC-PM i un vot en abstenció del regidor ERC-AM\n15.-APROVACIÓ DEL TEXT DEL CONVENI A SUBSCRIURE ENTRE L’EMPRESA FORNELLS OLIVETS, S.L. I L’AJUNTAMENT D’AIGUAVIVA\nVist que l’empresa Fornells Olivet està interessada en instal·lar a la via pública, baranes per col·locar carros de la compra.\nPrimer.- Aprovar el text del conveni a subscriure amb l’empresa Fornells Olivets, S.L\nEl Sr. Josep Pinsach abandona la sala a petició del Sr. Alcalde.\nEl Sr. Alcalde cedeix la paraula el regidor el Sr. Ramon Martinez per tal que emeti el vot del seu grup. El Sr. Ramon Martinez emet el vot a favor de la proposta i manifesta que segon consta en l’acta de la secció del ple de data 11 de juny de 2009, llegeix textualment “...el regidor el Sr. Pinsach manifesta que referent a la resolució 105/2009, es denega a Fornells Olivet la seva sol·licitud. Manifesta que quan es va entrar la sol·licitud a l’Ajuntament i la va ensenyar al tècnic, aquest va manifestar que no hi havia cap problema. Ell diu que creu que no es dóna perquè no li dóna la gana al Sr. Alcalde...” i pregunta si era cert que li va donar o no la gana d’atorgar la llicència, doncs com justifica que ara es dóna.\nEl Sr. Alcalde li pregunta al regidor si s’ha fixat en qui va signar el Decret i qui els signa ara.\nEl Sr. Alcalde manifesta que tot això que diu el Sr. Martinez son segons les seves interpretacions de les coses, però el tema en sí i les negociacions que va haver només les coneixen poques persones.\nEl Sr. Martinez manifesta que hi ha molts municipis que en solars privats posen aparcaments i creu que aquest ajuntament haurian de fer-ho, doncs creu que es un bon servei per la ciutadania i de fàcil fer.\nEl Sr. Alcalde manifesta que es el punt de vista del Sr. Martinez i l’invita per tal que es posi en contacte amb els propietaris per tal d’arribar a un acord d’arrendament del solar a bon preu.\nEl Sr. Alcalde cedeix la paraula el regidor el Sr. Secundí López per tal que emeti el vot del seu grup.\nEl regidor el Sr. Secundí López manifesta que vol aclarir que la negativa a la anterior vegada, va venir provocada per el següent fets:\nEn una 1ª fase el tècnic, va analitza la proposta i no va veure bé on es volia col·locar, doncs incomplia la normativa.\nEn una 2º fase es va demanar que es fessin uns canvis i aquests sembla que s’han fet.\nEl nostre grup no està en contra, si aquesta actuació es por interpretar diferent i la valoració en el plano no suposa un obstacle i si compleix la normativa. Nosaltres estem d’acord sempre que compleixi la normativa. En el seu dia es va comentar el tema amb la Diputació i no es va veure clar. Ara si es creu que es correcte doncs nosaltres votem a favor però, insisteixo, sempre que compleixi amb la normativa i es realitzi el mateix tracta per tothom.\nL’Alcalde manifesta que aquest conveni te una durada de dos anys, es pot prorrogar però no hipoteca per sempre.\nLa proposta s’aprova per majoria absoluta amb el vot favorable de dos regidors de CIU, dos regidors del PIA i dels dos regidors de AxC-PM.\nEn aquest moment es requereix al Sr. Josep Pinsach als efectes que s’incorpori a la sessió del Ple.\n16.- DELIMITACIÓ DE TERMES ENTRE VILABLAREIX I AIGUAVIVA\nVist l’acta de les operacions de delimitació entre els termes municipals de Vilablareix i Aiguaviva, per tal de donar conformitat a les operacions de delimitació entre els termes de Vilablareix i d’Aiguaviva, estesa el dia 22 de juliol de 2009.\nAquesta Alcaldia es proposa al Ple que adopti el següent acord:\nPrimer.- Aprovar l’acta de les operacions de delimitació entre els termes municipals de Vilablareix i Aiguaviva, per tal de donar conformitat a les operacions de delimitació entre els termes de Vilablareix i d’Aiguaviva, estesa el dia 22 de juliol de 2009.\nSegon.- Comunicar el present acord al Departament de Governació i Administracions Públiques de la Generalitat de Catalunya i a l’ajuntament de Vilablareix.\n17.-DELIMITACIÓ DE TERMES ENTRE FORNELLS DE LA SELVA I AIGUAVIVA\nVist l’acta de les operacions de delimitació entre els termes municipals de Fornells de la Selva i Aiguaviva, per tal de donar conformitat a les operacions de delimitació entre els termes de Fornells de la Selva i d’Aiguaviva, estesa el dia 22 de juliol de 2009.\nPrimer.- Aprovar l’acta de les operacions de delimitació entre els termes municipals de Fornells de la Selva i Aiguaviva, per tal de donar conformitat a les operacions de delimitació entre els termes de Fornells de la Selva i d’Aiguaviva, estesa el dia 22 de juliol de 2009.\nSegon.- Comunicar el present acord al Departament de Governació i Administracions Públiques de la Generalitat de Catalunya i a l’ajuntament de Fornells de la Selva\n18.-PROPOSTA D’APROVACIÓ DE LES BASES PER A LA SOL·LICITUD D’AJUDES PER A ESTUDIS, PER ALS VEÏNS D’AIGUAVIVA\nVist la necessitat de modificar les bases per a la sol·licitud d’ajudes per a estudis per als veïns d’Aiguaviva.\nAtès que la comissió de subvencions en la sessió que va celebrar el passat 3 de setembre de 2009 proposa la ple el següent:\n“S’estableix proposar les següents modificacions al Ple :\nPrimer:.- Atès que el municipi d’Aiguaviva actualment té servei de llar d’infancia. Es proposa modificar els import corresponents a les ajudes per a estudis dels fills amb els següents imports:\n4.1- Ajudes per a estudis dels fills/es:\nImport màxim otorgat\nEscoles bressols (0 a 3 anys)\nCicle d’educació Infantil (3 a 6 anys)\nESO, batxillerat o cicles formatius\nEstudis universitaris i cicles formatius de grau superior\nSegon.- S’amplia el termini de presentació de les sol·licituds a 31 d’octubre de 2009\nTercer.- Modificar el punt 6, establint que la proposta de resolució de les subvencions es realitzarà per la Comissió de Subvencions.”\nVist el que estableix l’article 124 i ss del Decret 179/1995, de 13 de juny, pel qual s’aprova el Reglament d’obres, activitats i serveis dels ens locals.\nPrimer.- APROVAR les bases que han de regir les sol·licituds d’ajudes per a estudis per als veïns d’Aiguaviva.\n19.- MOCIÓ PEL SOTERRAMENT DE LA LÍNIA DE MOLT ALTA TENSIÓ\nVist la moció presentada per l’Associació de Municipis Ammat que es transcriu a continuació.\n“L’estat actual de tramitació i execució del projecte de línia de molt alta tensió entre Sentmenat – Bescanó - Santa Llogaia - Baixas, comporta que una part estigui ja en construcció amb un traçat aeri fins Bescanó. Un acord polític entre els Estats Espanyol i Francès, farà soterrar en corrent continu el tram transfronterer, quedant pendent de definició el tram entre Bescanó i Santa Llogaia i el ramal de Riudarenes, tramitant-se actualment el projecte que en contempla un traçat aeri.\nQue el concurs de tècnics independents és imprescindible per l’anàlisi dels motius i circumstàncies que puguin justificar la construcció de la línia i de l’avaluació de totes les alternatives possibles. Tan les tècniques com les de definició del tipus i formes del traçat.\nQue després d’un acord polític per soterrar el tram transfronterer, i degut a la severa afectació de la MAT sobre l’activitat socioeconòmica i sobre el medi natural, fan que l’opció del soterrament de la línia sigui la més justa i la que suposa un menor impacte sobre el territori. I més, després que estudis tècnics avalin la viabilitat tècnica i econòmica del soterrament.”\nQue l’opció del soterrament de la MAT en el tram Bescanó- Santa Llogaia i el ramal de Riudarenes, és una opció tècnicament i econòmicament viable, tal com demostra l’estudi elaborat pel CILMA sobre la “ viabilitat de soterrament en corrent altern amb cable aïllat XLPE de la línia de molt alta tensió de 400 Kv doble circuit a les comarques de Girona (Tram Sta. Llogaia d’Àlguema . Bescanó i ramal de Riudarenes)”.\nPer part de l’Alcaldia es proposta al ple de la corporació l’adopció del següent acord:\nPrimer.-L’Ajuntament d’Aiguaviva es posiciona públicament a favor del soterrament de la MAT i demana la paralització immediata de la tramitació corresponent al projecte de línia de molt alta tensió Bescanó - Santa Llogaia i ramal de Riudarenes, mentre s’estigui debatent l’opció del soterrament.\nSegon.- L’Ajuntament d’Aiguaviva demana al Govern de l’Estat Espanyol i de la Generalitat, l’ inici d’un procés d’anàlisi conjuntament amb les Administracions Locals, per determinar si el projecte de soterrament de la línia és viable i possible, doncs cap altra alternativa tècnica pot complir amb les necessitats de protecció de l’activitat socioeconòmica i del medi natural dels municipis afectats.\nTercer.-Trametre aquest acord al Govern de l’Estat Espanyol, al Govern de la Generalitat de Catalunya, a l’empresa Red Electrica de España. i a l’AMMAT.\nL’Alcade informe que ja funciona la llar d’infants.\nL’Alcalde informe que ha arribat el projecte de l’aigua, manifesta que encara que hi ha consciència d’estalvi hi ha hagut dies que Aiguaviva ha estat en estat d’alerta, doncs l’empresa Bellsola gastava aigua del pou municipal i realitzen molta despesa.\nL’Alcalde informe que ha arribat el CD del Pla territorial de la Província de Girona.\nL’Alcalde informe que va tenir una reunió amb la Presidenta del Consell Comarcal del Gironès, la Sra. Cristina Alsina, en aquesta reunió es va tracta el tema de les deixalles.\nL’Alcalde desitja a tothom una bona diada i una bona Festa major.\nL’Alcalde cedeix la paraula el regidor el Sr. Josep Pinsach.\nIntervenció del regidor el Sr. Josep Pinsach:\n* El regidor el Sr. Josep Pinsach pregunta si hi ha pressupost referent a l’obra de l’aigua.\nL’Alcalde li explica el projecte i li manifesta que sí, que l’Agencia Catalana de l’Aigua va concedir una subvenció aquest ajuntament per l’import de 300.000 euros aproximadament i la resta provenen del conveni amb la Urbanització Can Garrofa,\nEl regidor el Sr. Josep Pinsach referent al mateix tema pregunta si s’ha signat el conveni i si s’ha atorgat la subvenció. I li pregunta en quan temps s’ha de realitza l’obra\nL’Alcalde li contenta que tan una cosa com l’altre varen passar per el ple. Referent al temps d’execució de l’obra l’Alcalde manifesta que està prevista en tres mesos.\n* El regidor el Sr. Josep Pinsach pregunta si l’Escola Bressol compleix amb la normativa urbanística de la zona, doncs a les cases s’ha aplicat una altre normativa.\nL’Alcalde manifesta que no es el mateix la normativa que s’aplica a les cases que als edificis públics i a més a més aquest projecte va ser aprovat pel ple de la corporació.\nEn aquest moment abandona el ple el regidor el Sr. Francesc Xavier Catañer i Bohigas i la regidora la Sra. Montserrat Belmar i López\n* El regidor el Sr. Josep Pinsach manifesta que la normativa del bar del polivalent no permet fer vacances i el bar ha estat tancat 15 dies.\nL’Alcalde manifesta que es van fer unes modificacions dins de les instal·lacions del bar, per això, es va tancar.\nEl Sr. Pinsach diu que s’hauria de revisar la normativa del bar.\nL’Alcalde sol·licita que consti en acta que el Sr. Pinsach proposa fer una revisió de la normativa del bar del polivalent.\n* El regidor el Sr. Josep Pinsach manifesta que si el consistori ha vist com han quedat les escales.\nL’Alcalde manifesta que si que hi ha gent que li agrada i hi ha gent que no.\n* El regidor el Sr. Josep Pinsach manifesta que referent als decret sobre la liquidació de les taules i cadires, creu que això no es pagava fins l’any vinent.\nL’Alcalde manifesta que el que no es pagava era l’ús de local per part de les entitats o persones que el venien utilitzant fins a la data.\n* El regidor el Sr. Josep Pinsach manifesta que referent el decret de Rebrugent per urbanitzar els exterior de la llar d’infants\nL’Alcalde manifesta que s’ha d’urbanitzar i per això s’ha fet\n* El regidor el Sr. Josep Pinsach manifesta que referent el decret del parallamps vol saber on s’instal·la.\nL’Alcalde manifesta que va al polivalent, que fent la llicència d’activitats del polivalent es va posa la deficiència del parallamps\n* El regidor el Sr. Josep Pinsach manifesta que referent el decret de tres mosquiteres i una barana, que valen 3500 euros, manifesta que son molt cares i pregunta on van?\nL’Alcalde manifesta que es el que val i que van ubicades a la llar d’infant, a la cuina.\n* El regidor el Sr. Josep Pinsach manifesta que referent el decret de compra de dos impressores vol saber si estan subvencionades i on s’han ubicat.\nL’Alcalde manifesta han estat subvencionades i que s’ha comprat una impressora i fax per les oficines de l’Ajuntament\n* El regidor el Sr. Josep Pinsach manifesta que referent el decret que s’accepta un pressupost per aplanament del camp de futbol.\nL’Alcalde cedeix la paraula el regidor el Sr. Pinto qui manifesta que en l’últim ple ja es va explicar que es faria aquesta actuació per potenciar l’esport. Es un camp de futbol 7 que està subvencionat per la Diputació de Girona.\nEl regidor el Sr. Pinsach manifesta que s’haurien de gastar els diners en altres coses.\nIntervenció del regidor el Sr. Ramon Martinez:\n* Demana la paraula el regidor el Sr. Ramon Martinez qui manifesta, referent al tema del camp de futbol, que no es un camp de futbol es un camp de “baloncesto” i de “hambol” i manifesta que els camps de futbol es construeixen a les afores i no al mig d’una ciutat per altre banda sol·.licita que no es gastin més diner en aquest camp. I creu que seria mes convenien adquirir un cap d’un pagès i fer el camp en una zona fora del poble, doncs ón s’ha ubicat es un terreny d’alt cost.\nEl regidor el Sr. Pinto manifesta que aquest terreny es el que tenia l’ajuntament\n* El regidor el Sr. Ramon Martinez manifesta que el polivalent es va pressuposts un cost i al final ha costat el doble que hi ha una mala gestió.\nL’Alcalde manifesta que es falta d’experiència doncs a part de l’edifici es va haver d’urbanitzar tota la zona.\n* El regidor el Sr. Ramon Martinez manifesta que per posar unes cortines exterior no era necessari donar vacances a la gent del Bar\nL’Alcalde manifesta que ja s’ha comentat amb la intervenció del Sr. Pinsach\n* El regidor el Sr. Ramon Martinez pregunta, referent al camp de futbol, si s’ha mirat la normativa , que no es pot fer?\nL’Alcalde cedeix la paraula el regidor el Sr. Pinto qui manifesta que està fet en un solar.\n* El regidor el Sr. Ramon Martinez manifesta que el que vol saber es si es tirarà endavant aquest camp de futbol i sol·licita que no es gastin mes diners.\nL’Alcalde manifesta que el que s’ha fet ha estat aplanar una zona que igualment s’havia d’aplanar i s’utilitza temporalment.\n* El regidor el Sr. Ramon Martinez pregunta si Can Pons te llicència per tancar la casa.\nL’Alcalde manifesta que si.\n* El regidor el Sr. Ramon Martinez pregunta que com es que el veí de sota no se li va donar llicència per fer el mateix.\nL’Alcalde manifesta que es un tema de propietat.\n* El regidor el Sr. Ramon Martinez pregunta sobre si les activitats del fulletó corresponent a l’any 2009-2010 son gratuïtes.\nL’Alcalde cedeix la paraula el regidor el Sr. Pinto qui manifesta que son activitats “externalitzades” i que quan s’inscrigui la gent es repartirà el preu.\nEl regidor el Sr. Ramon Martinez manifesta que no es pot cobrar sense l’aprovació d’un preu públic.\nI, no havent-hi cap més punt a l’Ordre del Dia per tractar, essent les vint-i-tres hores, el Sr. Alcalde aixeca la sessió, de la que se n’estén aquesta Acta. Jo, el Secretari, en dono fe.


La Diada de Catalunya tornarà a tenir tres actes commemor...\nLa Diada de Catalunya tornarà a tenir tres actes commemoratius a la vila\nImatge d’arxiu de l’acte que es fa tradicionalment a Cal Targa. Segon per l’esquerra, Alfred Rius, coordinador de l’ANC. || Q. PASCUAL\nCal Targa, la plaça d’El Mirador i la plaça Catalunya seran els punts calents de l'Onze de Setembre\nDimecres que ve Castellar viurà una Diada de Catalunya en tres actes. El matí de la jornada de l’Onze de Setembre es desenvoluparà en tres escenaris diferents: el carrer de les Roques, la plaça d’El Mirador i la plaça Catalunya.\nAixí, al punt de les 10 hores tindrà lloc al carrer de les Roques la tradicional ofrena floral davant de Cal Targa, la casa d’estiueig del president de la Generalitat Lluís Companys. L’acte commemoratiu que organitza la secció local d’ERC comptarà amb la participació de Junts per Castellar, CUP Castellar, i les entitats ANC i CAL.\nUna hora més tard, a les 11 hores, l’activitat es traslladarà a la plaça Catalunya, ubicació que des de 2017 acull l’acte institucional de la Diada. A banda de l’ofrena floral als peus de la senyera que presideix la plaça, l’acte oferirà un tastet musical amb la JOCVA, dirigida per Carles Miró, que interpretarà l’himne de Catalunya.\nVal a dir que, també a les 11 hores, però a la plaça d’El Mirador, l’ANC de Castellar organitzarà un acte reivindicatiu. El coordinador de la secció local de l’Assemblea, Alfred Rius, puntualitza que l’ANC només participarà en l’ofrena floral de Cal Targa “per una qüestió històrica i no partidista” i que no se sumaran a la celebració institucional de l’Ajuntament amb motiu de “l’aplicació del 155”. Durant l’acte de l’ANC s’oferiran diversos parlaments. Rius remarca que estaran protagonitzats per membres de l’Assemblea, malgrat que convida tots els partits polítics a assistir-hi.\nL’ANC de Castellar ha reservat 10 autocars per participar en la manifestació de Barcelona que sortiran a partir de les 14.30 hores de la ronda Llevant. La manifestació d’enguany tindrà com a punt neuràlgic les fonts de Montjuïc i plaça Espanya, el nexe d’unió entre les cinc artèries de Barcelona que conformaran una estrella “que simbolitza la unió”, diu Rius. “Després de l’1-O hi ha un cansament generalitzat. És moment de paciència, perseverança i perspectiva. Amb una dècada de mobilitzacions, hem demostrat una voluntat inequívoca de no abandonar”, conclou.


Dissabte de ciència: Terra i aigua | inscriu.me\nEns acosten a la comprensió dels fenòmens quan hi entrem en contacte i podem intervenir-hi. En aquest cas, l’experimentació amb materials i elements molt propers com diferents tipus de terres, sorres, aigua... ens permetran reconèixer algunes de les seves propietats i comportaments. Actuant sobre els materials, portant a terme diferents interaccions entre ells, provant proporcions i possibilitats, podrem observar canvis i resultats que ens portaran a construir explicacions sobre alguns fenòmens relacionats amb la idea de matèria. Seguint el fil d’una dinàmica en la qual, a partir de diferents propostes, intentarem per exemple, controlar fenòmens, obtenir un resultat concret o aconseguir algun repte, tot fomentant la recerca d’idees i iniciatives de forma creativa.\nA càrrec de Fàtima Dalmau\nMestra d'educació infantil a l'escola Camins de Banyoles, formadora de mestres en l'àrea Steam.


de casa al club: programació 2016-2017\nAquests sis van (pràcticament) a missa.\nEn faltarien tres més per completar la programació. Qualsevol d'aquests, per exemple.\nO els suggeriments que tingueu a bé fer-me arribar, però rapidet, gràcies.\nEtiquetes: Club de lectura, es fa saber, programació club


Voluntariat coorporatiu a la finca de Can Ferrer – Benvinguts al Parc Natural Collserola\nEl dia 23 de març un grup de treballadors i treballadores de l’empresa Vitrus Biotech, ha vingut a fer una petita plantació de 100 moixeres (Sorbus domestica) a la zona de Can Ferrer, finca situada a la zona del Coll de la Ventosa, al TM de Cerdanyola del Vallès.\nPer fer-ho, ha comptat amb la supervisió i el suport dels tècnics del Consorci, i amb la implicació de l’empresa Social Forest que s’ha encarregat d’organitzar-la.\nUn cop feta la plantada, aquest empresa en farà el seu manteniment, probablement amb altres grups com el d’avui. L’augment de la presència de moixeres en aquesta zona suposarà una millora de la biodiversitat, i els seus fruits, un increment d’aliment per a la fauna.\nAmb aquesta actuació el propietari de la finca, en Manel Ferrer, vol repoblar una part de la zona afectada per l’incendi del 2015, – mitja hectàrea aproximadament -, que es troba al vessant nord i d’acord amb el contingut del pla tècnic de gestió i millora forestal vigent.\nL’actuació forma part del programa de voluntariat ambiental coorporatiu que realitza el Consorci del Parc Natural de Collserola. La proximitat de Collserola a molts nuclis empresarials fa que moltes empreses vegin la serra com a lloc ideal per fer aquest tipus de voluntariat. Pel consorci, el voluntariat coorporatiu és una bona oportunitat per treballar de forma conjunta amb aquest sector.\nImatge de la zona Font:CPNSC\nImatge del moment de l’actuació. Font:CPNSC


Sobre el Fòrum Social Mundial – *faircompanies\nSobre el Fòrum Social Mundial\nEl Fòrum Social Mundial constitueix una trobada que congrega cada gener (tot coincidint amb la trobada del Fòrum Econòmic Mundial a Davos, Suïssa) a membres de l’anomenat moviment antiglobalització, que anima a tots els seus assistents a coordinar campanyes, compartir i millorar estratègies d’organització i informar sobre els diferents moviments en marxa.\nEls líders polítics i econòmics del món es reuneixen anualment en Davos, Suïssa, per a departir sobre els problemes més apressants del món, segons el punt de vista dels seus principals assistents; és el World Economic Forum (Fòrum Econòmic Mundial).\nNo obstant això, les organitzacions i personalitats més crítiques amb el comerç mundial i les principals polítiques de governs i multinacionals, no s’han sentit representades a Davos.\nEl Fòrum Social Mundial va néixer com protesta a l’elitisme i endogàmia del Fòrum Econòmic Mundial.\nLa primera edició va tenir lloc del 25 al 30 de gener del 2001 a Porto Alegre, Brasil, organitzada per l’Associació Francesa per a la Taxació de les Transaccions Financeres (ATTAC) i el Partit dels Treballadors de Brasil (PT).\nDes del 2001, cada mes de gener (coincidint premeditadament amb el Fòrum Econòmic Mundial) s’ha celebrat el Fòrum Social Mundial: a Porto Alegre, a més de la del 2001, també es van portar a terme les edicions del 2002, el 2003 i el 2005; a Mumbai, Índia, el 2004; l’edició de 2006 va tenir lloc simultàniament a Caracas (Veneçuela), Karachi (Pakistan) i Bamako (Mali). Nairobi, Kenya, ha estat la seu de la setena edició, celebrada del 20 al 25 de gener.\nEl Fòrum Social Mundial, segons els seus organitzadors\nEls impulsors de la trobada la defineixen com “un espai de debat democràtic d’idees, aprofundiment de la reflexió, formulació de propostes, canvi d’experiències i articulació de moviments socials, xarxes, ONG i altres organitzacions de la societat civil que s’oposen al neoliberalisme i al domini del món pel capital i per qualsevol forma d’imperialisme. (…) El Fòrum Social Mundial es caracteritza també per la pluralitat i per la diversitat, tenint un caràcter no confessional, no governamental i no partidari.(…) El Fòrum Social Mundial no és una entitat ni una organització.”\ntags: attac, fòrum econòmic mundial, joseph stiglitz, mumbai, porto alegre, world economic forum, world social forum


Grup d'empreses especialitzat en productes i serveis per a la higiene, el benestar i el confort de les persones als entorns professionals.\nEl grup està format per tres empreses:\n• Papelmatic, dedicada a l’optimització dels recursos de benestar, neteja i desinfecció en l’àmbit industrial, higiene hospitalària, manipulació alimentària i entorns de treball en general;\n• HGS, consultoria especialitzada en aportar solucions de benestar i confort que milloren la salut dels espais i dels seus usuaris,\n• Efebé, especialistes en el disseny d’espais saludables, ergonòmics i eficients, juntament amb l’adequació, el manteniment i l’equipament d’aquests espais.\nPersona de Contacte Imma Fornt\nLa Responsabilitat social forma part del model de negoci de les empreses del Grup Papelmatic des del convenciment que un entorn de treball saludable millora el benestar de les persones en el seu lloc de treball, la seva motivació i que per tant contribueix a la millora de les organitzacions. Des de l’any 2008, any en que elaborem el nostre primer Pla estratègic hem anat incorporant diferents productes i serveis amb aquesta finalitat.\nEl 2015 hem elaborat un Pla de Responsabilitat Social del Grup per tal d’Implantar un Sistema de Gestió ètica al Grup e integrar la RSE en totes les decisions i activitats de l’organització que ens permetrà alinear els Valors empresarials amb l’estratègia de la companyia: Integritat, vocació de servei, confiança i compromís amb les persones, innovació i compromís amb el Medi Ambient.\nDes del Consell general del Grup s’ha aprovat el Pla de RSE i s’ha pres el compromís ferm de donar suport al compromís per la Responsabilitat Social del Grup. Estem redactant la nostra política RSE que serà el pilar fonamental dels principis d’actuació de totes les empreses del Grup i el Codi ètic.\nHem creat la Comissió de RS com a mecanisme de coordinació i seguiment del Pla de RSE formada per un equip de persones multidisciplinaris dins l’organització i que representen les diferents empreses i/o departaments del Grup.\nPapelmatic i Efebé, a més a més, gestionen els seus processos en base a la ISO 9001.\nAl Grup Papelmatic desenvolupem les nostres activitats principalment a Catalunya i Espanya. Els nostres proveïdors de productes i serveis són majoritàriament locals i d'origen Europeu. En aquests entorns els respecte als Drets Humans està inclòs en la legislació laboral Comunitària i Estatal.\nPapelmatic manipula i produeix els productes de cel·lulosa a Cornellà de Llobregat amb matèries primeres provinents de productors estatals o d'origen europeu (Portugal e Itàlia). Per altres productes o serveis del grup prioritzem els proveïdors locals. Així mateix, fomentem les relacions estables i duradores amb els nostres proveïdors.\nLa nostra política de gestió de clients es basa en el respecte i la honestedat, la vocació de servei amb una actitud d’escolta i comunicació fluïda per tal de poder detectar les seves necessitats i assessorar-los adequadament, el compliment dels compromisos adquirits amb cadascun d’ells i la resposta ràpida de les incidències.\nA Papelmatic tenim implantada la ISO 9001 de Gestió de la Qualitat i hem creat un departament específic de Costumer Service com un pas més cap a l’excelència per incrementar la satisfacció i fidelització dels nostres clients amb un tracte immediat i personalitzat que permet la resposta immediata en quant a assessorament comercial, gestió de comandes i resolució d’incidències.\nA Papelmatic es realitza una enquesta de satisfacció de clients anual i a EFEBE es realitza un cop finalitzat cada projecte propi de la seva activitat.\nSí. Es fa un seguiment econòmic constant de totes les empreses del Grup. Hem elaborat e implantat un Quadre de comandament integral, incorporant tot tipus d'indicadors, per a facilitar la presa de decisions en tots els graus de responsabilitat de la companyia. Mensualment es reporta la informació necessària a cadascun dels organismos de direcció de les diferents empreses del Grup i trimestralment al Consell d'Administració del Grup per a la presa de decisions responsable i transparent.\nLa nostra Política de Recursos Humans incorpora un capítol de Respecte i Confiança on explicitem que:\n- Qualsevol forma d'intolerància o discriminació detectada serà considerada una falta de respecte i serà degudament tractada.\n- La relació entre homes i dones ha d'estar basada en la igualtat.\nEn els criteris de selecció de personal es presta especial atenció en l'adequació entre les qualitats del candidat i els valors de l'empresa. Tot i així, el seu origen, nacionalitat, religió, raça o sexe no formen part en cap cas dels criteris de selecció.\nActualment estem en procés d’implantació d’un Pla d’Igualtat a totes les empreses del Grup.\nAl Grup Papelmatic creiem en la igualtat d’oportunitats per a totes les persones independentment de la seva condició. Per això, treballem per la inclusió en el món laboral de diferents col·lectius:\nEstudiants en pràctiques: es disposa de diferents acords amb centres de formació de Cornellà i Barcelona per tal d’incorporar estudiants en pràctiques en diferents departaments de les empreses del Grup. En algun cas s’ha donat l’oportunitat d’ocupar un lloc de treball remunerat un cop acabades les pràctiques fomentant la creació d’ocupació.\nPersones amb risc d’exclusió social: s’han definit llocs de treball susceptibles de ser ocupats per persones en risc d’exclusió o amb algun tipus de discapacitat.\nS’ha signat un acord estratègic amb MISMAEFICACIA Centre Especial de Treball, empresa amb la que es comparteix l’interès i objectius de posar en valor les diferents capacitats que tenen alguns col·lectius de persones que per diverses circumstàncies es troben en risc d’exclusió social i que contribueixen a general valor econòmic social competint en el lliure mercat de serveis i productes amb eficàcia i productivitat.\nPapelmatic ha obtingut el Certificat Discert com a empresa Responsable amb la Discapacitat.\nAl Grup Papelmatic promovem la conciliació entre la vida personal i professional estudiant, de manera personalitzada, la conciliació entre la vida familiar i laboral de les persones que hi treballen de manera que donin resposta tan a les seves necessitats com a les de l'empresa. A més a més, el calendari laboral del Grup estableix en els períodes de vacances escolars jornada intensiva, de manera que les persones que tenen fills ho puguin compaginar i s’afavoreix que les vacances es reparteixin entre el mes d’agost, Nadal i Setmana Santa.\nUn 15% dels treballadors tenen un horari reduït o flexible per poder-lo compaginar amb la seva vida personal i familiar. Cadascuna de les persones té un horari totalment personalitzat a la seva situació dins d’uns certs marges compatibles amb les necessitats dels departaments corresponents.\nPer a la plantilla hem elaborat un Pla de comunicació interna que estableix tan els canals, com el tipus d'informació que es dona, com el sistema participació dels treballadors. Hem creat un Blog de comunicació interna en la que tots els treballadors hi poden fer les seves aportacions i suggeriments.\nHem creat un Butlletí Intern periòdic per millorar la comunicació interna a tots els treballadors i treballadores del Grup i establert un sistema de bústia per rebre els suggeriments de millora.\nHem creat el departament de Costumer Service a Papelmatic per a consolidar el servei d'atenció al client via telefònica i també personalitzada a través dels diferents departaments de l'empresa (comercial, administració, marketing...). D'aquesta manera sabem constantment quines són les necessitats dels nostres clients tan de productes com de serveis per poder-los donar la millor solució possible.\nEn quant als proveïdors, realitzem reunions periòdiques per a la millora dels nostres productes/serveis, detecció d’oportunitats del mercat i/o necessitats dels nostres clients i establim jornades de formació interna dels mateixos. També participem conjuntament en diferents esdeveniments (congressos, cursos, jornades ...).\nEstem treballant per a definir un Marc de relacions amb tots els nostres Grups d’interès.\nCom a Grup compromès amb el benestar i la salut de les persones al lloc de treball es realitza un seguiment actiu de la Prevenció de riscos laborals, promovent la millora de l'entorn de treball i fomentant el bon estat de les nostres instal·lacions amb una planificació plurianual de les accions de millora detectades.\nS’ha elaborat un Pla de millores de l’edifici a 3 anys tenint en compte no només l’estat de conservació sinó aquells aspectes que milloren la salut i el confort de les persones al lloc de treball. Tenim un contracte de manteniment tant de l'edifici (elements constructius e instal·lacions) com de la maquinària de producció que asseguren el seu funcionament fiable i constant.\nAl Grup Papelmatic promovem els hàbits saludables a l’equip de persones facilitant, cada 15 dies, una cistella de fruita ecològica de “La Tavella” (empresa d’inserció sociolaboral de persones amb discapacitat intel·lectual i/o trastorn mental sever promogut per la Fundació Viver de Bell-lloc) disponible al menjador per tal de que totes les persones del Grup hi puguin accedir.\nContinuem amb el Projecte de Recollida de Roba usada juntament amb el Nou Hospital Evangelic. La Roba que es recull a l’Hospital es reparteix a través dels nostres camions a 3 entitats socials del barri de Gràcia de Barcelona. Durant el 2014 hem establert col•laboració amb diverses entitats de Cornellà de Llobregat per a que siguin destinatàries de la roba que recollim a les instal•lacions del Grup Papelmatic de Cornellà.\nAixí mateix hem establert un acord amb la Botiga Solidària de Cornellà per a col•laborar activament amb les campanyes de recollida d’aliments i productes d’higiene. Al desembre vam fer una Campanya des del Grup Papelmatic en la que vam recollir productes d’alimentació infantil e higiene personal.\nDes de Efebé es promou la donació de mobiliari d’oficina a la Fundació Formació i Treball dels clients que renoven el seu equipament.\nEl desembre de 2015 vam donar suport al projecte de Homelessfonts.org per al disseny de la felicitació de Nadal i el nou any 2016 amb una tipografia dissenyada per una persona sense sostre, projecte creat per Arrels Fundació.\nEl desembre de 2014 vam realitzar una Campanya de donació de sang pel Banc de Sang a la que s’hi van adherir un 30% dels nostres col·laboradors.\nEstem col·laborant amb el Banc dels aliments de Barcelona (Campanyes Gran Recapte Aliments 2012 i 2013), Càritas diocesana de Barcelona (donació en productes d'higiene) i amb la Fundació del Molí Paperer de Capellades que fomenta la inclusió laboral de persones amb discapacitat per a la fabricació dels seus productes promocionals.\nSom membres de diverses associacions empresarials locals com PIMEC, Cambra de Comerç i l'Associació Catalana de l'empresa Familiar.\nHem establert col·laboració amb diferents entitats d’Inserció Laboral amb la contractació de persones amb risc d’exclusió amb tasques al magatzem i logística.\nL’ús eficient de l’energia, l’optimització de recursos i la gestió dels residus són les principals estratègies ambientals que tenim en compte a les diferents activitats del Grup.\nHem realitzat una campanya anomenada Objectiu 3R que a banda de promoure la gestió sostenible dels residus a les nostres oficines fomenta la conscienciació i nous hàbits d’ús en la gestió de la il·luminació i la climatització per a reduir-ne els consums.\nDe fet, un dels nostres objectius de futur és potenciar el compromís amb el Medi Ambient reduint les emissions de CO2 a través de la reducció de la demanda energètica, la reducció dels consum de combustibles en el transport.\nPapelmatic, a més, està adherit al programa Acords Voluntaris de reducció d’emissions de CO2 promogut per l’Oficina Catalana del Canvi climàtic des del 2014, per tal de reduir el seu impacte ambiental. Així, les accions realitzades els darrers anys han estat:\nInversions en la millora eficiència energètica de l’edifici a partir d’un estudi energètic elaborat del mateix i que ens ha permès prioritzar les inversions.\nProgrames de sensibilització de la plantilla en sostenibilitat amb una campanya informativa de bones pràctiques de gestió i ús de la il·luminació i la climatització. També s’han realitzat un Curs de conducció eficient per als conductors de la flota de camions pròpia.\nMillora de la gestió de residus incorporant la recollida selectiva a oficines incorporant nous contenidors de reciclatge a l’office i al menjador. A fàbrica i magatzem s’ha fet un anàlisi de tots els residus generats per tal d’identificar-los i gestionar-los correctament i així poder disminuir les Tn anuals dels residus generals.\nEl 2015 han passat a consumir Energia Verda certificada .\nOptimització de rutes de repartiment impulsant l’agrupació de comandes de productes als clients per tal de reduir el nombre de viatges per client.\nPapelmatic té com a objectiu certificar-se amb la ISO 14001 de Gestió ambiental.\nA través de la campanya Objectiu 3R centrem la gestió sostenible dels residus en 3 diferents àmbits:\nOficines GRUP: Reciclem els residus a través de la recollida selectiva als diferents espais col·locant contenidors específics de cada fracció, reduïm els residus d’envasos disposant d’una font de dispensació d’aigua i fent ús de les noves tecnologies a les reunions per reduir la impressió de documents (projectors, tauletes, etc…), reutilitzem el material d’oficina i el paper per a impressió d’esborranys i notes.\nProducció Papelmatic: Es redueixen els residus optimitzant la producció i adequant la matèria primera a les dimensions dels productes acabats i es fa un seguiment exhaustiu de la mateixa per minimitzar les minves. Tot i així els residus generats es recuperen i es porten a una planta per a la fabricació de paper i cartró reciclat.\nEfebé: A mesura del possible es reutilitzen materials a les obres de reforma i es realitza una gestió de residus d’obra amb valorització de cada tipus de residus (petris, fustes, metalls, etc.)\nCom a reptes de futur, al Grup Papelmatic ens hem establert els següents objectius:\n- Certificar-nos amb un sistema de Gestió ètica, en concret la certificació IQnet SR10 basada en la ISO 26000, a través de la implantació del Pla RSE estructurat en 6 línies estratègiques:\nPràctiques laborals i Drets humans\nAssumptes dels consumidors i pràctiques justes d’operació\n- Integrar la RSE en l’estratègia del Grup Papelmatic a través de la definició d’una Política RSE.\n- Capacitar el nostre equip de persones en Responsabilitat social per fomentar la seva participació.\n- Reforçar el compromís amb el medi ambient mitjançant l’ús sostenible de recursos i la reducció d’emissiions de CO2.\n- Impulsar el diàleg amb els Grups d’interès.\n- Fomentar productes i serveis que contribueixin al desenvolupament sostenible i fomentar el consum responsable.\n- Participar en projectes socials a nivell local i augmentar la participació en les associacions a les que formem part.\n- Millorar la comunicació interna, en especial la divulgació de valors i criteris RS.\n- Millorar la comunicació externa de la nostra gestió de la Responsabilitat social elaborant la memòria anual i publicant-ho a les nostres webs corporatives.


LANA DEL REY ‘LLANÇARÀ UN ENCANTERI RITUAL VINCULANT A DONALD TRUMP’ - MÚSICA\nLana Del Rey ‘llançarà un encanteri ritual vinculant a Donald Trump’\nLana Del Rey ha deixat intenses notícies sobre els seus plans per participar avui en un ritual màgic obligatori contra Donald Trump.\nLa cantant va compartir una críptica sèrie de dates - el 24 de febrer, el 26 de març, el 24 d'abril i el 23 de maig - al seu compte de Twitter a primera hora d'aquest matí, juntament amb la pista: es poden trobar ingredients en línia. Tot i que els fans van pensar inicialment que la publicació tenia alguna cosa a veure amb el llançament del nou disc de Rey, es va relacionar ràpidament amb un ritual de bruixeria anti-Trump.\nAquesta setmana s’ha publicat àmpliament les notícies sobre l’encanteri massiu celebrat a cada mitja lluna minvant. Fa una crida a les bruixes de tot el món per llançar un ritual vinculant al president dels Estats Units un cop al mes, en un esforç per treure’l del càrrec. Les dates que Rey va compartir a Twitter coincideixen amb les de l’encís, igual que l’hora (mitjanit). Els ingredients també poden ser trobat en línia .\nEl mag eclèctic que originalment va animar l’encanteri, Michael M. Hughes, va revelar ahir que sentia amb força que l’esdeveniment esdevindria viral. M’ha sorprès la manera com s’ha estès pel món, va dir a Dazed.\nJa fa temps que s’utilitza la màgia per elevar les consciències de Trump, Bannon i Miller, ja que la nova era, les bruixes amoroses i lleugeres continuen suggerint com a alternativa. El dany que fa aquesta administració diàriament és horrible. És hora de lluitar contra tots els mitjans al nostre abast. I crec que ja funciona, només pel fet que hi ha tanta gent que ho fa.\nObteniu més informació sobre l’encanteri d’unió, incloses les instruccions completes per participar-hi, aquí. El ritual es durà a terme a mitjanit del 24 de febrer.\nA la mitja nit\n24 de febrer, 26 de març, 24 d’abril, 23 de maig\nEs poden trobar ingredients en línia\n- Llana el Rei (@LanaDelRey) 24 de febrer de 2017\nbrillantor de llavis de postres de Jessica Simpson


PERI II, SALVEM CIUTAT VELLA - Santa Coloma de Gramenet\nPERI II, SALVEM CIUTAT VELLA\nDimarts, 29.5.2018 22:45h\nSalvem Ciutat vella\nCom si d’un bumerang es tractés, el projecte urbanístic de Santa Coloma Vella II, ens retorna amb força després d’uns anys de restar adormit. La crisi immobiliària i la denúncia interposada per “Gent de Gramenet” l’han deixat aturat des del 2009.\nEl projecte segueix la línia que ja va marcar en el seu moment, l’inefable Bartomeu Muñoz i la seva conxorxa “corrupbanística” al capdavant de l’ajuntament. En ell es defineix com un “edifici singular”, el que no és res més que un gratacel de 13 pisos situat en un entorn on el màxim edificat és menys del doble del que es projecta. Un edifici que, per altra banda, treu tot el sentit a l’obertura del passeig Mossen Jaume Gordi amb les seves torres d’aires noucentistes i l’esglèsia major al damunt d’aquest. Alhora també, el projecte contempla un centre comercial, del que encara no sabem ni tan sols quina superfície ocuparà. No sembla, de sortida, un bon auguri per el comerç local i més tenint experiències prèvies com els centres comercials de Montigalà, el Màgic a Badalona i un dels més nocius per el nostre teixit comercial, la Maquinista. I sobretot, en un context on els centres comercials comencen a tenir el seu declivi. No seria per tant agosarat pensar en un tancament precipitat, com ja va passar amb els malograts cinemes cúbics.\nL’empresa immobiliària propietària dels terrenys i encarregada del projecte és Solvia -la del Banc de Sabadell amb seu a Alacant- i sembla ser, que aquesta, no ha obert boca de com serà aquest. Tant o més greu és, que l’ajuntament no tingui el projecte a les seves mans com què, el tingui però no el faci públic, cosa que representaria una manca absoluta de transparència i més quan aquest hauria d’haver estat un projecte treballat entre tots els implicats i fonamentat en les necessitats reals dels colomencs sobre un projecte de reordenació urbanística d’aquesta magnitud. Tenim dret a conèixer el projecte final: quants habitatges es preveuen, quants de lloguer social, quants aniran destinats a persones amb necessitats especials, com queda la part comercial, l’aparcament....\nUn projecte que creiem, hauria d’haver inclós l’ampliació de la protecció de patrimoni a edificis històrics com els que tenen intenció d’enderrocar, alguns datats als anys 1900, 1935 i 1939, i que tot i que no compleixin els criteris de protecció del patrimoni, sí que compleixen els de memòria històrica de la ciutat.\nPerò res d’això tindria gaire importància sense un fet que ho perverteix tot, que no és altre que l’expulsió del veïnat dels seus habitatges, del seu barri, amb indemnitzacions ridícules i sense garantir una alternativa viable al mateix barri. I això a curt termini . A mitjà termini ja veurem que passarà amb l’impacte sobre els preus dels lloguers i venda dels habitatges degut a la revalorització de l’espai.\nEn definitiva, un projecte que aportarà un impacte negatiu a la ciutat. Però per sobre d’això, un projecte que no compartim, que no va en la linia del que volem per la ciutat. Una ciutat amable, amb un comerç de proximitat, sense pilotades urbanístiques que acabin expulsant els nostre veïns i que prioritzi per davant d’aquestes la protecció social de l’habitatge, la protecció del nostre patrimoni i de la nostra història, la protecció en definitiva de la ciutat i dels seus ciutadans.\nDes d’ERC Gramenet, apostem per l’apoderament ciutadà en el control de l’interès general que justifiqui les decisions urbanístiques i per aquest motiu estarem al costat dels veïns, acompanyant-los en la construcció d’una de barrera per evitar aquest projecte tant ferotge per a la nostra ciutat.\nPresident Secció Local ERC Gramenet


Simulació d'empreses (SEFED)\nEl SEFED és un programa formatiu que té com a finalitat capacitar persones en el camp de l’administració i la gestió empresarial mitjançant la metodologia de la simulació d’empreses.\nEl principi bàsic de la simulació és tan antic com la humanitat: "aprendre fent". Cada centre formatiu en el qual s’imparteix el Programa SEFED es transforma en una oficina administrativa d’una empresa, la que anomenem Empresa Simulada. Aquesta empresa simulada manté relacions comercials amb altres empreses simulades, venent els seus productes o serveis.\nTotes les empreses simulades formen una extensa xarxa comercial a nivell de l'Estat espanyol, la que anomenem Mercat SEFED. Per aconseguir el màxim de versemblança en aquestes relacions comercials, s’utilitzen els mateixos documents i canals de comunicació que una empresa utilitzaria a la realitat i l’alumnat executa els procediments tal i com ho faria un administratiu/va a l’empresa real. L’alumnat aprèn en un context en el qual es viu l’ambient laboral i es desenvolupen les condicions d’una relació de treball.\nA l’empresa simulada, l’alumnat podrà finalitzar el seu període de formació amb una concepció global de l’activitat d’una oficina administrativa, coneixent la diversitat de tasques que es realitzen, amb una pràctica equiparable a l’experiència laboral real que li facilitarà la seva futura incorporació al mon del treball o el seu reciclatge.\nL’empresa simulada s’organitza internament en diversos departaments que engloben les diferents àrees: comptable-financera, comercial i recursos humans. Els departaments estan estructurats en llocs de treball ocupats de forma rotativa pels participants. Al capdavant dels departaments tenim els formadors/es, que actuen al mateix temps com a caps de departament, organitzats i distribuint les tasques a realitzar.\nL’empresa simulada escollirà una activitat econòmica que serà la que determinarà els productes o serveis que oferirà a la resta de les empreses de la xarxa. Les empreses simulades vinculades a aquest projecte, doncs, es relacionaran comercialment comprant i venent, per generar els moviments i procediments necessaris que produiran finalment l’aprenentatge i l’adquisició de competències de l’alumnat.\nPer a fer viable el comerç generat per l’activitat de compra/venda entre empreses simulades existeix un organisme, gestionat directament per la Fundació Inform, que agrupa tots els serveis i organismes externs de l’empresa: és el que anomenem Central de Simulació.\nLa Central de Simulació és una peça clau per tancar el cercle de relació entre les empreses simulades. La Central constitueix la realitat econòmica que envolta l’empresa, reproduint tots aquells organismes, entitats o serveis necessaris pel seu funcionament:\nOrganismes oficials: INSS, TGSS, Agència Tributària, Oficina de Treball, Mútua Patronal, Registre Mercantil entre altres\nOrganismes pel comerç internacional: Duana, Transitari, Cambra de Comerç...\nServeis diversos: transports de mercaderies, subministraments, assessoraments, lloguer...\nServeis turístics: centrals de reserves, agències majoristes i minoristes, empreses de transports de passatgers...\nEn la mateixa tendència de l’entorn real, la prestació dels serveis dels organismes de la Central pot realitzar-se en línia: Sistema RED, presentacions telemàtiques a l'Agència Tributaria, telebanca, etc.


#OpiniónVP 'Desplaçaments, insatisfacció i petjada de carboni. El presencialisme al treball, un anacronisme al S.XXI', per @VanessaCamposCl  - Valencia Plaza\nEn mig d’aquests dies de descans per a algunes persones, m’agradaria convidar-los a reflexionar en torn a com ens organitzem per a anar al treball. Són de veritat necessaris tots els desplaçaments que fem? Han superat les empreses la dependència del presencialisme? Estan les infraestructures de transport de les nostres àrees metropolitanes preparades per superar un esquema de pensament radial? Ja sé, són moltes coses. Però atès els efectes de tot plegat, pot ser paga la pena pensar si no podríem arribar a produir el mateix sense la necessitat de tants desplaçaments i de tant de temps i carburant cremats en els mateixos.\nPer a posar de relleu de quant de temps estem parlant, caldria nomenar que segons les últimes estadístiques de EUROSTAT sobre patrons de desplaçament al treball (Abril 2016), el temps mitjà que una persona treballadora tarda en arribar al seu lloc de treball a l’estat espanyol està al voltant dels 30 minuts. Això significa que cada jornada, per terme mitjà, dediquem 1 hora en desplaçaments. Als USA el temps mitjà de desplaçament són 50 minuts, el que vol dir 1 hora i 40 minuts diaris en desplaçaments. A aquestes dades hem de sumar el fet que en la majoria d’ocasions els desplaçaments al treball es fan en vehicle privat, conduint la persona treballadora i la majoria d’aquests desplaçaments d’anada i tornada es fan entre les 7:00-9:00 a.m. i les 6:30-8:30 p.m. Conseqüència, en un període de temps reduït hi ha molta intensitat de circulació de vehicles a motor per unes infraestructures amb una capacitat donada. Això produeix embussos, que allarguen el temps de desplaçaments, insatisfacció i malestar en aquelles persones que es desplacen i una petjada de carboni més que considerable. La solució, en la meua opinió, no pot passar per una ampliació d’infraestructures (carreteres) ad eternum. Atès que aquestes només són utilitzades a plena capacitat durant unes hores molt puntuals, això és car i no és sostenible des del punt de vista mediambiental.\nEn aquest punt algú pot pensar, en lloc del vehicle privat podrien desplaçar-se amb transport públic o bici o passejant. Bo, aterrem a terra per favor i deixem de levitar. Analitzem el nostre cas més pròxim, l’àrea metropolitana de València. La realitat és que la majoria de la gent en edat de treballar no viu al centre de la ciutat (és massa car) que és on arriben i d’on ixen la immensa majoria de les línies de transport públic. I és que tenim una xarxa de transport públic amb una estructura huitcentista radial on tot ha de passar pel centre de la ciutat. D’altra banda la majoria dels llocs de treball es localitzen o be a l’extraradi o be a al polígons industrials dels pobles de l’àrea metropolitana on no es pot arribar amb transport públic. Per això la gent va amb vehicle privat a treballar, no estan sonats només sobreviuen. Pot ser una xarxa d’autobusos intercomarcal que comunicara l’extraradi de València ciutat, els pobles de l’àrea metropolitana i els polígons industrials poguera ser útil en aquest sentit. Per això igual ens fa falta reprendre estructures de gestió del territori més eficaces com les mancomunitats. Aquesta situació es repeteix a totes les grans ciutats del territori valencià, mentre que al País Basc i Navarra existeixen xarxes d’autobusos intercomarcals. Això si ells tenen la capacitat de recaptar els impostos que paguen els seus ciutadans i nosaltres no. Recaptar els teus impostos fa que tingues major disponibilitat financera.\nD’altra banda, un estudi recent dut a terme en la University of West England de Bristol analitza l’impacte negatiu que tenen els temps de desplaçament al treball en el benestar de les persones assenyalant que cada minut extra de desplaçament redueix tant el grau de satisfacció al treball com al temps de lleure. D’altra banda, com és conegut, un dels antecedents de la productivitat és el grau de satisfacció al treball. Per tant el temps de desplaçaments podria estar incidint negativament en el nivell de productivitat de les empreses. I la pregunta pertinent en aquest moment seria, és necessari que per a realitzar totes les tasques que defineixen un lloc de treball la persona haja d’estar en un lloc físic determinat? En els temps en els que la tecnologia fa possible el tele-treball, les reunions a distància...; la resposta és que no. Aleshores per què eixa predilecció pel presencialisme? És com si només estigureres treballant quan estàs calfant la cadira davant del teu cap i res més lluny de la realitat. Nombrosos estudis empírics demostren des de fa molt de temps que en determinats treballs de caire més creatiu, intel·lectual i fins i tot directiu les persones són molt més efectives quan se’ls dirigeix per objectius acordats prèviament i se’ls deixa llibertat d’acció per a assolir aquests objectius. S’han parat a pensar quantes hores de desplaçament en vehicle privat amb petjada de carboni inclosa ens podríem estalviar només organitzant-nos de manera diferent? A banda amb major proporció de tele-treball en les empreses, les infraestructures de les empreses (oficines) i per tant de costos fixes també es veurien reduïdes.\nEn definitiva ni són estrictament necessaris tots els desplaçaments que fem, ni estar present en un lloc et fa més productiu (ans al contrari), ni les infraestructures radials de les nostres àrees metropolitanes estan preparades per a un sistema productiu estructurat de manera multicèntrica. Ha arribat l’hora d’avançar cap al futur i organitzar-nos de manera diferent, més eficaç i més eficient.


Art de posar en fotografies, by Eva BCN, revista La Torre de Barcelona\nL’art de posar en fotografies, by Eva Barcelona\nSaber posar per a una fotografia no és el mateix que fer-te una selfie. Personalment, sempre he tingut nombrosos problemes per a quedar bé a les fotos, sobretot quan no són fotografies grupals o pel simple record, i el que es busca és la bellesa del tot, plasmar un moment, fer-ne art. Vaja, que fer de model no és fàcil. En Jordi, el meu marit, té la fotografia com a hobby. Sobretot, li agrada el retrat. Per aquesta raó, moltes vegades m’ha demanat que posi per a ell i, tot i que al principi ho odiava, he acabat fent-ho de gust. Tot i així, he hagut de reunir alguns trucs per tal de fer-ho bé i que les fotografies el màxim de bé possible.\n0.1 Coneix els diferents angles\n0.2 Controla la llum\n0.3 Que les fotografies mostrin el teu jo més relaxat i natural\n1 Mostra’t súper segura en les fotografies, que transmetin força\n1.1 Pensa en el teu “look”\n1.2 Si tens un cantó que et fa sentir més segura que un altre, mostra’l!\n1.3 Fem del moviment el nostre aliat!\n1.4 Alia’t amb el fons de les fotografies!\nConeix els diferents angles\nNo és el mateix fer-se una fotografia de cos o de cara, ni tampoc fer-ho des de dalt o des de baix. Per exemple, si m’estan retratant el rostre, prefereixo que ho facin des de baix, s’estilitzen més les faccions i, entre nosaltres, es dissimula més la papada. En canvi, si les fotografies són corporals, de vegades pot estar bé que les prenguin des d’un angle inferior, ja que això fa que les cames s’allarguin i s’estilitzi la figura.\nControla la llum\nUna manera per aconseguir fotografies boniques pot ser estant de cara a la llum, sobretot si aquesta és natural. Això fa que el rostre s’il·lumini moltíssim. També es pot jugar amb els contrallums o amb les ombres, el resultat és molt original, cal anar provant.\nLlum de cara\nQue les fotografies mostrin el teu jo més relaxat i natural\nSi el que vols és aconseguir fotografies on apareguis relaxada i natural, només hi ha una manera efectiva: no actuïs, relaxa’t i actua de manera natural. De vegades, ens centrem únicament en la relaxació del cos, però també és molt important que la nostra mirada reflecteixi naturalitat i no tinguem les faccions de la cara tenses.\nMostra’t súper segura en les fotografies, que transmetin força\nNo t’arronsis. Redreça l’espatlla, esquena recta, barbeta cap a enfora. Mostra’t segura.\nPensa en el teu “look”\nMolt clau! Per tal de sentir-te més segura i que les fotografies mostrin aquest aire professional dins de la normalitat, pensa en com aniràs vestida. És més. Com aniràs maquillada, o si no ho aniràs. O pots ser molt original i optar per pintures de colors o objectes divertits.\nSi tens un cantó que et fa sentir més segura que un altre, mostra’l!\nHi ha persones que sentim que un cantó del nostre cos és millor que un altre. No tinguem por, doncs, d’ensenyar-lo a la càmera!\nFem del moviment el nostre aliat!\nDe vegades, les millors fotografies són aquelles que immobilitzen un moviment. Seria una manera de posar sense estar quiet, i treu de nosaltres la màxima naturalitat.\nAlia’t amb el fons de les fotografies!\nEl paisatge forma part del tot i, com hem dit, estem buscant la bellesa en el tot. Per tant, és una boníssima opció entremesclar-nos amb el fons de les fotografies per a fer que el tot sigui perfecte.\nEspero que aquests consells et serveixin per convertir-te en una model segura i que controli la fotografia. I recorda que l’objectiu final és immobilitzar una realitat, per tant, la seguretat és la clau!


Carbó actiu en pols | El Rebost\nInici / Botiga / Higiene / Higiene personal facial / Carbó actiu en pols\nCarbó actiu en pols\nPols blanquejadora de dents amb Carbó Activat i Menta Piperita.\nSense fluor, ni altres productes tòxics. Vegà i sostenible. Per a dents netes i súper blanques.\nPot gran de 25 gr. per a aproximadament 80 aplicacions.\nIngredients: carbó vegetal activat de coco, bicarbonat, arrel de lliri i oli essencial de menta peperita.\nINCI: Charcoal Powder, Bicarbonat de Sodi, iris florentina root, Limonene i Linalool (originat a l'oli essencial).\nRaspallar durant set dies al matí i a la nit amb la pols súper blanquejadora. Mullar el raspall, agafar una mica de pols blanquejadora i raspallar les dents durant 2 minuts amb moviments circulars suaus, mentre mantens els llavis tancats. Deixar actuar uns 2 minuts més i després escopir amb cura i esbandir la boca amb abundant aigua.\nDesprés d'aquests set dies, raspallar les teves dents cada dia durant almenys vint-i-un dies amb la nostra pasta de dents amb carbó activat i com a manteniment raspallar una vegada a la setmana amb la pols súper blanquejadora.\nPrecaucions: Pel fet que es tracta d'una pols negra molt fina, s'aconsella anar amb compte quan s'obri la capseta. Es recomana no utilitzar roba clara quan s'usi el producte, per a evitar possibles taques.\nLa nostra pols blanquejadora de dents amb carbó activat no s'empassa. Però en cas d'empassar-se, és completament inofensiu. Els nostres productes només contenen ingredients 100% naturals que són bons per a tu i per al medi ambient.\nSigueu els primers a ressenyar “Carbó actiu en pols” Cancel·la les respostes\nOli vegetal ecològic de jojoba 50ml\n7,75 € / ud Afegeix


Grup d’Estudi i Protecció del Ecosistemes Catalans-Ecologistes de Catalunya (GEPEC-EdC) – Obrador del Tercer Sector Ambiental de Catalunya\nGrup d’Estudi i Protecció del Ecosistemes Catalans-Ecologistes de Catalunya (GEPEC-EdC)\nIniciGrup d’Estudi i Protecció del...\nA tot. Darrerament hem intentat incloure persones amb discapacitats, exclosos socials, gent gran i nens. El col·lectiu amb el que encara no hem treballat específicament són les persones immigrades. En la resta poc o molt sí.\nAv. Prat de la Riba, 18, 2n\n43201 Reus , Baix Camp (España)\nPersona de contacte: Andreu Escolà i Llevat\nTelèfon: 97 733 11 42 / 675 384 707\nAdreça web: http://www.gepec.cat\nEstudiar i promocionar la natura i la qualitat de l’entorn.\nTerres de l’Ebre i Camp de Tarragona tot i que legalment podem treballar arreu d’Europa\n– L’Agenda del GEPEC. Formació i informació.\n– Defensa ambiental.\n– Gestió espai natural de Torredembarra, Creixell i Roda de Berà.\n– Xarxa de Reserves Naturals\n– Acords pel Territori: Custòdia del Territori.\n– Escoles de naturalistes ‘El Gaig Blau’ i ‘Lo Caro’. Educació ambiental a Cambrils i Roquetes, respectivament.\n– Arbres de paper: Educació ambiental.\n– Estudi i conservació de fauna.\n– Natura per a tothom. Accessibilitat de la natura per a col·lectius amb risc d’exclusió.\n– Federació Ecologistes de Catalunya\nExtremadament variada: – manteniment de xarxes socials, – conducció de visites guiades, – accions formatives o de l’escola de naturalistes, – assessors científics i tècnics, – neteges, – repoblacions, – seguiments de fauna, flora i ecosistemes, – cerca d’informació, – coordinació de projectes, – col·laboració en la creació de material audiovisual i didàctic, – gestió administrativa de l’entitat, – apadrinament de finques en custòdia, etc.\nPermanent, Habitual, Puntual\n– Sensibilització de la població sobre la importància d’interioritzar i posar en marxa hàbits de consum responsable (accions de reducció, reciclatge i reutilització de residus, consum responsable, etc.),\n– El·laboració de material educatiu i de difusió ambiental,


DOS OCELLS AMB UN PUNT DE DIFICULTAT ENS POSEN A PROVA PER ACABAR EL 1r TRIMESTRE!! | Escola Lola Anglada\nEstimats jugadors cercadors d’ocells amagats, arribem al final del primer trimestre. Ja hem cercat i trobat, o no, 14 ocells amagats, hem utilitzat les guies, hem fet una sessió teòrica i una observació al camp… arriba el moment de posar un punt de dificultat a la cerca dels ocells i aquesta setmana se’ns amaguen dos ocells que poden portar a confusió. Vinga a desentelar els prismàtics (o netejar la pantalla de l’ordinador) i treure la pols a la guia de camp!\nJA SÉ QUE EM FAIG PESAT PERÒ…Us torno a recordar que els nois i noies del grup B i C que encara no ho heu fet, heu de copiar les observacions al vostre quadern de camp (pàgina 23) i també fer el dibuix d’una de les espècies observades, fer-li una fotografia i enviar-me-la. Recordeu que heu de fer la fotografia en horitzontal i evitant que a sobre del full hi hagi ombres! Espero els vostres dibuixos amb la il·lusió d’un nen petit… perquè els vostres dibuixos sempre em sorprenen!\nAquesta setmana us ensenyo el bonic colom roquer que ha fet en Pol Rego del grup CSC!\nAnem a veure com ha anat la cerca dels ocells amagats d’aquesta setmana! Altra volta molt bé!… sou uns ornitòlegs molt espavilats… els qui jugueu!\nL’ocell amagat nº 13 és la bonica cadernera europea. Ocell de la família del fringíl·lids, com el pinsà, el verdum, el gafarró que força sovint veiem al pati de l’escola. I com molt bé alguns m’heu explicat en els vostres correus, el seu nom científic és Carduelis carduelis… fent referència a la seva alimentació amb llavors dels cards, que és una planta punxosa i que fa una flor ovalada i plena de llavors com si fossin pipes. Recordeu que la cadernera és un ocell granívor (menja gra) i és per això que té un bec cònic però molt afilat i així poder extreure les llavors del card!\nL’ocell amagat nº 14 és el “cosí fort” de les mallerengues, i és la mallerenga carbonera. Alguns jugadors heu comentat que us ha despistat el color groc apagat de la panxa. Teniu raó… les guies d’identificació són dibuixos i els dibuixants les dibuixen quan tenen els colors esplèndids… però els ocells, un cop l’any (generalment un cop feta la cria) canvien totalment les plomes del cos perquè es fan malbé; es desgasten pel vol i pel fregament amb l’aire, quan es mouen entre branques o neden, o, segur que tots heu vist ocells que es protegeixen del vent que porta sorra i impacta al cos dels ocells… sort en tenen de les plomes. No us ha passat mai a vosaltres quan heu anat a la platja en un dia de vent, que la sorra quan impacta al vostre cos és molesta i fa una mica de mal?. Doncs penseu que això els ocells ho eviten gràcies a la protecció de les plomes… i això produeix un fort desgast. També heu de pensar que no canvien totes les plomes de cop i ho fan per part. Doncs és molt possible que aquesta mallerenga carbonera estigui canviant el plomatge de la panxa i això fa que el color groc estigui molt esmorteït!\nPer la propera setmana ja us he dit que pugem un (només un eh!) graó en la dificultat, sobretot perquè us podeu refiar i errar el nom.\nL’ocell amagat nº 15 és una espècie al·lòctona però atenció, és una espècie amb un subtil dimorfisme sexual … que es veu molt bé a la fotografia!\nL’espècie nº 16 és una espècie que ara no podem veure de cap de les maneres. Ara són a Àfrica i no tornaran aquí fins a la primavera… on vindran a criar… però no us refieu. La fotografia mostra dos individus que estan arrapats a una paret i deixen veure molt clarament un tret diagnòstic que dona nom a l’ocell en català. Ja sabeu que si us espavileu a escriure i no encerteu el nom… normalment dono una altra pista! Vinga, afanyeu-vos a escriure!\nTots dos ocells amagats els hem vist al pati… però no són freqüents!\nAquest període, va d’avui mateix dia 14 fins al 20 de desembre! No ho deixeu per darrera hora!


Arriba l’elecció de les regines de festes Puríssima Xiqueta 2013 « Infobenissa\nArriba l’elecció de les regines de festes Puríssima Xiqueta 2013\n1 de setembre de 2012 No hi ha comentaris\nBenissa es vestirà de gala dissabte que ve, dia 8 de setembre, amb motiu de la celebració de l’acte d’elecció de les regines de les Festes Patronals 2013, acte que tindrà lloc a la glorieta Dolors Piera i que començarà a les 22.30h. Per a això la Comissió de Festes de la Puríssima Xiqueta 2013, porta setmanes preparant i organitzant l’acte, perquè siga del gust de tot el poble de Benissa i visitants que vulguen conèixer “in situ” les que seran les que durant les pròximes festes patronals de Benissa ostenten els càrrecs de regines.\nL’acte s’iniciarà amb les festeres infantils, nascudes l’any 2005. D’un total de 9 xiquetes de la comissió infantil, 5 d’elles dipositaran en l’urna la seua possibilitat de ser nomenades com a regina infantil de festes 2013. Andrea López Pineda, regina infantil del 2012 serà l’encarregada de triar la papereta a l’atzar.\nLa segona part de l’acte, serà la que designarà la futura regina de les festes 2013 a Benissa, elecció a la qual concorren 12 joves benisseres de les 26 que formen part de la Comissió, nascudes totes elles l’any 1995. La regina de l’any 2012, María Serra Juan, serà l’encarregada de triar el bitllet amb el nom de l’afortunada, a l’atzar. L’acte serà presentat, durant la primera part, pels xiquets Maite Santacreu i Aitana Argudo, i durant la segona part, per Ana Maria Noguera i Toni Lorente. El disseny de l’escenari és a càrrec de la Comissió de Festes, dissenyat per Toni Moreno, pare d’un fester infantil. Només podem avançar, que serà un disseny impactant que recrearà una part de l’interior de l’Església Parroquial de la Puríssima Xiqueta.\nCom a novetat principal en aquesta edició cal destacar que l’assistència a la gala serà gratuïta. Comentar també que en el descans entre les corresponents eleccions de les regines del 1995 i 2005 es realitzarà el sorteig de la rifa d’un sopar per a dues persones al Restaurant Bon Gust de Benissa.\nDes de la Comissió de Festes 2013 de Benissa, han anunciat que estan posant tot el seu interés i esforç perquè aquesta nit màgica, plena de sorpreses i emocions, siga del gust de tots i es puga conèixer el nom de les protagonistes de les festes. La Comissió convida a participar i gaudir d’aquesta nit a tots els veïns i visitants.


Un alt funcionari de l'Ajuntament va decidir tot sol prohibir els àpats populars al carrer\nSergi Casado Ciutat dijous, 13 d'agost de 2015\nEs creurien si tot l'enrenou provocat per la suspensió dels àpats populars a la via pública a TGN els va originar un alt funcionari de l'Ajuntament amb les seves decisions unilaterals?\nEl decret exprés del 24 de juliol ja els va tornar a permetre, però es va aprovar només unes hores després que les tres federacions veïnals de Tarragona van amenaçar que ho denunciarien públicament\nI es creurien també que el decret exprés que va aprovar el consistori el 24 de juliol va ser l'única manera d'apagar els múltiples focs que havia encès aquest mateix alt funcionari en les setmanes anteriors?\nCartell de la festa major de Ferran, amb la sardinada popular del dia 14 com a acte principal.\nUna imatge d'una sardinada a Ferran. / foto: AV Ferran\nDoncs, sí. I tot té el seu origen en la sardinada popular que organitza l'AV del barri de Ferran, a Llevant, el divendres 14 d'agost, dins dels actes de la seva festa major.\nLa suspensió d'una paella a Torreforta\nFarà cosa d'un mes, aproximadament, la Federacio d'Associació de Veïns de Tarragona (FAVT), que aglutina gran part dels barris de Ponent, va alertar els veïns de Ferran que havien estat tenint molts problemes amb l'alt funcionari de l'Ajuntament en qüestió a l'hora de celebrar menjars al carrer, i que fins i tot els havia denegat el permís per fer una paella popular a Torreforta.\nAl cap d'uns dies, l'AV de Ferran es va assabentar que l'esmentat personatge, ex cap de la Guàrdia Urbana, també els havia prohibit la sardinada, l'acte central de la festa major, i que se celebra des de fa trenta anys. Fonts de l'AV de Ferran han explicat al Circ que van presentar la mateixa documentació que cada any, amb un informe detallat amb totes les activitats que es duen a terme. Des de Ferran, a més, han explicat al Circ que fins i tot havien rebut el vistiplau de la pròpia Guàrdia Urbana.\nL'alt funcionari tarragoní, actualment al departament de Domini Públic, i en definitiva, de l'àrea de Mobilitat, no només es va carregar la sardinada de manera unilateral, sinó que fins i tot havia restringit l'horari per celebrar la disco mòbil.\nDecret 'exprés' per apagar el foc\nL'AV de Ferran va reunir les tres federacions veïnals de la ciutat per sumar esforços i combatre les males praxis d'aquest alt funcionari que "aplica la llei depenent del peu amb què s'ha llevat", segons han explicat amb ironia al Circ fonts de l'AV d'aquest petit barri de TGN. Molt probablement, el més petit, però "amb sentiment de poble, perquè fa 62 anys ho érem", detallen des de Ferran.\nLes federacions veïnals estaven disposades a donar guerra, tant per Sant Magí com per Santa Tecla, i davant l'incendi que ja s'havia declarat, el passat 24 de juliol, al matí, just l'endemà que les tres federacions de veïns van unir forces, es va 'cuinar' un decret 'exprés' dins de l'Ajuntament de TGN que anul.lava la censura que havia anat aplicant aquest alt funcionari.\nL'Ajuntament de Tarragona ha evitat fer declaracions.\nMor l'històric líder veïnal de TGN Jaume Artero