La Plataforma Ambulància 24 Hores convoca una assemblea a Alcanar | Diari de Tarragona\nLa Plataforma Ambulància 24 Hores convoca una assemblea a Alcanar\nLa reunió se celebrarà aquest mes d'abril, estarà oberta als partits polítics, entitats i veïns. La Plataforma reclama que es matingui el servei d'ambulància tot el dia a Alcanar\n06/04/2015 09:26 | Actualizado a 22/05/2017 23:27\nUn dels membres de la Plataforma fent declaracions a la televisió davant de l'ambulància. Foto: Cedida\nEls punts que explicarà la Plataforma en aquesta assemblea seran la situació actual del servei d’ambulància 24 hores a Alcanar, informarà sobre el moment en què es troba la fase del nou concurs i la possibilitat d’aturar el procés de mobilitzacions.\nAquesta última decisió es produiria després de les manifestacions del delegat territorial del Govern de la Generalitat, Xavier Pallarès, i el regidor de CiU d’Alcanar, Ivan Romeu, als mitjans de comunicació.\nPallarès i Romeu afirmen que «tenim i tindrem el servei d’ambulància 24 hores, a part d’altres millores». Segons el portaveu de la Plataforma, Jordi Bort, «tornem a donar un vot de confiança, tal com ja vam fer al desembre. Nosaltres ens agafem a la paraula del delegat del Govern i estem impacients per saber quantes millores ens vindran. Si ja tenim això assegurat, actuarem en conseqüència».\nTot i aquestes afirmacions, el membre de la Plataforma Ramon Esteller recorda que «a la fase d’adjudicació només tenim 12 hores d’ambulància a Alcanar».\nDe fet, el director de Salut a les Terres de l’Ebre, Albert Gómez, ha estat menys contundent al programa Vespre de TVE-Catalunya i s’ha limitat a dir que «la responsabilitat de l’atenció sanitària és del 112 i l’ambulància és una part, però no la més important».\nEls membres de la Plataforma s’han mostrat molestos per les insinuacions d’Ivan Romeu quan diu «no m’agradaria que la gent de la Plataforma o el seu entorn participés en grups polítics, perquè entendria que alguna cosa se’ns escapa des del punt de vista polític».\nEn aquest sentit, Ramon Esteller respon al Diari que «hi ha diferents colors polítics dins de la Plataforma, l’únic que ens uneix és que som (en majúscules) canareus i volem el millor per al nostre poble: Alcanar»\nCompromís de Pallarès\nPer al delegat territorial del Govern de la Generalitat, Xavier Pallarès, «Alcanar té i tindrà servei d’ambulància les 24 hores; a més, hi haurà un reforç a les Cases durant l’estiu, que és quan hi ha més gent. La novetat més important serà la posada en marxa d’una ambulància medicalitzada per la N-340 que atendrà aquells casos que requereixen una intervenció molt més ràpida, com un ictus o un infart».\nSegons el regidor de CiU d’Alcanar, Ivan Romeu, a l’oposició, «aquest compromís de Pallarès és resultat de les accions que fem des del nostre grup polític per a defensar el servei d’ambulància les 24 hores».\nRomeu creu que «hem d’estar contents per aquest anunci del delegat del Govern a les Terres de l’Ebre», però també matisa «si no es complís, el nostre grup municipal emprendria les accions necessàries per a fer-lo efectiu».


Curs Creixement Personal Seshat Formació Maresme\nAmb aquesta formació, orientada al desenvolupament personal i professional, Seshat Formació marca un cami en el qual preval el factor humà. Ja que cada persona ha d’aportar les seves millors qualitats professionals i personals tant a l’organització professional a la qual pertany com en la seva vida personal.\nA través d’aquests cursos aconseguiràs augmentar el compromís, iniciativa, ambició i motivació dels treballadors I millorar la teva relació amb el teu entorn. Ja que tot el que aprenguis en el curs el podràs aplicar en tots els àmbits de la teva vida tant laboral com personal.\nEl creixement personal és una necessitat inherent de l’individu i per tant treballar-ho facilita la millora de les organitzacions, i és fruit d’un plantejament que comprèn els aspectes que una persona enriqueix o millora amb vista a aconseguir els objectius tant a l’organització professional com en la seva vida personal.\nSeshat formació ofereix una capacitació a mesura, adequant la formació a les necessitats de cada persone tant en temaris com en horaris. Ja que utilitzem una metodologia adequada per a cada circunstancia.\nDes Seshat Formació ens enfoquem cap a empreses que volen millorar fent créixer els seus trbajadores. I també ens efocamos a persones que volen millorar. Perquè el que ens importa és el teu creixement personal.


La investigadora de Sociologia Empar Aguado, Premi de Divulgació Feminista Carmen de Burgos | Tribuna Feminista\nEmpar Aguado, professora del Departament de Sociologia i Antropologia Social de la Universitat de València, ha estat distingida amb el Premi de Divulgació Feminista Carmen de Burgos per un article sobre segregació horitzontal en dones estibadores portuàries. Aquest guardó que arriba a la vint-i-cinquena edició el convoca l’Asociación de Estudios Históricos de la Mujer (AEHM) de la Universitat de Màlaga i en edicions anteriors s’ha lliurat a dones investigadores, escriptores, periodistes i científiques com Rosa Cobo, Anna Freixas, Eulalia Pérez, Flora de Pablo o Soledad Gallego-Díaz, entre d’altres.\nEn la seua edició de 2018, el premi distingeix articles publicats en periòdics i revistes de caire divulgatiu, en format paper o electrònic, que s’hagen publicat l’any 2017 i té una dotació de 2.000 euros. Es lliurarà el pròxim 8 de març a la Universitat de Màlaga en companyia del Premi d’Investigació Feminista Victoria Kent de la institució acadèmica andalusa.\nLa recerca d’Empar Aguado, Mujeres en mundo de Hombres. Las estibadoras portuarias, es va publicar en Revista de Estudios y Cultura, en un especial del 8 de març de 2017, i exposa la situació d’un col·lectiu femení com les estibadores, en una professió masculinitzada, a través de l’estudi del cas del port de València, segon de l’Estat Espanyol i primer del Mediterrani en moviment de contenidors.\n“La participació de la força laboral de les dones en la professió és molt variable als ports espanyols, i també als europeus. Oscil·la entre la nul·la presencia en ports com el d’Algesires fins a nivells que ronden el 10%, como ocorre al Port de València”, indica Empar Aguado al seu treball. A més, l’article fa incís al desafiament que suposa per a les noves treballadores “la pressió, l’observació i el qüestionament de les seues competències” per part dels companys de treball, fet que les força “constantment” a haver de demostrar la seua vàlua per a poder ser reconegudes.\nLa disponibilitat horària que es demanda en la professió “és un element de greuge per a les persones amb responsabilitats familiars, un fet especialment rellevant sobretot quan la naturalització de les cures es materialitza majorment en les dones”, apunta la investigadora de la Universitat. En aquest sentit, la jornada de treball de sis hores a València comporta la possibilitat d’un doblatge voluntari, al qual els homes solen tindre major predisposició que les dones, “en ser majorment elles les que atenen les obligacions de la cura. Aquest fet repercutirà en el cobrament d’una nòmina inferior”. No obstant, l’article guardonat al Premi de Divulgació Feminista Carmen de Burgos 2018 destaca un percentatge creixent de dones com a sustentadores econòmiques principals de la unitat familiar.\nEmpar Aguado-Bloise és doctora, professora i investigadora del Departament de Sociologia i Antropologia Social de la Universitat de València. Pertany a l’Institut Universitari d’Estudis de la Dona (UV), el Consell de l’Institut d’Estudis del Treball de la Universitat Autònoma de Barcelona i la Comissió d’Igualtat de la Facultat de Ciències Socials de la UV. La seua línia de recerca és sobre els estudis de la Sociologia del Treball, el Gènere i l’Economia Feminista.\nEmpar Aguado ha publicat en revistes professionals com Cuaderno de Relaciones Laborales, Arxius de Ciències Socials, Trabajo, Lan harremanak o Quaderns de Ciències Socials. Ha realitzat estàncies d’investigació en el Centre d’Estudis Sociològics sobre la Vida Quotidiana i el Treball (QUIT) de la Universitat Autònoma de Barcelona (UAB), el Social and Business Research Laboratory (SBRLab) de la Universitat Rovira i Virgili (URV) i el European Work and Employment Research Centre (EWERC) de la Universitat de Manchester. A més, ha participat en diferents projectes d’investigació nacionals i internacionals. Actualment forma part del projecte Mujeres en mundo de Hombres, finançat pel Ministeri d’Economia i Competitivitat i dins del qual l’any passat la Facultat de Ciències Socials de la Universitat de València va organitzar la III Jornada Igualtat i Organitzacions.\nTEMAS RECIENTESDos ertzainas galardonadas con las II Distinciones nacionales a mujeres policía\nTEMAS ANTERIORESMovimiento feminista: ¿Unidad por encima de todo?\nEl juguete que triunfa esta Navidad para formar amas de casa modélicas\nEn Valencia las víctimas de violencia sobre la mujer contarán con asistencia gratuita de procuradores


Festes Majors: On anar aquest cap de setmana - Diari de Girona\nlaia bodro | girona 17.07.2019 | 12:50\nL'estiu és sinònim de Festes Majors, els pobles i ciutats s'omplen de música, activitats i fires que fan sortir a la gent al carrer i oblidar-se dels problemes per a passar una bona estona.\nSi ets dels que esperen l'estiu només per les festes majors, no et perdis la llista de poblacions que estan de Festa Major aquesta setmana! Tal com deien Els Pets en el seu èxit estiuenc Munta't-ho bé, «Si cada nit donem quatre passes, podem anar de festa Major!».\nSi vols més informació sobre les millors festes majors de la Costa Brava, no et perdis la selecció que hem fet al nostre especial.\nAmb motiu de Santa Cristina, la població selvatana celebra la festa major, amb activitats des del 13 fins al 27 de juliol. Els dies de festa grossa son el 24 (Santa Cristina) i el 25, amb processó, ball, sardanes i havaneres. Aquest dissabte hi haurà la trobada de gegants a dos quarts de 6 de la tarda, sardanes amb la Jovenívola de Sabadell i concert amb la Freaky Sound Factory.\nA pocs minuts de Girona trobem una festa major divertida i amb activitats per a tothom. Els més petits podran gaudir amb festa de l'escuma o concert d'El Pop Petit, els més joves, amb el torneig del FIFA, el correbars o els concerts de FOK o Hotel Cochambre; i els més grans, amb el concert i ball de l'Orquestra Montecarlo.\nAquesta població Alt empordanesa celebra la seva festa major per Santa Carme. Divendres, amb l'obertura de les exposicions de Festa Major, s'inaugura la Festa, que portarà a l'Era de l'Obra a Miquel del Roig, Germà Negre,, la Principal de la Bisbal i Son d'havana, entre altres. Tampoc faltaran les sardanes, la festa de l'escuma i animació infantil.\nEl cap de setmana més proper a Santa Cristina porta a la localitat baix empordanesa moltíssimes activitats i concerts. Les associacions del poble son les encarregades de dur a terme la majoria d'actes, en les que poden participar gent de totes les edats. Enguany, el pregó anirà a càrrec d'Isona Passola, presidenta de l'acadèmia de Cinema Català, que donarà el tret de sortida a sis dies de festa ininterrompuda. Un dels plats forts arriba el divendres, amb el concert de grup local Bipolar i l'Orquestra Di-Versiones. Una altra de les cites imperdibles és la trobada castellera el dissabte.\nTambé a tocar de Girona, Sant Gregori celebra una festa major molt local, però no per això petita. El divendres inicien la festa amb el Sopar de Germanor i l'elecció de la Pubilla i l'Hereu de Sant Gregori, seguit de ball i concert. També hi haurà una festa Holi, el tradicional partit entre Solters i Casats i dissabte a la nit, concert amb els reis de les festes Majors: Orquestra Di-Versiones.\nA més d'aquestes poblacions, també estan de festa Major Albons, Armentera, Ullà i Vilaür.


L'OMS recomana que el retorn a l'escola no sigui totalment presencial - Poble Andorrà\nL’OMS recomana que el retorn a l’escola no sigui totalment presencial\nLa tornada a escola podrà considerar-se segura si es realitza en un context en el qual la transmissió local del coronavirus sigui “baixa”, ha indicat aquest dimecres l’Organització Mundial de la Salut. “El més important per a tornar al col·legi és que la malaltia es redueixi en la comunitat. Si la transmissió és baixa en la comunitat, si la vigilància epidemiològica, el rastreig de contactes i la sanitat són bons, llavors les escoles poden reobrir”, ha dit el director del Departament d’Emergències Sanitàries de l’OMS, Mike Ryan. Andorra compleix tots els requisits, excepte el primer, ja que la transmissió és alta i ha fet que diferents països demanin quarantena per als ciutadans provinents del Principat.\nEn un diàleg amb internautes a través de les xarxes socials, també davant les nombroses preguntes de si caldria fer que tots els nens passin un test de coronavirus, Ryan ha indicat que tal mesura “no és central” en l’estratègia per a detenir la circulació del virus. “Es pot fer que tots els nens es facin la prova, però si el test dóna negatiu, això no significa que aquesta mateixa persona no pugui ser positiva alguns dies després, especialment si ha estat exposada al virus recentment”, ha explicat.\nPer això, el responsable en l’OMS ha opinat que “la tornada a escola en contextos de transmissió intensa (del virus) en la comunitat és molt difícil” i ha agregat que fins i tot en els llocs amb relativament pocs casos “es requereix precaució”. Ryan ha celebrat les idees d’alguns països davant el començament de l’any escolar per a prevenir la circulació del coronavirus en els centres docents. Entre elles, fer que una part de l’aprenentatge sigui presencial i una altra virtual, escortar als nens a les aules i no permetre’ls que circulin pel col·legi o escalonar els horaris d’entrada i sortida.\nAltres exemples esmentats per Ryan han estat la reducció del nombre de professors presents en el col·legi el mateix dia, la separació de les taules de treball i, en els casos en què això no sigui possible, l’ús de màscara. Ha destacat també la importància que s’insisteixi en la rentada de mans, que es posin més punts d’aigua per a aquest fi i de mantenir una vigilància per a detectar casos sospitosos a les escoles.\nLa primera vacuna fiable es preveu que arribi al novembre a l'UE i Andorra\nI que diuen els drets humans?


Sexisme. Detecta’l. Posa-li nom. Atura’l.\nshqip Armenian Azerbaijani български català hrvatski Nederlands English Eesti suomi français Georgian Deutsch Ελληνικά magyar italiano norsk português română čeština русский русский Српски Slovenčina español svenska Türkçe українська\nshqip Armenian Azerbaijani български català hrvatski Nederlands English français Georgian Deutsch Ελληνικά magyar italiano norsk português română čeština русский Српски Slovenčina español svenska Türkçe українська\nEl sexisme és qualsevol expressió (un acte, una paraula, una imatge, un gest) basada en la idea que algunes persones, sovint les dones, són inferiors pel fet de pertànyer a un sexe en concret.\nEl sexisme és nociu.\nCrea un sentiment d’inutilitat i comporta autocensura,\nl’adopció d’estratègies d’autoprotecció, canvis d’humor,\ni deteriorament de la salut de la persona.\nEl sexisme és l’origen de la desigualtat de gènere.\nAfecta a les dones i a les nenes de manera desproporcionada.\nEl sexisme està present en totes les àrees de la nostra vida\nEl 63% de les dones periodistes han patit abusos verbals\nLes dones passen gairebé el doble de temps que els homes en tasques domèstiques no remunerades (països de l’OCDE)\nEl 80% de les dones afirmen haver-se trobat en situacions de ‘mansplaining’ (explicació masculina condescendent) i ‘manterrupting’ (interrupció masculina condescendent) a la feina\nEl 75% de les fonts d’informació i dels protagonistes de les notícies són homes\nAl Regne Unit, el 66% de les nenes enquestades entre 16 i 18 anys han viscut o han sigut testimoni de llenguatge sexista a l’escola\nEl 59% de les dones a Amsterdam declaren haver patit assetjament al carrer\nA França, el 50% de les dones joves enquestades ha patit recentment una injustícia o algun tipus d'humiliació pel fet de ser dones\nA Sèrbia, estudis indiquen que al 76% de les dones en el sector de negocis no se les pren seriosament\nDe vegades, la violència\ncomença amb una broma\nEls actes individuals de sexisme poden semblar inofensius, però creen un clima d’intimidació, por i inseguretat. Tot això contribueix a l’acceptació de la violència, especialment contra les dones i les nenes.\nÉs per això que el Consell d’Europa ha decidit\nactuar a través de l’adopció de la Recomanació\nper a prevenir i combatre el sexisme.\nEl sexisme afecta majoritàriament a les dones.\nTambé pot afectar els homes i els nens quan\nel seu comportament no és conforme als rols\nde gènere estereotipats.\nEl sexisme pot tenir un impacte més nociu per a algunes dones i alguns homes degut a l’origin ètnic, edat, discapacitat, origen social, religió, identitat de gènere, orientació sexual o altres factors.\nAlguns grups de dones són especialment vulnerables al sexisme, per exemple, dones joves, representants polítics, periodistes o figures públiques\nde les dones electes en parlaments han estat objecte d’atacs sexistes en els xarxes socials.\nDetecta’l. Posa-li nom. Atura’l.\nLlenguatge i comunicació Mitjans de comunicació, internet i xarxes socials Lloc de Treball Sector públic Justícia Educació Cultura i esport Àmbit privat\nExemples de sexisme en la llengua i la comunicació:\nL’ús genèric del gènere masculí del locutor (“ell” per a referir-se a una persona no específica). La portada d’una publicació on només hi apareixen homes. Anomenar una dona amb el terme masculí de la seva professió. Una campanya de comunicació que inclou imatges de nus injustificats. Un anunci publicitari on un home li ensenya a una dona com fer servir una rentadora.\nPer què hem d’actuar?\nEl llenguatge i la comunicació són importants perquè fan que la gent sigui visible o invisible i que es reconegui o es menyspreï la seva contribució a la societat. El llenguatge dóna forma al nostre pensament, i la nostra manera de pensar influencia les nostres accions. El llenguatge discriminatori o que no té en compte la perspectiva de gènere reforça les actituds i els comportaments sexistes.\nUtilitzar el femení i el masculí quan t’adrecis a un públic mixt. Assegurar-se d’utilitzar llenguatge i imatges que incorporin la perspectiva de gènere. Produir manuals de comunicació per a diferents públics que incorporin la perspectiva de gènere. Promoure la recerca en aquest àmbit.\nMitjans de comunicació, internet i xarxes socials\nExemples de sexisme als mitjans de comunicació:\nMostrar imatges sexualitzades de dones als mitjans de comunicació. Un programa de televisió on només hi participin homes. Informació sobre violència contra les dones on es culpabilitza la víctima. Periodistes (sobretot dones) que reben comentaris en els xarxes socials sobre la seva aparença en lloc de sobre els temes dels quals informen. Aplicacions d’internet que envien anuncis d’ofertes de feina només a homes perquè els algoritmes han estat creats de manera discriminatòria.\nEls infants estan constantment exposats al missatges sexistes provinents dels medis de comunicació i per tant els influencien. Aquest tipus de missatges limiten les seves opcions en la vida. Promouen la idea que els homes posseeixen els coneixements i el poder i que les dones són objectes i per tant es pot comentar la seva aparença obertament. El sexisme en línia fa que les dones quedin excloses dels espais digitals. El sexisme en línia pot causar molt mal. Maltractar o riure’s d’algú en línia crea una traça digital permanent que es pot propagar i que costa molt d’esborrar.\nImplementar legislació sobre igualtat de gènere pels els mitjans de comunicació. Formar professionals dels mitjans de comunicació en temes d’igualtat de gènere. Assegurar-se que les dones i els homes apareixen representats en els mitjans de comunicació de manera paritària, i amb rols diversos i no estereotipats. Promoure publicitat que trenqui amb els esterotips de gènere o que sensibilitzi sobre els estereotips en lloc de reforçar-los. Oferir formacions d’alfabetització digital sobretot per a gent jove i infants. Definir el sexisme en l’àmbit legal i criminalitzar el discurs d’odi sexiste (en línia). Introduir serveis especialitzats que assessorin sobre la gestió del sexisme en línia.\nExemples de sexisme al lloc de treball:\nL’exclusió de possibles oportunitats professionals de forma sistemàtica (encara que sense un caràcter oficial) de dones pel fet de ser mares. En reunions, ignorar les dones, apropiar-se de les seves contribucions o silenciar-les. Afavorir un home en lloc d’una dona per una posició directiva, en atribuir-li a la dona una manca d’autoritat natural. Comentaris injustificats sobre l’aparença física o la manera de vestir (que menyspreen les dones com a professionals). Comentaris despectius envers homes que ocupen rols de cuidadors. “Mansplaining” (explicacions masculines condescendents)\nEl sexisme en l’espai laboral afecta l’eficiència de les víctimes i el seu sentiment de pertinença. Silenciant a través del sexisme, es deixen perdre idees o talents o no se n’aprofita el màxim potencial. Els comentaris denigrants creen una atmosfera opressiva i d’intimidació per la víctima i poden generar violència o assetjament. Les víctimes poden presentar alts nivells d’ansietat, ser més propenses a arravataments o depressió. De manera general, el sexisme comporta salaris més baixos i menys oportunitats per a qui s’hi enfronta.\nAdopció i implementació de codis de conducta que defineixin el comportament sexista i promoure’n la prevenció a través de formacions. Establir mecanismes de denúncia, mesures disciplinàries i serveis de suport. Declaracions i actes de compromís d’actuació davant del sexisme per part de la direcció.\nExemples de sexisme en el sector públic:\nComentaris de caràcter sexual o comentaris sobre l’aparença de representants polítics (sobretot de les dones) o sobre la seva situació familiar, incloent-hi en els parlaments. Comentaris sobre l’orientació sexual o l’aparença dels usuaris per part de funcionaris del servei públic. Representacions sexistes o publicació d’imatges de dones despullades en espais públics de treball (com ara sales de personal dels hospitals). Comentaris sobre l’aparença de les dones en espais públics, incloent-hi en transports públics.\nEl sector públic té l’obligació de liderar amb l’exemple. El sexisme és molt comú en parlaments però limita les oportunitats i la llibertat de les dones en parlaments, tant si són electes com si es tracta d’altres treballadores. El sexisme perjudica la igualtat d’oportunitats d’accés als serveis públics. El sexisme en l’espai públic limita la llibertat de moviment de les dones. El sexisme pot comportar violència i crea un ambient d’opressió que impedeix que sobretot les dones puguin participar íntegrament de la vida pública.\nFormació de personal. Adopció de codis de conducta, de mecanismes de denúncia, de mesures disciplinàries i de serveis de suport. Implementació de campanyes de sensibilitització, a través de manuals o pòsters que expliquin què és el sexisme en espais públics. Promoció de paritat de gènere en la presa de decisions. Promoció de recerca i col·lecció de dades en aquest àmbit.\nExemples de sexisme en el sistema judicial:\nUn jutge donant a entendre que una víctima de violència sexual “ho volia”. Un professional del dret que comenta l’aparença física d’una companya de feina. Un policia que ignora una denúncia de violència contra les dones o que la trivialitza.\nAquests tipus de comportament poden fer que les víctimes retirin els casos. Creen desconfiança en el sistema judicial. Poden conduir a judicis basats en desinformacions. Menystenen les dones i poden excloure-les de les professions relacionades amb el dret.\nImplementació de polítiques d’accés igualitari a la justícia. Formació de professionals del dret i de les forces policials. Deconstrucció d’esterotips judicials a través de campanyes de sensibilització. Assegurar-se que els professionals del dret basen els seus judicis en fets, en el comportament del perpetrador i en el context del cas i no, per exemple, en com la víctima anava vestida.\nExemples de sexisme en l’educació\nLlibres de text que contenen imatges estereotipades de dones/homes, nens/nenes. L’absència de dones escriptores, o com a figures amb un perfil cultural o històric en els llibres de text. Serveis de consell escolar i d’orientació professional que dissuadeixen l’alumnat d’optar per carreres que no conformen amb els estereotips de gènere. Professors que fan comentaris sobre l’aparença física de l’alumnat. Comentaris sexualitzats envers les nenes. Assetjament (bullying) per part d’alumnes o el professorat a altres alumnes que no conformen amb els estereotips de gènere. La manca de coneixement, de procediments o de reacció per abordar aquests tipus de comportaments sexistes.\nEl contingut de l’educació, així com de l’actitud dels professionals de l’educació té una gran influència en les percepcions i el comportament de l’alumnat. Un clima de sexisme en institucions educatives afecta de manera negativa en els assoliments de l’alumnat. El sexisme en l’educació pot limitar el futur professional individual i altres opcions de vida.\nImplementació de polítiques i legislació en igualtat de gènere en l’educació. Revisió de llibres de text per tal d’assegurar-se que no contenen sexismes i que presenten tant dones com homes de manera no estereotipada. Assegurar-se que les dones estan representades en llibres de texts i programes com a científiques, artistes, atletes, líders, polítiques. Ensenyament de la història de les dones. Assegurar-se que hi ha mecanismes de denúncia. Ensenyament de temes d’igualtat de gènere i d’educació sexual (incloent-hi el consentiment i els límits personals). Formació de professionals de l’educació sobre biaixos inconscients.\nExemples de sexisme en la cultura i el món de l’esport:\nDescriure dones atletes en les notícies en funció del seu rol familiar, en lloc de centrar-se en les seves aptituds i qualitats. Trivialització dels èxits de les dones en l’àmbit de l’esport. Degradació dels homes que practiquen esports considerats “femenins”. Dones amb roba sexy com a “decoració” en esdeveniments culturals o esportius. L’absència d’obres de dones en exposicions d’art. Escassetat de rols rellevants per a dones en el cinema i l’absència virtual de rols per a actrius de més edat. Escassetat de subvencions per a produccions de pel·lícules on les dones tenen un rol principal. Finançament insuficient per l’art fet per dones.\nTant la cultura com l’esport contribueixen a formar actituds. Si les imatges que es donen de dones i d’homes són estereotipades, els estereotips de gènere es reforcen. El fet que, en la majoria de casos, només els homes siguin visibles en aquests àmbits, afecta la manera en què les dones artistes o atletes són vistes, i a més, el ventall de models a seguir pels infants i la gent jove es redueix. Els estereotips de gènere limiten les opcions per les dones i pels homes, per les nenes i els nens de practicar esports que no es consideren “femenins” o “masculins”. Això comporta auto-censura. En ambdós àmbits, el sexisme comporta salaris més baixos i menys oportunitats per aquells qui s’hi enfronten.\nMesures per incentivar l’art creatiu per a les dones i l’incorporació de la perspectiva de gènere en polítiques relacionades amb la cultura i l’esport (beques, exposicions, formacions, provisió d’espais o de tallers). Assegurar-se que la cobertura de notícies sobre dones en l’esport i l’art és millor i incrementa. Adopció de codis de conducta per tal de prevenir el comportament sexista, incloent-hi l’incorporació d’accions disciplinàries en les federacions d’esports. Promoure que esportistes d'elit i líders en l'àmbit cultural es pronunciïn públicament contra el sexisme i participin en campanyes que denunciïn la violència en l’esport i el discurs d’odi sexista.\nExemples de sexisme en l’àmbit privat:\nDones responsables de més tasques no remunerades que els homes (cures, tasques domèstiques), per exemple, quan només la dona ajuda a rentar els plats després d’un sopar amb convidats. Acudits o bromes sexistes entre amics. Oferir de manera sistemàtica joguines “femenines” o “masculines” a les nenes o als nens. Animar als nens a prendre més riscos i a les nenes a ser dòcils i obedients. L’ús d’expressions com ara “córrer com una nena” o “els nens sempre seran nens”.\nLes tasques no remunerades afecten la participació de les dones en el mercat laboral, en la seva independència econòmica i també en la participació en l’esport i en activitats de lleure. Les joguines (per exemple, una mini cuina o un joc de construcció) influeixen en els rols de gènere, però també en opcions futures d’estudi o opcions laborals. Els acudits sexistes poden intimidar i silenciar les persones, i a més trivialitzen els comportaments sexistes.\nMesures de sensibilització i recerca sobre l’impacte i el repartiment de tasques no remunerades entre homes i dones. Mesures per conciliar la vida privada i la vida professional per a tothom. Promoció de joguines que no facin diferències de gènere. Animar als nens, tant com les nenes, a participar en tasques domèstiques. Donar també a les nenes l’espai i la llibertat per jugar, explorar i ser elles mateixes.\nSi vols saber-ne més, llegeix el text sencer de la recomanació:


La convocatòria per gestionar el mercat de Puigmercadal no ha rebut cap oferta - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nLa convocatòria per gestionar el mercat de Puigmercadal no ha rebut cap oferta\nL'Ajuntament estudia fer un nou concurs o rumiar una altra fórmula Diu que en cap cas no el tancarà\ngemma camps | manresa 10.09.2016 | 07:37\nInterior del mercat de Puigmercadal de Manresa, que l´any vinent celebrarà trenta anys arxiu/marta pich\nLa convocatòria per gestionar el mercat de Puigmercadal no ha rebut cap oferta. Dilluns d'aquesta setmana va finalitzar el termini per presentar-les i no n'ha arribat cap. Vist l'èxit, fonts de l'Ajuntament expliquen que el proper pas, ara, serà "valorar si cal fer una nova convocatòria obrint un nou concurs amb unes condicions més favorables als possibles interessats del sector, o bé si ha de rumiar altres possibilitats".\nLes mateixes fonts constaten que "l'Ajuntament té clara la necessitat de mantenir aquest equipament en funcionament, ja que entén que és una peça estratègica en el marc del revifament del Centre Històric" i que, "per tant, en cap cas es planteja la possibilitat de tancar-lo. Ara el que cal és valorar si les condicions ofertes en el concurs eren prou atractives per a la viabilitat econòmica dels possibles interessats, si cal millorar-les i fer nou concurs, o si cal explorar solucions alternatives". Mentrestant continua vigent la pròrroga i els anteriors concessionaris estan gestionant el mercat.\nLa Junta de Govern Local del dia 26 de juliol va aprovar el plec de clàusules administratives reguladores del contracte de gestió del mercat, convocant el procediment obert. Es va publicar el 28 de juliol. El termini per presentar ofertes acabava el dilluns 5 de setembre.\nEl pressupost bàsic de la licitació amb l'IVA inclòs era de 290.687,85 euros i la durada del contracte d'un any, amb el benentès que l'Ajuntament podia aprovar successives pròrrogues per un termini d'un any cadascuna, de manera que el termini màxim del contracte, incloses les pròrrogues, no superés els 4 anys. Quant al valor estimat del contracte, era de 960.951,60 euros sense IVA.\nAconseguir una bona gestió per al Puigmercadal és bàsic per treure'l de l'atzucac en què es troba fa anys. El febrer del 2016, de les 39 parades que pot acollir, dotze estaven tancades. La CUP va presentar una moció per revitalitzar-lo. Al ple es va aprovar una esmena de CDC i ERC que preveu que l'Ajuntament retiri "el cànon de lloguer a aquelles noves parades que vulguin entrar al mercat com a primera mesura per recuperar l'activitat a les parades tancades".\nRenovació o moure'l?\nL'abril passat es va renovar el paviment de la planta baixa del mercat, inaugurat el 1987, de propietat pública, que és el més gran de la ciutat, i que el nou pla general preveu remodelar del tot, si bé, aprofitant el període d'al·legacions, s'ha posat damunt la taula la possibilitat de canviar-lo de lloc.


Appartamenti Ad Ischia Ischia Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVico Dottore Venanzio Marone 19/21, Lacco Ameno, Ischia, Itàlia, 80076 - Veure al mapa\nAppartamenti Ad Ischia, ubicat a Foro D'ischia, Forio d'Ischia, és una destinació popular per a viatgers. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Un ambient ben cuidat i la seva proximitat a Aeroport d'Ischia donen a aquest hotel un encant especial.\nAppartamenti Ad Ischia ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Habitació familiar són només algunes de les comoditats que fan que Appartamenti Ad Ischia sigui diferent dels altres hotels de la ciutat.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara balcó/terrassa, ventilador, aparell de televisió, TV satèl•lit/cable, reproductor de DVD/CD per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Les seves instal.lacions de primera i una situació excelent fan de Appartamenti Ad Ischia la base perfecta per a gaudir de la seva estada a Forio d'Ischia.\nTots els tipus de viatgers (12) Parelles (7) Famílies amb infants petits (1) Famílies amb infants grans (3) Grups (1)


Un terratrèmol causa més de 180 morts a l’Afganistan i al Pakistan | Internacional | EL PAÍS Catalunya\nUn terratrèmol causa més de 180 morts a l’Afganistan i al Pakistan\nEl sisme també s’ha sentit a l’Índia\nAlmenys 154 persones han mort al Pakistan i 31, a l’Afganistan\nKabul / Peshawar 26 OCT 2015 - 16:53\tCET\nDestrosses del terratrèmol a Khyber, Pakistan. WALI KHAN SHINWARI EFE\nUn terratrèmol de magnitud 7,5 en l’escala de Richter ha causat aquest dilluns més un centenar de morts al Pakistan i l’Afganistan. L’epicentre s’ha registrat a la regió Hindu Kush, a l’Afganistan. El sisme també ha sacsejat l’Índia i el Pakistan. Almenys 154 persones han mort al Pakistan, segons fonts del Govern, i 31 a l’Afganistan.\nEl nombre de morts podria augmentar en els propers dies perquè les comunicacions estan tallades a la major part d'Hindu Kush, la regió muntanyenca en la qual s'ha registrat l'epicentre del sisme. En un dels pitjors incidents, almenys 12 nenes han mort en una estampida a la província de Takhar, al nord-est de l'Afganistan, quan miraven d'escapar de l'escola. "Han caigut sota els peus de les seves companyes", ha dit Abdul Razaq Zinda, cap de l'agència de gestió de desastres naturals a l'Afganistan, que ha indicat que el terratrèmol ha causat greus danys a la regió.\nEl sisme s'ha sentit a l'Afganistan, al Pakistan i a l'Índia. Centenars de persones han sortit dels edificis on eren quan la terra ha tremolat sota els seus peus. "Estàvem molt espantats... Hem vist gent sortint dels edificis i ens hem recordat de Déu", ha explicat per telèfon el periodista pakistanès Zubair Khan des de la vall del Swat, al nord-oest de la capital del país, Islamabad. "Era al cotxe, i quan l'he parat, el mateix vehicle es movia com si algú l'estigués empenyent", ha dit.\nL’Institut Geològic dels EUA ha registrat l’epicentre prop de Jarm –al nord-est de l’Afganistan, a 254 quilòmetres de Kabul, la capital– a una profunditat de 213 quilòmetres. Inicialment, l’institut ha xifrat la magnitud del sisme en 7,7, ha passat a 7,6 i, finalment, l’ha fixat en 7,5 a l’escala de Richter. Fa deu anys, un terratrèmol de magnitud 7,6 va causar uns 75.000 morts a l'Afganistan.\nA Peshawar, al nord del Pakistan, almenys 100 persones han resultat ferides. “Han arribat molts més ferits a l’hospital. Molts encara són sota la runa”, ha dit a l’agència France Presse el doctor Muhammad Sadiq, cap del servei d’emergències d’un hospital de la regió. “Hem rebut 50 ferits i d’altres han estat traslladats. Tenen múltiples ferides a causa de l’esfondrament d’edificis”, ha indicat el portaveu de l’Hospital Lady Reading, a Peshawar (Pakistan). El cap de l’hospital provincial de Nangahar (Afganistan) ha xifrat en 55 els ferits a la regió a causa del terratrèmol.\nA la capital de l’Afganistan, Kabul, els edificis s’han mogut violentament, però de moment es desconeix si hi ha danys. Les agències internacionals d’assistència humanitària que treballen al nord del país han indicat que, una hora després d’haver-se registrat el terratrèmol, seguia sense haver-hi cobertura a l’àrea afectada pel sisme.\nEl tremolor s’ha sentit fortament a la capital de l’Índia, Nova Delhi, i també a Islamabad (capital del Pakistan) i a Kabul (capital de l’Afganistan).\nCentenars de persones han sortit dels edificis als carrers de Nova Delhi quan han sentit el terratrèmol, que també s’ha notat a la regió del Caixmir, a l’Himàlaia. El primer ministre de l’Índia, Narendra Modi, ha tuitejat sobre el sisme. En el seu missatge ha assegurat que està resant per la seguretat de tothom.\nAquest terratrèmol ha arribat sis mesos després que el Nepal patís un moviment tel·lúric el 25 d'abril que va deixar més de 9.000 morts i 900.000 cases destrossades juntament amb el terratrèmol de rèplica registrat un mes després.


CHA critica que Wert s’oposi a assumir el mandat europeu sobre la protecció de llengües - La Franja\nCHA critica que Wert s’oposi a assumir el mandat europeu sobre la protecció de llengües\nCHA critica que Wert se oponga a asumir el mandato europeo sobre la protección de lenguas / CHA critica que Wert s’oposi a assumir el mandat europeu sobre la protecció de llengües / CHA cretica que Wert s’opose á asumir o mandato europeyo sobre a protezión de luengas | Aragón en Europa.\nMiguel Martínez Tomey, responsable de CHA en assumptes europeus, considera molt greu que el PP “es postres davant Europa quan es tracta de restriccions econòmiques i retallades però ignori el dret internacional quan l’obliga a protegir la realitat trilingüe d’Aragó” i assenyala que “el criteri del PP és fer el que li vingui de gust i acollir-se al dret que més li beneficiï, una actitud dèspota i insultant es miri per on es miri”.\nCHA considera molt greu l’arbitrarietat del PP a l’hora d’acollir i respectar el dret internacional. En una resposta al diputat de CHA per l’Esquerra d’Aragó al Congrés, Chesús Yuste, el ministre Wert assenyala que incomplirà la Carta Europea sobre Llengües Minoritàries perquè prefereix acollir-se a la competència que té en matèria de llengües el Govern d’Aragó i, per tant, avala la proposta de reforma de la Llei de Llengües que pretén impulsar PP-PAR. CHA considera que és un insult que aquest govern sigui autonomista quan li interessa, centralista quant pot homogeneïtzar l’Estat i europeu quan ha de justificar l’atac als drets de la ciutadania.\nMiguel Martínez Tomey, responsable d’assumptes europeus de CHA, critica que “el PP apliqui les retallades socials i laborals més estrictes de la història de la democràcia amb l’excusa que és un mandat d’Europa però, a l’hora de complir amb el que Europa diu en matèria de protecció de llengües, no vol saber res “.\nDes CHA es critica que es faci cas omís a una advertència del Comitè d’Experts, òrgan europeu que adverteix que l’Estat està incomplint la Carta Europea de les Llengües Regionals o Minoritàries, i demana que es mantingui, com a mínim, el nivell de protecció actual. “Si el ministre Wert complís mínimament amb la seva tasca, obligaria al govern de Rudi i Biel a modificar l’esborrany sobre la reforma de la Llei de Llengües i garantir la protecció de la realitat trilingüe d’Aragó”.\nPer Martínez Tomey “qualsevol alumne / a de Dret sap que existeix primacia del dret internacional sobre les disposicions del dret intern i que les lleis s’han de fer modificant i atès el que diguin els tractats internacionals subscrits per l’Estat”. I recorda que “els tractats internacionals vàlidament celebrats, una vegada publicats oficialment a Espanya, formaran part de l’ordenament íntegre”.\nDes CHA es recorda que “cal ser molt tancat per no veure la riquesa del patrimoni lingüístic aragonès, per no defensar la realitat plural de l’Estat i per pretendre, a l’estil franquista, un territori homogeneïtzat i pla”. Martínez Tomey adverteix que “a Aragó sempre li ha anat fatal el centralisme que ens humilia i ens tracta d’honrats i lleials però innocents i ignorants”.


El blog d'en Joan Ferran: MAS, BARBETA I ROCKEFELLER\nMAS, BARBETA I ROCKEFELLER\nMAS I ELS SEUS PORTAVEUS\nHi ha qui diu que quan no hi és Francesc Homs, o descansa, apareix en escena un portaveu oficiós de la Generalitat, Jordi Barbeta, que fa saber als mortals quins són els pensaments profunds i les preocupacions del president Artur Mas. Fins i tot hi ha qui ha arribat a afirmar que els titulars de La Vanguardia, que recullen les directrius que el cap de govern adreça al conseller Mas-Collell, poden ser fruit d’una operació tàctica made in Artur/Barbeta. Vaja, que s’han confabulat per escenificar pressions al voltant de les negociacions sobre els objectius del dèficit. Ara sembla ser que Mas es vol negar en rodó a tirar endavant els pressupostos 2013 dient-nos que la xifra que fixarà Madrid “esdevindrà una amenaça objectiva a la cohesió social”.\nEp! Un moment si-us-plau. Hi ha un munt de ciutadans d’aquest país que pensem que la pitjor amenaça que tenim al damunt es diu pobresa i atur. La inseguretat que genera la crisi ens fa un mal inenarrable i l’entossudiment del Govern d’amagar-se en la retòrica sobiranista no ajuda. Ja n’hi ha prou de tot plegat. Estem farts de tanta estultícia i notícies en diferit. El president del Govern espanyol s’amaga i fa servir la pantalla de plasma. El president del Govern català i el seu portaveu oficiós esdevenen dia sí dia també una mena de reencarnació del ventríloc José Luís Moreno i d’un corb, Rockefeller, que ven apocalipsis pàtries.\nAquest país necessita polítics que donin la cara i no pas intermediaris porta secrets, nigromants o intèrprets de somnis. En aquest país sobren les amenaces vehiculades mitjançant el Tribunal Constitucional però també les dels ferroviaris de via estreta que vaticinen, per atemorir al personal, irremeiables xocs de trens.\nArtur Mas i els seus han renunciat a governar. Catalunya necessita aprovar uns pressupostos pensant en la reactivació econòmica i la sostenibilitat de l’estat de benestar. Estem farts de cortines de fum, crides a segons quins fronts comuns i defenses verbals al benestar per part de gent que ha fet de les privatitzacions virtut. No oblidarem mai que els primer panegírics a favor de l’austeritat varen sortir de la boca d’Artur Mas. El president ja ha exhaurit una part considerable de la seva credibilitat...\nSOBRE EL "NACIONALISMO" DEL PSC...


PREHISTÒRIA I EDAT ANTIGA II\nImatge: Murs del poblat ibèric del turó del castell,\ntrobats a l'interior de l'església de Santa Maria\nde Castelldefels. L'església medieval de Santa Maria\nes construí aprofitant antigues construccions ibèriques\ni romanes. (Font: Ajuntament de Castelldefels)\nAl llarg d'aquest període, el territori de Castelldefels va entrar a la història d'una manera estricta. És a dir, en tenim referències escrites, tot i que no directes, les quals almenys fan esment dels seus primers pobladors, els ibers. D'altra banda, s'hi coneixen vestigis arqueològics explícits que permeten entendre el dia a dia dels nostres avantpassats.\nEls ibers ocupaven tot el territori de la Catalunya actual. S'estenien, a més, per una àmplia franja contigua al litoral mediterrani de la península Ibèrica, que també abraçava el País Valencià, Múrcia i Andalusia. A l'interior, eren presents a l'Aragó i a una part important de Castella la Manxa o Castella la Nova(19) . Els grecs, ja des del segle VI aC, van donar el nom d'Ibèria a la península. Primer per designar-ne només una part, aquella habitada precisament pels ibers(20) i després, a l'època imperial romana, per fer referència a tot el conjunt(21). Els romans, per la seva banda, van anomenar Hispània a la península i hispanii als seus habitants, si es té en compte que ja formaven part dels seus dominis, des de, com a mínim, l'any 200 aC(22).\nNo s'ha de creure que en tot l'ampli territori ibèric existia una unitat política a l'antiguitat. Ans al contrari, els ibers constituïen un conjunt de pobles o tribus —com també se'ls anomena— que, segons que expliquen els historiadors romans —els quals hi van tenir contacte sobretot des de la Segona Guerra Púnica (218-201aC)— es trobaven en contínues confrontacions internes per exercir el predomini sobre llurs territoris respectius, de fronteres poc estables. Des del punt de vista cultural, la homogeneïtat dins d'aquest mosaic de poblacions era relativament gran. En coneixem sobretot la ceràmica, feta majoritàriament al torn, en certs casos decorada amb pintura vermella, que, tot i tenir una execució tècnica diferenciada segons els indrets(23), s'estenia per tot l'àmbit cultural ibèric. També era notòria la presència d'una llengua comuna, encara que amb variants; malauradament, tot i haver-se'n desxifrat l'alfabet, que procedeix del fenici, i de comptar amb nombroses inscripcions trobades a les excavacions arqueològiques, encara no s'està en condicions d'entendre-la i només s'han desxifrat textos curts o molt parcials(24).\nUn altre factor d'unitat cultural ibèrica, el constituïa la religió. Se sap que els ibers retien culte a nombrosos déus, singularment a certes deesses mares, seguint una tradició molt estesa dins la mediterrània al seu temps. També creien en el món d'ultratomba, poblat d'animals fantàstics i dimonis, on els difunts treien profit de les ofrenes dipositades a les tombes, i en la divinització de certes persones, singularment els règuls, després de la mort. També eren escenari del culte determinats llocs sagrats, on hi havia grans santuaris, o bé s'apreciava el caràcter sagrat d'algunes muntanyes, fonts o rius.\nDes del punt de vista polític, sembla que, a cada contrada, hi exercia el poder una casta de guerrers el cap dels quals n'era el règul o reietó. La seu de l'administració política era en un nucli urbà que feia de capital que, a la manera de les ciutats estat gregues, controlava el territori circumdant on hi havia poblats més petits. Així, Cesse, era la capital dels cossetans i cal situar-la a migdia de l'actual ciutat de Tarragona; la seva àrea d'influència anava, al nord, fins al Garraf. D'altra banda, la capital dels laietans, ètnia de la qual formaven part els ibers de Castelldefels, s'ha ubicat darrerament al turó de Burriac (Cabrera de Mar)(25).\nEls ibers eren sobretot pagesos, encara que també participaven d'un comerç de llarg abast per via marítima, en què successivament van fer d'intermediaris els fenicis, els grecs, els cartaginesos i els romans. De tal manera que no resulta gens estrany trobar productes genuïnament ibèrics, com ara les típiques àmfores de forma troncocònica o la ceràmica pintada i la grisa fina, a França i Itàlia o bé a les illes Balears(26), on feia escala obligada una part de les naus que portaven productes manufacturats, a canvi de primeres matèries, d'una banda a l'altra de la Mediterrània.\nAquest contacte de les gents del país amb les de fora i l'intercanvi d'idees, de productes i d'avenços tecnològics va ocasionar la cultura ibèrica, la qual es va manifestar a través d'exponents materials, com la ceràmica al torn, ja al·ludida, o altres de més elaborats, com l'escultura, sobretot a les contrades meridionals, encara que a Catalunya també n'hi hagi algun exemplar(27). Igualment, la religió va ser la resultant de la influència grega, exercida singularment a través de les colònies de l'Empordà, Emporion (Empúries) i Rhode (Roses)(28), i també fenícia, constatada des de ben antic a casa nostra, com ho palesen els aixovars de les tombes de la necròpolis de Can Canyís (el Vendrell)(29), i que va ser continuada pels cartaginesos des de la metròpoli i des d'Eivissa, sobretot als segles IV i III aC(30). Tot plegat, caracteritza una civilització mediterrània, que va assimilar elements dels pobles amb què va estar més en contacte i els donà un caràcter original, tal com va passar, per exemple, amb la civilització etrusca a Itàlia central, coetània de la ibèrica(31).\nA la costa catalana, el fenomen ibèric, a més de les estrictament culturals, té unes clares connotacions d'extensió i consolidació de les formes de poblament urbanes, i es constata a partir del segle VI aC, un xic més tard que a Andalusia i al sud-est de la península.\nTant aquí com allà, alguns dels anomenats poblats ibèrics van servir de continuïtat a llocs ocupats d'antuvi, com per exemple Olèrdola, a l'Alt Penedès, ben a prop nostre, on és notòria la presència d'una muralla del final de l'edat del bronze(32). També, però, se'n van crear de bell nou, en indrets estratègics, com ara el poblat de Montjuïc (Barcelona), el de la Penya del Moro (Sant Just Desvern)(33) i el del turó del Castell (Sant Boi de Llobregat)(34), que encerclaven la desembocadura del Llobregat, que llavors era navegable. A banda d'aquests nuclis més importants -alguns dels quals constituïen veritables ciutats, com el d'Ullastret (Baix Empordà), molt ben conegut(35)-, hi havia una miríada de poblats petits. De tal manera, que es pot afirmar que els ibers van consolidar definitivament el poblament urbà al país, que havia començat amb una certa empenta a l'edat del bronze, i van representar una fita en l'ocupació del territori, que no va tenir una intensitat semblant fins a l'època industrial.\nEl massís del Garraf, a l'època de la cultura ibèrica, va fer el paper de frontera entre dues importants tribus que llavors ocupaven la part central de la costa catalana: els cossetans i els laietans. Com hem apuntat més amunt, es creu que els primers tenien la seva capital a Cesse, ciutat que s'ha situat a la part baixa de l'actual nucli urbà de Tarragona, a la part alta del qual, més tard, els romans van establir la capital de la província més extensa de la península Ibèrica, anomenada Hispania Citerior, des del 197 aC(36), i Hispania Tarraconensis amb la reforma d'August(37). Tanmateix, així com de la romana Tarraco es coneixen multitud de restes, entre les quals hi ha les muralles(38) i altres monuments de primer ordre, com els dos fòrums, més tardans, la ibèrica Cesse només s'ha conegut amb algun detall des de fa pocs anys(39). Tot i així, dins el territori dels cossetans, es coneixen altres nuclis importants, com ara Darró (Vilanova i la Geltrú)(40), els poblats de Calafell(41) o el recentment descobert de les Guàrdies, al Vendrell(42), a més del ja esmentat d'Olèrdola. Cal afegir, però, que la prospecció arqueològica intensiva realitzada, per exemple, als termes de Sant Pere de Ribes(43), Sitges, Vilanova i la Geltrú(44) i, darrerament, en aquells llocs afectats per la construcció de l'autopista C-32, ha posat al descobert la presència d'una ocupació del territori en petits nuclis, com per exemple el del Fondo d'en Roig, a Cubelles, o el de Solicrup, a Vilanova -que ara s'excava-, els quals només abraçaven unes quantes edificacions i eren de caire clarament agrícola, al costat d'un gran nombre de cases de pagès, aïllades, situades al costat dels camps de conreu i de les petites vies de comunicació.\nSembla que aquesta disposició també es va donar al Baix Llobregat, on vivien els laietans, els quals s'estenien des del massís del Garraf fins a la ratlla de la Selva, on començaven els dominis dels indiketes. Ja s'han esmentat abans els importants poblats que hi havia a la desembocadura del Llobregat, punt sens dubte estratègic en totes les èpoques, i més aleshores en què s'hi podia navegar fins prop de Martorell. La mateixa Barcelona era plena d'establiments, que n'ocupaven els turons, i ben a prop de Castelldefels, al Calamot de Gavà, hi havia un poblat amb un ampli domini sobre la costa i, molt probablement, amb embarcador propi.\nEls establiments ibèrics de Castelldefels\nA Castelldefels, les prospeccions realitzades arreu del terme, el 1985, amb motiu de la formació del catàleg del patrimoni arquitectònic, van palesar la presència d'una sèrie de nuclis ocupats al període ibèric(45). El més important de tots era al cim i als vessants del turó del Castell. Com el seu homòleg de Gavà, controlava l'arribada per mar i és probable que tingués un petit lloc abrigat on devien amarrar les embarcacions, el qual, potser, caldria situar cap al centre del poble actual, entre el mateix turó del Castell i el de la Muntanyeta, on també s'han detectat vestigis d'un poblat(46).\nDe moment, els testimonis de poblament ibèric més antics corresponen al poblat del Castell, on s'ha trobat ceràmica que es pot datar des de mitjan segle IV aC. Tot i així, les fases constructives més importants corresponen als decennis centrals del segle III aC i a començament del segle II aC. La primera cal emmarcar-la dins el moment d'influència de la nissaga cartaginesa dels Bàrquides a la península Ibèrica, en què el comerç púnic, predominant, va activar molts establiments costaners. També se sap que en aquella època es va reforçar el perímetre emmurallat d'alguns nuclis(47), cosa que en el nostre, per ara, no es pot comprovar perquè no s'hi ha trobat restes d'estructures defensives.\nLa segona etapa reflecteix clarament les transformacions que van començar a experimentar els nuclis ibèrics, en el decurs del primer quart del segle II aC, com a conseqüència de la conquesta romana, fruit del resultat de la Segona Guerra Púnica, en què els cartaginesos van ser expulsats. La influència comercial púnica, un cop perdut el pes polític, no va desaparèixer del tot perquè es va seguir exercint a través d'Eivissa, que va esdevenir ciutat federada dels romans poc després del conflicte i va mantenir part de l'antic comerç cartaginès, se suposa, però, que dins la nova hegemonia romana.\nMés endavant, tractarem dels detalls del domini romà sobre el territori que en els nostres dies coneixem com a Catalunya i de la seva progressiva influència en l'evolució dels pobles ibèrics. De moment, cal destacar que els conqueridors van assumir la supervisió de les activitats econòmiques, els resultats més visibles de la qual van ser, d'una banda, l'encunyació de moneda amb llegenda ibèrica per pagar els nous impostos(48) i, d'altra banda, la inundació dels mercats ibèrics de productes romans arribats per via marítima: essencialment el vi itàlic, envasat en àmfores, i els vasos de ceràmica per beure'l, productes ben habituals en les troballes arqueològiques(49).\nLes mateixes excavacions indiquen que, al llarg del segle II aC, alguns poblats es van anar abandonant, com a conseqüència dels interessos romans. D'altres, però, com ara el del Castell, van subsistir i alguns, com Olèrdola o sobretot Darró, van experimentar un desenvolupament notable(50). Sens dubte, aquests moviments responien a una redistribució dels mercats i de la comercialització dels excedents agrícoles i dels productes d'importació.\nS'ha de remarcar que, a la vora d'aquestes transformacions urbanes, els establiments agrícoles o senzillament les cases de pagès van seguir la seva trajectòria linealment fins a l'època d'August. Les cases disseminades ocupaven indrets adients, prop dels predis, on, amb el temps, es van establir masies. Una ràpida repassada als jaciments de Castelldefels ho confirma. El més allunyat del poble actual ha deixat fragments de ceràmica disseminats a la serra d'en Llopart i al turó de can Vinader, al nord-est del terme, darrere del barri de Vista Alegre. A més, l'any 1985, encara s'hi conservaven algunes restes de murs de maçoneria, amb cares visibles, situades a l'istme entre les dues elevacions. El material trobat indica una ocupació, com a mínim, del final del segle II i el començament de l'I aC. La ceràmica descoberta només en superfície, tant en aquest jaciment com en els altres dispersos, pot donar una visió molt parcial del seu període d'ús que, tal vegada, va ser molt més ampli. Al turó de cal Tiesso, a tocar del turó del Castell pel sud-oest, es recull ceràmica ibèrica comuna de datació imprecisa, potser d'entre els segles IV i I aC.\nAl turó de la Muntanyeta o de can Valls, -que abans estava una mica allunyat de la zona més habitada, però que ara ocupa gairebé el centre del poble i ha esdevingut un emblemàtic parc urbà- es trobaven, en superfície, ceràmiques ibèriques i itàliques. El 1970, s'hi va fer un sondeig(51) i, els anys 1987 i 1988, s'hi van dur a terme excavacions sistemàtiques(52). Tot plegat va proporcionar ceràmica que indicava una utilització durant els segles II i I aC.\nAl vessant oriental del turó de la torre Barona o de la torre de la Guarda, sobre la Raconada, es va trobar ceràmica comuna ibèrica, que dóna pistes sobre un ús imprecís de l'indret en aquell moment. Potser, ja com a lloc de guaita, atesa la situació, o com a seu d'una de les petites cases pairals que hem vist en altres elevacions.\nEl poblat del turó del Castell\nLes ruïnes ibèriques millor conegudes a Castelldefels corresponen al poblat més gran que aleshores hi havia al nostre terme actual, el qual estava situat al cim i als vessants del turó del Castell. El seu estudi es va fer al llarg de les excavacions que s'hi van dur a terme amb motiu de la primera fase de la restauració de la fortalesa (1989-1996)(53). S'han datat de dues etapes, l'una dels decennis centrals dels segle III aC i l'altra del començament del segle II aC, tot i que alguns materials arqueològics trobats fora de context indiquen una ocupació des de mitjan segle IV aC, com a mínim.\nAquesta etapa del segle IV abans de la nostra era s'ha constatat arreu de Catalunya i es caracteritza per les nombroses eixamples de poblats petits o amb la crisi i l'abandó d'altres de més vells, com és ara la Penya del Moro a Sant Just Desvern(54). En el nostre cas, sembla probable que nous treballs podrien donar més precisions sobre la fundació del poblat, la qual podria haver estat anterior al segle IV. De moment, els darrers sondeigs, realitzats l'any 2001, al pati del castell, han proporcionat més evidències de l'ocupació del segle III aC.\nMolt a prop del pati, sota l'escala que mena a la sala noble del recinte i també en el subsòl d'una de les dependències a ponent de l'edifici militar del segle XVI, es va descobrir una cisterna ibèrica retallada a la roca. Tanmateix, mentre que sota l'església s'han localitzat vestigis de diversos habitatges, a l'àrea del castell pròpiament dit no se n'ha conservat cap, ja que el terreny natural és molt enlairat i va ser rebaixat gairebé un metre en traçar-se el pati d'armes actual, a mitjan segle XVI.\nAl subsòl de l'antiga església de Santa Maria, en canvi, es van trobar vestigis d'habitatges relativament nombrosos que, un cop excavats, van romandre in situ, protegits, una part dels quals, fins i tot, ara es pot veure a l'antiga zona del presbiteri, a través d'un paviment de vidre. Aquestes cases, en general, tenien un sol ambient, i les parets eren fetes de tàpia, recolzada en sòcols de maçoneria de pedra calcària unida amb fang. En dos dels habitatges, un situat prop de l'antiga capella del Roser -on ara hi ha una saleta de servei- i l'altre, al subsòl de l'absidiola nord, es van trobar sengles sacrificis de fundació. El primer contenia les restes d'un ovicàprid petit i el segon el crani d'un bou(55). Aquesta mena de sacrificis propiciatoris en el moment de bastir un edifici eren força comuns i se n'han descobert nombrosos exemples arreu del territori ibèric(56). A l'època romana van continuar amb el mateix caire però amb una altra forma: a la vil·la romana de Darró (Vilanova i la Geltrú), es van trobar diverses gerres que contenien un ou cadascuna, situades als angles de la fonamentació d'un cos bastit per ampliar aquesta residència, a mitjan segle IV dC(57). Com es pot veure, tot i que amb variants, el ritu continuava vigent més de sis-cents anys després(58).\nEls murs atribuïbles a l'etapa més antiga identificada a l'establiment ibèric del Castell són molt afectats per les nombroses transformacions esdevingudes en aquesta àrea, tant en l'època antiga com en la medieval i moderna, per la qual cosa apareixen de forma bastant inconnexa i fragmentària. Se n'han trobat ruïnes al subsòl de la capella del Roser, on hi ha vestigis de les tres parets perimètriques d'un espai orientat de nord-oest a sud-est; a la nau, perpendiculars a aquestes darreres; al braç septentrional del transsepte, i, finalment, al subsòl de l'absidiola nord. Així, en total, hi ha indicis de quatre estances o cases diferents, disposades d'acord amb uns eixos força coherents. També hi ha forats de pal a la vora d'algunes, que poden indicar porxos o coberts.\nLes estructures de la segona etapa constructiva del poblat ibèric es van bastir al començament del segle II aC. Les seves ruïnes s'han trobat, per ara, només a la nau de l'església. El recinte més clar és una estança situada al nord-oest, prop de la porta actual del temple, que conserva el traçat de les quatre parets perimètriques i de l'accés. Gairebé al davant i separats per un passadís sinuós, hi ha els vestigis d'una altra estança, de la qual només queden les restes de dos murs. En la base del primer, es va trobar un dels sacrificis de fundació esmentats més amunt, format per les despulles d'una cabreta. Tant aquestes cases com la cisterna van estar en ús fins a l'últim o el penúltim decenni del segle I aC. Llavors, es van enderrocar i, a sobre seu, es va bastir una villa, és a dir, una explotació rústica romana.\n(Continuació amb PREHISTÒRIA I EDAT ANTIGA III: La Romanització del Territori - Bibliografia)\n(anar a BIBLIOGRAFIA).\nEl territori ibèric és descrit a l'obra Ora maritima, de Postimius Rufus Festus Avienus, a partir del vers 504. Se suposa que aquest poema reflecteix la situació en els primers temps de la iberització, ja que es basa en un periple grec del segle VI aC. Una descripció força més tardana de la costa catalana, amb un esment més explícit dels pobles ibèrics que l'habitaven, es pot veure a: Plini, Naturalis Historia (Nat. Hist.) III,\nCf. Aviè, Ora Maritima i Hecateu de Milet (500 aC), Heròdot, mitjan segle V aC (I, 163 i VII, 165). Polibi (c. 130 aC) explica que el nom Ibèria al·ludeix a la façana mediterrània de la península Ibèrica (III, 37, 10-11).\nEstrabó, III, 4, 19, època d'August. Apià, historiador grec de la primeria del segle II dC, es fa ressò d'aquest canvi de denominació que, en el seu temps, encara no era general (Ap. Hist. Rom VI, 1).\nEnni, Annales, 503.\nA Catalunya, per exemple, són estranyes les representacions de figures humanes i d'animals, les quals abunden a la ceràmica ibèrica pintada del País Valencià i Múrcia, que adopta, però, formes gairebé idèntiques a les d'aquí. Cf. una aproximació recent al tema: Tortosa, Santos, 1998\nAADD, 1999; García, Martín, Cela, 2000.\nFernández Miranda, 1976; López Mullor, Rovira, Sanmartí, 1982; Aranegui, 1985; Guerrero, Quintana, 2000.\nSud-est de la península Ibèrica: Chapa,1986; AADD 1994, 1998; Ramos Molina, 2000. Catalunya: López Mullor, Caixal, Fierro, 1986.\nSíntesi a Cabrera, Sánchez, 2000.\nVilaseca, Solé, Mañé, 1963; Padró, 1971.\nLes sèries d'àmfores produïdes a Eivissa en són un bon exemple: Ramon, 1991.\nTreball clàssic reeditat diverses vegades: Pallotino, 1942.\nÁlvarez et alii, 1991.\nBarberà, Morral, Sanmartí, 1979; Barberà, Sanmartí, 1982.\nBarreda, García, Serret, 1993.\nBibliografia recent: Martín, 2000; Plana, Martín, 2000.\nLiv. XXXII 28, 11.\nEstrabó III, 4, 20.\nQue, de primer, havien estat identificades com a ibèriques, tot i que després l'anomenada primera fase ha estat datada del començament del segle II aC. Bibliografia recent a: Aquilué et alii, 1991. Menchón, Massó, 1999.\nOtiña, Ruiz de Arbulo, 2000 amb bibliografia anterior.\nSobre Darró la bibliografia és molt àmplia. Un recull posat al dia pels seus excavadors es pot veure a López Mullor, Fierro, 2000 a.\nTreballs bàsics: Alorda Park (Sanmartí, Santacana, 1992) i l'Argilera (Sanmartí, Santacana, Serra, 1984).\nMiret, 1979, 1986. Miret, Sanmartí, Santacana, 1984, 1987.\nLópez Mullor, Fierro, 2000 a.\nRealitzades per A. López Mullor i X. Solé. Els resultats apareixen a: Id., 1989 i Pérez et alii, 1987.\nSobre la Muntanyeta, cf. Llopart, 1970; López Borgoñoz, Vollmer, 1989. A més, dins les antigues sorreres litorals, que ocupen la marina i que han estat ben estudiades sobretot al terme de Gavà, es van trobar materials dels segles II i I aC i de l'època romana imperial a can Messeguer (Codina, 1987; Izquierdo, 1987 i 1992). Fins ara, però, no s'ha pogut establir si aquestes troballes identifiquen llocs d'ancoratge concrets -és possible que en alguns casos ho siguin- o bé procedeixen més aviat d'antics derelictes, com el medieval del canal olímpic, ben excavat i conegut (Raurich, Nieto, 1992), o bé de restes de naus embarrancades.\nPer exemple, les fortaleses ausetanes del turó del Montgròs, el Brull (Molist, Rovira, 1993) i del Casol de Puigcastellet, Folgueroles (Molas, Mestres, Rocafiguera, 1992).\nLamboglia (1952), en fer la “Clasificazione preliminare”, va utilitzar algunes peces d'Hispània.\nDarrers estudis sobre Olèrdola a Àlvarez et alii, 1991; Batista, Molist, Rovira, 1991; Molist, 2000. Bibliografia actual sobre Darró recollida a López Mullor, Fierro, 2000 a.\nLlopart, 1970; Perís, inèdit.\nDirigides pel senyor Alfonso López Borgoñoz (López Borgoñoz, Vollmer, 1989).\nSobre els resultats d'aquesta excavació es pot consultar: López Mullor, 1996, 1997, 1998 a i b, 2000 a i b. Les memòries completes dels treballs, que aviat seran publicades, romanen al fons documental del Servei del Patrimoni Arquitectònic Local de la Diputació de Barcelona. Els materials que s'hi van trobar van ingressar al Museu de Gavà.\nAquestes restes han estat estudiades a Rius, 1990.\nUn dels més difosos és el de la Penya del Moro (Sant Just Desvern). Darrerament, a Tarragona, a l'àrea ocupada pel poblat ibèric de Cesse, s'han trobat els vestigis d'un edifici del segle II aC en què hi havia diferents ofrenes de fundació, que consistien en restes d'animals contingudes en atuells ceràmics.\nSobre els ritus de fundació, cf. AADD 1989 i 1997.


Associació Comarcal d’Empresaris del Berguedà – Informació i documentació d’interès sobre la COVID-19 | ServeisTIC.net\nAssociació Comarcal d’Empresaris del Berguedà – Informació i documentació d’interès sobre la COVID-19\nYou are here: ServeisTIC.net > Blog > Formació > Associació Comarcal d’Empresaris del Berguedà – Informació i documentació d’interès sobre la COVID-19\nInformació i documentació d’interès sobre la COVID-19\nDepartament de Treball, Afers Socials i Famílies. RESOLUCIÓ TSF/812/2021, de 22 de març, per la qual s’obre la convocatòria ordinària per a la concessió de subvencions de projectes i activitats a entitats de l’àmbit de polítiques socials del Departament de Treball, Afers Socials i Famílies per a l’exercici 2021\nServei Públic d’Ocupació de Catalunya. RESOLUCIÓ TSF/814/2021, de 22 de març, per la qual s’estableix la quantia dels mòduls econòmics per a les actuacions de foment de la contractació, calculats segons el salari mínim interprofessional, aplicables a les subvencions que promou el Servei Públic d’Ocupació de Catalunya per a l’any 2021\nDepartament d’Empresa i Coneixement. RESOLUCIÓ EMC/813/2021, de 3 de març, per la qual es fa pública la convocatòria per als anys 2021 i 2022 de la línia de préstecs en condicions preferents per al finançament de projectes d’inversió i desenvolupament industrial\nDepartament d’Educació. RESOLUCIÓ EDU/783/2021, de 16 de març, per la qual es modifica l’annex 2 de la Resolució ENS/2250/2014, de 6 d’octubre, de l’estructura dels programes de formació i inserció\nDepartament d’Empresa i Coneixement. Agència per a la Competitivitat de l’Empresa. RESOLUCIÓ EMC/778/2021, de 17 de març, per la qual s’aproven les bases reguladores dels ajuts dels cupons a la competitivitat empresarial\nDepartament de Polítiques Digitals i Administració Pública. RESOLUCIÓ PDA/790/2021, de 12 de març, per la qual s’obre la convocatòria per a la concessió de subvencions, en règim de concurrència competitiva, per a empreses de base tecnològica liderades per dones\nConsorci per a la Formació Contínua de Catalunya. RESOLUCIÓ de 17 de març de 2021, per la qual es modifica la Resolució de 15 de juliol de 2020, per la qual s’obre la convocatòria extraordinària per a l’any 2020 de mesures de suport a les microempreses i persones treballadores autònomes per a l’impuls de projectes de transformació digital i de nous models de negoci i la seva formació associada, que promou el Consorci per a la Formació Contínua de Catalunya\nStaff 20 de maig de 2021 Formació\n← El cost del Pla de reconstrucció de l’Ajuntament de Manresa per fer front a la covid-19 s’acosta als 5,5 milions d’euros\nS’inicia la formació per a professionals dels serveis de salut mental de Catalunya en el Manual de recuperació i autogestió del benestar →\nCursos Ciència accessible: nous avenços científics per portar a les aules\nPreinscripció curs 2021-2022 | Escola Bernat de Mogoda


Cartes i postals d'arreu: Torre de Carlemany, Girona\nTorre de Carlemany, Girona\nLa Catedral de Girona ha estat construïda i ampliada en diversos moments i en diferents estils arquitectònics. La catedral romànica es va construir als segles X i XI i d'ella se'n conserven poques restes, com la Torre de Carlemany, el claustre i poc més. La Torre de Carlemany és una de les dues torres de l'antiga catedral romànica (l'altra va desaparèixer al segle XIV). Es tracta d'una torre de planta quadrada, amb set nivells, separats per frisos amb arquacions cegues, els dos primers pisos sense finestres i els altres amb finestres de mig punt. La torre va ser escapçada i incorporada com a contrafort durant la construcció de la catedral gòtica.\nEl segell és dedicat al Museo Arqueológico Nacional, de Madrid, fundat el 1867 i situat des de 1895 al Palacio de Biblioteca y Museos Nacionales, un edifici neoclàssic del segle XIX.\nPublicat per Josep a 13:56\nMonestir de Králíky\nDaniela Drescher : La Bella Dorment\nL'elefant i el cotxe\nRelleu de la Frauenkirche de Dresden\nKaj Stenvall : Tots som culpables ?\nEdifici Hollandia de Vlaardingen\nPobles de l'Alta Arieja\nCastell de Lichtenstein\nIcona de la Paternitat\nUte Patel-Missfeldt : Weibsbild\nEsglésia del Salvador sobre la Sang Vessada\nUn pingüí d'Alemanya\nInterior del Sacré-Coeur de París\nEsglésia Roja de Minsk\nVestit tradicional d'Albània\nLa Dama i el Cavaller\nCastell de Marksburg\nEsglésia sobre la Sang, Yekaterinburg\nUna escola holandesa\nPonts i canals de Wuzhen\nEsglésia ortodoxa russa de Gifhorn\nPregària a la Sinagoga de Viena


Alejandro Palomas, Premi Nacional de Literatura Infantil i Juvenil: "Això és com una bomba de neutrons"\nPublicat 23/11/2016 18:55CET\nL'escriptor barceloní Alejandro Palomas, Premi Nacional de Literatura Infantil i Juvenil per 'Un fill', ha assegurat que aquest guardó li ha caigut com "una bomba de neutrons" i encara ha de "plantejar-se" si li agrada, perquè el traurà del seu "petit món".\n"Estic encara flipant, no m'ho esperava i he de digerir-ho, en aquest moment tinc un poc d'ansietat. De fet, no sé si m'agrada gaire, perquè jo sempre he viscut en el meu petit món, i per això vaig treure aquesta novel·la, perquè visc aquí: m'agrada estar i jugar en aquesta part de la barrera", ha assenyalat en declaracions a Europa Press l'autor.\nPreguntat sobre els valors de la novel·la, Palomas ha defensat que es tracta d'un tipus de literatura "molt honesta". "És una novel·la que entra directament al plexe. Quan parles obertament d'emocions i les toques i ho fas amb molta honestedat i sinceritat, la cosa funciona", ha reconegut.\nAixí, ha apuntat que en 'Un fill' "es percep a cada moment el missatge de sigues tu mateix: tot i que no agradis, tot i que no et vulguis, sigues tu mateix, que al final arriba".\nPalomas ha asseverat que la novel·la no estava pensada com a literatura juvenil, tot i que ha estat "el camí que ha pres". "Jo escric adult, no escric ni juvenil ni infantil, aquesta ha estat l'única vegada que la meva novel·la ha derivat cap a aquest camp. Es podria dir que la vida l'ha portat aquí", ha apuntat.\nL'escriptor català ha afirmat que no rebutjarà aquest Premi Nacional perquè "es tracta d'un regal i això mai no es fa, seria lleig i de mala educació". Pel que fa als diners --la remuneració és de 20.000 euros--, ha fet broma avançant que se n'anirà "una setmana a un balneari per estar en remull".


Jocs Stikeez en línia - jugar en Game - Game\nAnem a divertir-nos en obrir els jocs en línia de Prlipaly per jugar gratis. Es trobarà amb grans personatges que utilitzen un succionador en lloc de cames, i també un llenguatge per moure's. Són criatures divertides, que es diferencien en la forma del cos i en el color, però d'altra banda són persones que adoren diversió. Uns ulls, amb grans bocas i divertits pentinats, organitzen competicions en salt, passant carreres de relleus i laberints. Són divertits organitzar concursos, resoldre tasques lògiques, viatjar, buscar tresors, i de vegades estan en perill de monstres.\nJocs Stikeez per categoria:\nJocs Tot Jocs Stikeez en línia\nJocs de roba: sempre fun\nSucceeix que un nen de sobte sent una mica de tristesa i mal humor. Però aquesta bèstia malvada segurament fugirà si hi ha jocs de Prilipaly a prop. Quines són aquestes criatures? Oh, oh, aquests són geeks fantàstics de diferents colors i formes que viuen en el seu propi món, on no hi ha lloc per despulles, depressions i llàgrimes. En comptes d'ells, els somriures regnen aquí, i, de vegades, riure desenfrenat, així com pertorbacions i aventures.\nFunny i caràcters inusual\nSegur que coneixeràs els habitants d'aquest meravellós món i voldràs considerar-los més a prop. Algú té un ull, però molt gran, algú està totalment desproveït d'òrgans de visió, però això no els impedeix somriure. Alguns són com peixos exòtics, d'altres són molt similars als cavallets de mar i als pops. Però hi ha criatures que no són semblants a ningú i, per tant, les més interessants.\nUna altra característica distintiva dels herois del joc és el suquet enganxós en lloc de les cames. Perquè amb la seva ajuda es mantenen al seu lloc i hi ha un nom tan original.\nQuan hi ha un desig de moure, n'hi ha prou amb tirar una llengua llarga cap endavant, enganxar-los a l'objecte i, a continuació, estrenar la resta del cos. Un cop a la nova ubicació, la copa d'aspiració s'afegeix de nou a la superfície llisa. Per moure una llarga distància, aquests atacs s'han de fer uns quants, i per tant tenen molta formació.\nUtilitzeu l'idioma per arribar als objectes\nFes clic a això i mantén-lo en tensió\nAprofiti el seu cos forward\nMira els elements nous per atrapar.\nAquestes criatures es van convertir en els herois del joc virtual Prlipaly, però definitivament els vaig conèixer abans en forma de joguines. Es venen al departament de nens o es distribueixen a les taquilles de taquilles. Si penses, recorda't que ja has vist animals rosats i verds, blaus i vermells, de color violeta i groc. Segurament moltes persones els tenen a casa, només amagant-se en algun lloc o sortint, utilitzant la seva famosa tècnica d'idiomes i suckers.\nAra, després d'obrir els jocs de Prilipaly, és hora de veure què pots fer aquí. Per exemple, vagi a la companyia de verd odnoglazika per buscar un tresor. La manera com va aprendre sobre ells no és important, però el que és important és arribar-hi primer. Tot anava bé si hi hagués un passeig fascinant i relaxant. Però no hi ha el laberint a través del qual es viatja, es compon de diferents blocs, i hi ha alguns que no es poden tocar. Observant una gran precaució, completa la tasca i accedeix al portal, recollint tants cristalls com sigui possible.\nUn altre grup de monstres va decidir organitzar una competició, recollint bons en el perímetre designat. Aquí, també, hi ha perills i convencions, per tant, s'adhereixen a les regles del joc de Prilipaly per mantenir netes els resultats de les competicions.\nTambé cal passar per la barraca, on els punts estan marcats amb banderes blanques i heu d'arribar al punt oposat per al nombre mínim de salts. Per fer-ho, els salts han de ser llargs, en cas contrari perdreu. Aquests jocs divertits i similars són divertits per jugar amb algú fent una competició.\nUn dia l'heroi arriba a un misteriós planeta. Tot i que l'aventura és interessant, però no segura. El planeta va resultar ser agressiu, i fins i tot el laboratori on va acabar enganxant-se no va ser tan bo, a jutjar per la pròxima muralla amb taques. Queda poc temps per deixar el lloc agressiu, i és hora d'apressar-se. A més de la paret de moviment hi ha altres enemics que poden causar danys.\nL'adhesió de sorpresa es pot clonar amb un líquid especial. Voleu provar? Tot seguit, comença a jugar.


S’inicia la campanya “També és cosa meva. Per un Alt Urgell lliure de violències masclistes i LGTBIfòbia” | Consell Comarcal de l'Alt Urgell\nS’inicia la campanya “També és cosa meva. Per un Alt Urgell lliure de violències masclistes i LGTBIfòbia”\nAvui s´inicia la campanya “També és cosa meva. Per un Alt Urgell lliure de violències masclistes i LGTBIfòbia“, promoguda pel SIAD (Servei d´informació i atenció a les dones ), el SAI (Servei d´atenció integral a persones LGTBI) , la Oficina Jove de l´Alt Urgell i el SIE (Servei d´intervenció especialitzada en violències masclistes de l´Alt Pirineu i Aran) i que també ha comptat amb l´assessorament d’entitats, col·lectius i persones clau.\nTots i totes tenim relacions amb altres persones que ens interpel·len a observar-nos , reflexionar i revisar des de quina mirada i predisposició ens mostrem als altres i interactuem. Com considerem la igualtat real en les relacions, com considerem els drets de les altres persones, com respectem de manera radical els seus desitjos i com traspassem o no línies vermelles són aspectes claus en les relacions de la nostra vida quotidiana .\nDurant tot l´any es celebren a la comarca activitats d´oci (culturals , esportives , festives...) que apleguen persones de totes les edats i condicions, activitats que tenen com a objectiu principal que les persones frueixin del seu temps lliure i d´oci en companyia d´altres persones i poder així desenvolupar la nostra identitat més pública i social. La campanya vol posar la mirada en la importància d´assegurar entre tots i totes que les interaccions durant les activitats d´oci en els espais públics es duguin a terme amb la mateixa seguretat i tranquil·litat per a tothom .\nEl 2014, la Fudamental Rights Agency (entitat de recerca i estadística que treballa per a la Organització Mundial de la Salut) posava de manifest que els 53% de les dones més grans de 18 anys evitava llocs o situacions per por a atacs físics o sexuals. La mateixa entitat assegurava el 2016 que el 22% de les dones a Espanya havien estat víctimes de violència física i sexual a partir dels 15 anys. A casa nostra, les dades policial , les dades d´enquestes a dones i les dades dels serveis que atenen les persones afectades són dades preocupants i que ens han de fer reflexionar sobre què hem de millorar encara en el bon tracte cap a les altres persones .\nÉs imprescindible, doncs, que deixem de “naturalitzar” i “normalitzar” comportaments i maneres de fer que són més aviat mostres i senyals d´imposicions i opressions a les dones i persones LGTBI, justificades per raons de creences masclistes i que tenen un impacte clarament negatiu i perjudicial sobre aquestes, de tal manera que provoquen, fins i tot, la seva exclusió de la vida pública .\nEls materials associats a la Campanya de prevenció i sensibilització (lones, cartells, adhesius, xapes...) es començaran a distribuir als diferents municipis de cara a les festes majors, tot i que també es mantindran al llarg de l’any en altres activitats d’oci que es duguin a terme. La campanya inclou igualment la distribució d´informació relativa a què fer i on adreçar-se, tant en horari de nit com en horari laboral, en cas de ser una persona afectada.\nD’altra banda, com a experiència pilot, les nits i matinades de festa majo,r alguns municipis de l’Alt Urgell podran comptar amb la presència d´un punt d´informació i sensibilització i també d´atenció a persones afectades. Aquest servei es coordinarà amb la resta de persones responsables de la bona marxa i desenvolupament de la festa.\nL’Alt Urgell, 25 de juny de 2019


jaumegrimp: d’agost 2010\nRestauració de la Mingo Arenas- Andreu Sorolla a la Magdalena Inferior. 25-08-2010.\nRessenya aproximada de la Mingo Arenas - Sorolla.\nFa un mes que el blog és parat! he tingut poc temps per piular ja que el poc que tenia l'he destinat a escalar! llavors les esperades Vacances!! quina mandra tornar-hi...no sabia per on començar i què millor que amb una restauració!\nEl vessant Nord-est de la Magdalena Inferior s'ha popularitzat darrerament amb el reequipament de les vies "La que hi faltava" de l'Agustí Cardona i la "Ratanplan" d'en Guillem Àrias...però hi ha moltes més vies prou interessants, però gairebé oblidades a causa del seu equipament...víes com la Mingo Arenas-Sorolla que a la Magdalena superior ha quedat "tapada" per la proliferació de noves línies més equipades...no volíem que això passés també a la Magdalena inferior.\nPany de paret per on transcorre la Mingo Arenas- Sorolla. Uns escaladors a la Ratanplan.\nés qui va tenir la iniciativa, aquest hivern en solitari, ja es va enfilar a reequipar una reunió, llavors el fred li va impedir cotinuar, però finalment i amb tot el material necessari ens hi vam adreçar un equip "potent": el Toni, el Joan\nHem substituït vell per nou, deixant els burils originals.\nHem canviat vell per nou, tanmateix hem deixat els burils vells ja que ens ha semblat que no fèien nosa i així els escaladors novells podran veure el material que s'utilitzava. A la segona tirada no hem canviat totes les peces, hem deixat alguns burils originals que semblaven prou sòlids encara.\nNova reunió amb l'equipament antic.\nA les reunions hem col.locat dos parabolts del deu amb anella + un altre. Tot amb material Ínox, estem en una paret molt humida.\nAl cim després d'acabar la feina, amb la nit a sobre!\nSobretot al primer llarg hem fet una mica de neteja de llastres aprofitant la tranquilitat d'aquesta tarda d'estiu. Ha quedat una via exposada com era originalment, però segura. El segon llarg és espectacularment maco, ben vertical i amb preses cantelludes que s'han de trobar tot cercant la millor ruta...\nLes primeres llums de la vall, ja a les fosques.\nAquest dissabte el Joan i el Toni l'han anat a fer, han disfrutat de la roca! abans era molt difícil endevinar per on anava la via, el ferro rovellat es confonia amb la roca i a la distància que estan les assegurances...\nHa quedat una via segura tot i l'exposició, esperem que us animeu a repetir-la.\n"Caos" d'onze vies en el petit pany de paret del vessant nord-est de la Magdalena inf. tret de la Guia de Gorros de Luis Alfonso i Xavier Buxó (Ona Climb)\nM'he permès presentar el croquis de la Guia de Gorros (2001)per a que pugueu veure el guirigall de vies del vessant Nord-est de la Magdalena, amb tan sols un afany divulgatiu i fins i tot de propaganda per als amics Luís Alfonso i Xavier Buxó autors d'aquesta guia i tantes d'altres que podeu consultar a Onaclimb\nSi us molesta la publicació d'aquest fragment de la vostra obra tan sols fa falta que m'ho dieu i la retiraré.\nPublicado por jaumeplanellpiqueras en dilluns, d’agost 30, 2010 19 comentaris:\nRestauració de la Mingo Arenas- Andreu Sorolla a l...


Ruta virtual “Al barri, les vides al centre”\n| La Casa Elizalde\nHome Blog Ruta virtual “Al barri, les vides al centre”\n#Fembarri #FestaMajor #Rutavirtual\nD’entre els actes programats per la Festa Major de la Dreta de l’Eixample i Fira Modernista de Barcelona 2020 et volem destacar “Al barri, les vides al centre”, una ruta virtual on es reflexionarà sobre la ciutat que tenim i la ciutat que ens agradaria tenir. Dijous 4 de juny a les 16 h podràs gaudir d’aquesta ruta online durant la qual es parlarà dels elements, les relacions i les condicions que afavoreixen o no la vida quotidiana al barri i el desenvolupament de les tasques de cura.\nL’activitat, a càrrec de l’Aula Ambiental de la Sagrada Família en col·laboració amb el Col·lectiu Punt 6, es tractarà des de la perspectiva de gènere per valorar si el nostre barri i ciutat responen a les necessitats de les persones sense provocar discriminacions de cap tipus. És possible aconseguir que les nostres ciutats siguin més inclusives i que els propis habitants ens convertim en els especialistes dels espais que ens envolten?\nVivim les nostres ciutats com podem, amb incomoditats, distàncies, espais públics escassos en alguns barris i excessius en d’altres, barris que es buiden o s’omplen segons els horaris laborables, carrers en què les persones són devorades pels cotxes… Tot això es podria evitar si les ciutats es fessin pensant en la gent que hi viu. Potser així tindríem ciutats més amables i vitals. Però les metròpolis han estat pensades i construïdes seguint els patrons i valors imperants en la societat patriarcal i capitalista on, a més, s’han prioritzat els espais i les activitats relacionades amb la producció davant les tasques reproductives referents a la cura i als espais quotidians que apleguen aquestes activitats.\nPotser és hora de canviar la forma de mirar i posar al centre la vida quotidiana, reconeixent i valorant aquestes tasques reproductives i de cures, pensant una ciutat per a tot tipus de gent, on tothom tingui la llibertat d’utilitzar i gaudir qualsevol espai i que aquests serveixin pel desenvolupament de les activitats quotidianes, permetent compatibilitzar els diferents àmbits de la vida (productiu, reproductiu, personal, comunitari, polític…). Des de l’escala més petita com l’habitatge, a espais públics o equipaments.\nT’has preguntat mai si la ciutat on vius és la que realment desitges? Segueix l’emissió en directe d’aquesta ruta virtual a través dels canals de CorEixample per tenir algunes respostes i més. Totalment recomanada!


Acaba la quarta temporada de ‘Game of Thrones’ amb enyor d’acer\nPublicat el 30 juny, 2014 per Narcís Mir a Col·laboradors, Sèries |\nAssegut al sofà de casa, amb la mirada fixada al televisor em proposo mirar el final de la darrera temporada de Game of Thrones. És de les primeres sèries que van donar un tractament purament cinematogràfic a la seva manera de fer, no només en el desenvolupament dels seus guions sinó també en l’estètica i la forma. Tot i això, a diferència del cinema em puc treure les sabates, estirar-me, preparar-me un pica pica i decidir-me a gaudir dels darrers 50 minuts de metratge. Ah, i quan acaba, amb aquell darrer fotograma m’arriba un deix semblant a aquell regust que et queda a la boca quan has degustat un bon vi, o com a mínim un vi que t’agrada. Però resulta que és una sensació similar a la que deixa la sèrie a tothom, no només als que en son fans incondicionals, sinó també a tots aquells que s’hi ha anat enganxant pel camí.\nI és que després de 4 temporades, ningú pot dir que la sèrie de l’HBO s’ha convertit en el pal de paller dels culebrots de qualitat, d’aquells que t’enganxen per molts i diferents motius. Cada episodi és com un petit film, treballat, intens, cinematogràfic i sobretot perquè es capaç de respirar empatia amb l’espectador. Lluny queden les crítiques inicials i ara tot són elogis.\nQuan acaba i m’aixeco del sofà, m’adono que la sèrie m’agrada perquè no veia dolents amb tanta casta des del JR de Dallas allà els anys 80 i que les famílies tant unides per la sang com les de Falcon Crest; malgrat que ells ho reguen amb un vi de tonalitat vermellosa molt semblant a la sang. Però per a mi, el guany més important és que ha sabut convertir en una caricatura qualsevol nova aportació al cinema de les adaptacions de J.R. Tolkien.\nA aquestes alçades, després de 40 capítols, penso que a ningú li interessa qui s’acabarà seient al tro de ferro de ponent, el que més agrada als seus seguidors és qui sobreviurà, qui caurà sota l’acer, quin coll tallaran en el proper capítol o quina evolució tindran cadascun dels seus protagonistes. En la diversitat està el gust i en fer el camí al costat dels Lannister, els Targaryen o el poc bucòlic Jon Snow hi ha l’autenticitat que desplega aquesta saga èpica en petites dosis servides hora a hora aproximadament.\nAra, un cop hem arribat als crèdits de l’últim episodi ja tenim enyor de la sèrie, toca el descans dels guerrer, però malauradament ens arriba la nostàlgia d’aquells moments més crítics, dels més dramàtics, violents o fins i tot romàntics. Toca esperar i esmolar l’eina per preparar-se de cara a noves lluites.


PRBB Inside >\tInformación >\tIMIM: Més del 60% dels menors no compleix amb la recomanació d'activitat física\n"Estudiar el nivell d'activitat física i sedentarisme dels nens i adolescents a casa nostra és necessari per poder impulsar polítiques i intervencions educatives que contribueixin a prevenir l'obesitat infantil i les malalties que aquesta comporta a llarg termini", explica Pau Gasol, president de la Gasol Foundation. Amb aquest objectiu, i després de la identificació de manca de dades objectives sobre la salut dels menors a Espanya, la Gasol Foundation -fundació dels germans Pau i Marc Gasol l'objectiu és la lluita contra l'obesitat infantil-ha presentat avui els resultats preliminars l'Estudi pioner PASOS (Physical Activity, Sedentarism and Obesity in Spanish Youth).\nPer primera vegada al nostre país, s'ha avaluat l'activitat física, el sedentarisme, els estils de vida i l'obesitat de la població infantil d'entre 8 i 16 anys a través d'una mostra representativa i amb mètodes objectius, la qual cosa ha permès obtenir una fotografia el més ajustada possible a la realitat. En total, han participat 3.803 menors de 245 centres educatius de les 17 comunitats autònomes, que han estat avaluats per 13 grups de recerca de tot Espanya.\nEl 63,6% dels nens/es i adolescents no arriba als 60 minuts d'Activitat Física Moderada o Vigorosa (AFMV) al dia -recomanació de l'OMS. Aquest incompliment és més pronunciat en el gènere femení -el 70,4% les nenes no arriba al nivell recomanat enfront del 56% dels nens-, i entre els adolescents -el 72,4% dels alumnes de secundària no compleix la recomanació, davant del 55% dels de primària. Al seu torn, l'estudi demostra que els adolescents de 4t ESO (16 anys) realitzen 106 minuts menys d'activitat física per dia (mitjana) que els menors de 3r de primària (8 anys).\nMés de la meitat dels nens/es i adolescents no compleix amb les recomanacions d'ús de pantalles entre setmana (54%), situació que s'agreuja durant el cap de setmana, quan gairebé el 80 % passa més de dues hores al dia davant de l'ordinador, mòbil, televisió o altres dispositius digitals.\nMés d'un terç dels nens/es i adolescents espanyols (34'9%) presenta sobrepès o obesitat segons índex de massa corporal (IMC) -concretament, el 14'2% té obesitat i el 20,7%, sobrepès.


Manifest a favor de la llei trans, els nostres arguments » Avalot\nAvui és el Dia Internacional de l'Orgull LGBTI, aquest any protagonitzat per la reivindicació dels drets de les persones trans. Des de l'Avalot considerem que tenim un deute històric amb les persones trans i és per això que volem aprofitar aquest dia per exposar alguns dels nostres arguments a favor de la “Llei Trans”.\nDespatologització de les identitats trans\nL'any 2018 l’OMS va excloure la transsexualitat com una malaltia, com ja va fer l’homosexualitat l’any 1990. La Llei trans recull aquesta realitat i eliminaria el reconeixement mèdic necessari per a determinar la disfòria de gènere i un tractament hormonal durant dos anys per poder efectuar el canvi registral.\nAmb aquesta despatologització, la llei estableix que la persona que exerceixi els drets inherents a la nova condició no implicarà que s’alteri la titularitat dels seus drets i obligacions jurídiques que li correspondrien amb anterioritat al seu canvi registral i que per tant, no tindrà caràcter retroactiu.\nDret a l'autodeterminació en la llei trans\nEl reconeixement del dret a la identitat de gènere lliurement manifestada i de les identitats no binàries és un principi bàsic de respecte cap a les persones trans. Amb la llei s’hauria d'eliminar la categoria binària home-dona dels registres oficials per reconèixer el dret de les persones no binàries, sense necessitat de fer constar el sexe als documents oficials de manera obligatòria.\nEl reconeixement que la realitat de gènere és molt diversa suposa un pas endavant i la cristal·lització jurídica de la realitat social. La falta de visibilitat, de reconeixement social i de protecció legal suposen discriminacions i violències que la llei trans vol revertir.\nLa Llei trans estableix un seguit de mesures per a protegir a les persones trans en l'àmbit laboral, sanitari, educatiu, penitenciari, esportiu, etc, amb la intenció de revertir les violències estructurals i assegurar-ne els drets com a la resta de la població.\nLes persones trans, com també les LGTBI, pateixen unes discriminacions estructurals que es materialitzen en els diferents àmbits de la vida. Per tant, que l’ordenament jurídic estableixi un marc de protecció per a aconseguir una societat on tothom tingui cabuda és un deute històric que la societat té cap a les persones trans i que des de l’Avalot celebrem.\nLa Llei trans no esborra ningú\nEn els darrers mesos s'ha donat altaveu a certs sectors amb pensament biologista que, sota un esquema binari, divideixen les persones en funció de la naturalesa biològica i que consideren que la llei esborra les dones com a "subjecte polític".\nAquesta afirmació és clarament falsa, ja que les dones cis no som esborrades per les dones trans, sinó pel patriarcat, un sistema que també exerceix violència contra les dones trans.\nLa llei trans és una qüestió de drets humans\nDes de l'Avalot ens posicionem radicalment a favor de l'aprovació de la Llei Trans. Entenem que com a societat tenim un deute històric amb el col·lectiu trans, que necessita una protecció específica per tal d’assegurar la igualtat real i efectiva i frenar la transfòbia que encara és ben present.\nLa incorporació a l’ordenament jurídic espanyol de la “Llei Trans” és una passa endavant per aconseguir veritablement una societat igualitària, però no hem de deixar de banda, la necessitat d’invertir en educació en igualtat.\nDes de l'Avalot exigim als poders públics un clar i contundent compromís amb els drets de les persones trans. La protecció dels seus drets és una qüestió de drets humans i per tant, com a societat no podem deixar que es vulnerin o es posin en dubte.


Bed&Breakfast Andio Dubrovnik Croàcia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nKunićeva 4, Dubrovnik Centre, Dubrovnik, Croàcia, 20000 - Veure al mapa\nMés informació sobre Bed&Breakfast Andio\nConvenientment situat a Dubrovnik, Bed&Breakfast Andio és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAmb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Bed&Breakfast Andio és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. Els clients de l'hotel poden gaudir de express check-in/check-out, magatzem d'equipatge, transport hotel/aeroport, servei de cangur, habitació familiar.\nL'ambient de Bed&Breakfast Andio es reflexa en cada habitació. aire condicionat, escriptori, mini bar, insonorització, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Bed&Breakfast Andio és una elecció inteligents per a viatgers a Dubrovnik, i ofereix una estada relaxant i sense molèsties.\nComentaris de Booking.com (537)Comentaris d'Agoda (7)\nTots els tipus de viatgers (537)Parelles (323)Viatgers en solitari (66)Famílies amb infants petits (57)Famílies amb infants grans (3)Grups (91)


Foro Agenda 21 - Ajuntament d'Alginet\nQuè és el foro\nEl Foro de Participació Ciutadana és un lloc de debat on els participants proposen idees de projectes a executar des de l’Ajuntament que facen del municipi d’Alginet el poble que volem. Estos projectes van dirigits a aconseguir objectius com l’activació del comerç local, el foment de l’emprenedurisme, l’activació de nous jaciments d’ocupació, la recuperació d’espais segurs per a què xiquets i xiquetes puguen jugar al carrer, etc.\nTots estos projectes s’inclouran en un Pla d’Acció, l’objectiu del qual és solucionar els principals problemes que té el municipi i que s’han detectat en la diagnosi socioambiental del municipi.\nPer què és interessant que participe\nSegur que tens moltes idees per a millorar Alginet. Participar en el Foro et dóna la oportunitat de que el govern local les conega i les pose en pràctica.\nQuè haig de fer per a participar\nLa participació activa en el foro consistirà en assitir a les reunions que es convocaran periòdicament i aportar idees per a definir els projectes que configuraran el Pla d’Acció.\nEs farà publicitat de la data i lloc de les reunions a través del BIM, la ràdio i en la secció ‘Calendari de reunions del foro’ d’esta web.\nTambé es podrà aportar idees des de casa a través de la web municipal (www.alginet.es), o en bústies que s’habilitaran, des del 22 de març fins al 31 de maig, en els següents llocs:\n- Agència de Desenvolupament Local (Hort de Feliu).\nTotes les idees aportades en les reunions del foro i a través de la web o les bústies seran valorades pels tècnics municipals, que publicaran un informe amb el llista de propostes acceptades i el llista de propostes excloses on constaran els motius de l’exclusió.\nEntre el 23 dejuny i el 6 de juliol s’obrirà un termini de votacions per a què tothom puga triar les tres propostes que crega més necessàries per a Alginet. Així les propostes s’ordenaran de més a menys prioritàries en funció del número de vots rebuts.\nANIMA’T A PARTICIPAR!. ENTRE TOTS I TOTES FAREM L’ALGINET QUE VOLEM!\nCalendari de reunions del foro\nEl calendari de reunions previst i els temes a tractar en cada reunió és el següent:\nData Temes a tractar Actes\n22 Març Residus urbans\nPlanejament urbanístic Acta\n5 Abril Zones verdes urbanes i espais naturals\nMobilitar urbana Acta\n26 Abril Contaminació atmosférica i acústica\nRecuros hídrics Acta\n10 Maig Educació ambiental\n24 Maig Desenvolupament econòmic sostenible\nRecursos energètics Acta\n7 Juny Integració social\nBenestar social Acta\nSi vols rebre al teu correu electrònic les convocatòries de les reunions envia un correu a agenda21@alginet.es amb el teu nom i cognom, direcció de correu electrònic i telèfon de contacte, posant en l'assumpte "Participació Foro AG21L".