“Trapero no va condemnar pas els polítics al Suprem” | Mayte Piulachs | barcelona | Política | El Punt Avui\n“Trapero no va condemnar pas els polítics al Suprem” “Trapero no va condemnar pas els polítics al Suprem” “Trapero no va condemnar pas els polítics al Suprem” “Trapero no va condemnar pas els polítics al Suprem” + “Trapero no va condemnar pas els polítics al Suprem” E-mail\nOlga Tubau , al despatx que comparteix amb l’advocada Lydia Lajara, al carrer Muntaner de Barcelona, divendres ORIOL DURAN.\n“Trapero no va condemnar pas els polítics al Suprem” “Trapero no va condemnar pas els polítics al Suprem” “Trapero no va condemnar pas els polítics al Suprem” “Trapero no va condemnar pas els polítics al Suprem” “Trapero no va condemnar pas els polítics al Suprem” E-mail\nAmb tota la prova que vam aportar a l’Audiencia Nacional, potser el Suprem també hauria absolt el major Trapero\nNedar a mar obert a Vilassar de Mar, uns 2.000 metres a ritme “molt tranquil”, de març a novembre, que després fa molt fred “inclòs amb neoprè”. És segurament una de les fonts d’energia d’Olga Tubau (París, 1961), una de les penalistes més qualificades de Barcelona, que ha tornat al primer pla mediàtic en assolir l’absolució del major dels Mossos, Josep Lluís Trapero, i la intendenta Teresa Laplana. Una gran fita, com quan va obtenir la condemna del govern espanyol pel segrest de Segundo Marey pels GAL el 1983. Accessible, rigorosa i protectora del client, Tubau és una dona cultivada i divertidíssima, sobretot si la trobes parlant amb la seva amiga, també advocada, Berta del Castillo.\nLa fiscalia afirma que en una “anàlisi rigorosa” de la sentència absolutòria del major Trapero no presenta recurs. No va ser rigorosa amb l’acusació?\nSón dos moments processals radicalment diferents. En el moment que la fiscalia presenta l’escrit de conclusions provisionals, el que sobta més és que mantingui l’acusació de rebel·lió, quan en la instrucció no s’havia practicat cap diligència per acreditar que hi hagués hagut violència el 20-S i l’1-O, mai ha aflorat a l’Audiencia Nacional. Ara, la nota de la fiscalia és impecable: explica molt bé el que diu el TEDH, la nostra normativa nova sobre recursos en sentències absolutòries i fa una labor didàctica i explica a la ciutadania per què no hi pot recórrer.\nHi ha qui diu que el no-recurs de la fiscalia és un pacte del govern espanyol amb ERC.\nÉs rotundament fals. Aquesta insistència per part de determinades persones vinculades al món polític que tot el que fa la fiscalia la vincula amb una posició política fa molt mal a les institucions del país. És un atac al sistema democràtic. Llegia fa temps que les notícies banals fan una societat banal. Les notícies que recullen opinions que malmeten el nostre sistema d’estat de dret i democràtic, fan que la ciutadania, al final, sigui poc democràtica.\nEl magistrat Ramón Sáez, ponent de l’absolució de Trapero, s’ha deixat recollir algun argument de la seva defensa?\nNo s’ha deixat res [somriu]. Ha anat abordant tots els blocs fàctics de fiscalia i defenses. Hi ha molta prova, i testimonis. En les 96 pàgines de la sentència no sobra res, manté elements valoratius i amb una enorme habilitat per saber resumir molt bé les coses sense deixar de dir res fonamental. Per acabar dient: descartem que hi hagi hagut un acord entre el govern i els Mossos, i que els Mossos van intentar complir amb els manaments de la fiscalia i del TSJC.\nEl Suprem, però, acusa els Mossos de “passius”.\nEl Suprem envaeix l’objecte del judici de l’Audiencia Nacional. El Suprem no podia fer aquesta afirmació. Agafa alguns exemples i els eleva a categoria. Nosaltres no podíem discutir que el 20-S i l’1-O hi va haver sedició perquè ho diu el Suprem, sinó el comportament dels Mossos. I, en la sentència, el magistrat Sáez exposa el model policial dels Mossos, centrat en la mediació. Si els Mossos haguessin volgut que se celebrés l’1-O, haurien demanat auxili d’ordre públic als altres cossos policials de l’Estat a les nou del matí com va fer Ferran López al coronel Pérez de los Cobos, a través d’un correu electrònic? És contradictori.\nEl Suprem també afirma que a la seu d’Economia “només hi havia dos mossos” a la porta.\nI en la sentència de l’Audiencia Nacional es recullen tots els recursos que van abocar els Mossos aquell dia, i els anteriors complint les ordres de la fiscalia i del TSJC. Des del setembre del 2017 l’assessoria jurídica dels Mossos va treballar braç a braç amb la prefectura recollint tot el que es feia al territori, en compliment de les ordres de totes les fiscalies i del TSJC, ho vam aportar al judici i el magistrat Sáez ho quantifica i tot. El Suprem s’hauria d’haver parat a determinar si el conseller Forn va ordenar o es va coordinar amb Trapero, i quedar-se aquí. El que van fer els Mossos el 20-S i l’1-O no ho podia dir, el Suprem.\nLa declaració de Trapero al Suprem va condemnar els polítics.\nLa declaració de Trapero no els condemna pas. El que Trapero els explica en les reunions és que com a molt hi haurà resistència passiva l’1-O. No pots fer-los culpables d’algun incident de violència, que pot ser degut a l’actuació policial. No els transforma en autors d’una sedició. Trapero no els diu que hi haurà un alçament tumultuari, diu que molts ciutadans volen votar i hi ha força policia i es podria produir algun incident.\nCom ha estat treballar amb el major Trapero?\nHa estat molt fàcil. No és invasiu, et dona les seves opinions i et deixa fer. En el judici, vaig demanar que estigués al meu costat perquè preveia que, si es feia alguna manifestació, el necessitaria. I va ser essencial en un agent de la Guàrdia Civil, testimoni d’una entrada i registre, però de sorpresa el fiscal li pregunta per uns correus del major, que estaven a la causa, n’hi ha milers, però no en l’atestat. I sort de la memòria prodigiosa de Trapero, que recorda el context i si els va contestar o no, que puc interrogar. I sobretot amb el correu que no estava a la causa que treu Baena, que li envia Puigdemont, on diu: “Tal com he dit” i no “Tal com li he dit”, Baena va haver d’admetre l’error de traducció i que no van tenir una reunió privada.\nEn la sentència, l’Audiencia Nacional sosté que encara no sap per què o qui va trencar la coordinació dels tres cossos l’1-O.\nNo ho sabem. Defenso que va ser un fracàs i un desastre: ni sols ni junts cap cos policial va poder complir la resolució del TSJC. La valentia dels tres cossos hauria estat aparèixer i dir: hem fet el que hem pogut, però ha estat impossible poder impedir que 2 milions de persones votin amb el nombre d’efectius que som i per evitar una massacre. Estem en un país on sembla que exposar la realitat i les impossibilitats és una cosa vergonyosa i no ho és. Això és la grandesa d’un servidor públic. En lloc de fer-se això, la Policía Nacional i la Guàrdia Civil, i no sé qui per sobre d’ells, plantegen de fer-ne responsable el cos dels Mossos. I aquests que no han pogut impedir l’1-O són cridats a ser policia judicial contra Trapero, i això tenyeix tots els atestats, com sosté la sentència.\nEs podria acusar el tinent coronel Baena i el coronel De los Cobos de fals testimoni?\nNo. Ells emeten unes opinions, i ho van dir en el judici. De los Cobos va admetre que era la seva “percepció” que Trapero estava en connivència amb el govern, i Puigcerver ho desmenteix. Això no es pregunta al Suprem, ni tocava. L’error és la fragmentació de la causa. Amb tota la prova que hem aportat a l’Audiencia Nacional, potser el Suprem també hauria absolt Trapero.\nEl Punt Avui. Girona 01-11-2020, Pàgina 10\nEl Punt Avui. Nacional 01-11-2020, Pàgina 10


Tema 14. Apoptosi  | Ampliació Biologia Cel·lular (UAB) | Unybook\nTema 14. Apoptosi (2015)\nTema 14. Apoptosi\nAMPLIACIÓ BIOLOGIA CELULAR Tania Mesa González 2º CURS BIOLOGIA UAB TEMA 14: APOPTOSI INTRODUCCIÓ   Mort cel·lular (natural o accidental)  Agressions externes (físiques o químiques)  Infeccions organismes patògens  Envelliment cel·lular NECROSI Desenvolupament embrionari (pluricel·lulars)  Divisió  Diferenciació  Migració  Mort cel·lular APOPTOSI (Kerr,72) = Mort programada  Òrgans diferents  Mateixa localització  Mateix moment NECROSI    Inducció  Canvis extrems condicions físicoquímiques  altes temperatura, pH, substàncies tòxiques  Efecte directe sobre integritat membrana  estrès mecànic, virus lític, agents infecciosos Procés  Ràpid i inespecífic  Efecte sobre un grup nombrós de cèl·lules (teixits) Mecanisme  Mitocondris  baix gradient protons , NO fosforilació oxidativa, NO ATP  Transportadors iònics no funcionen  NO regulació osmòtica  Inflament citoplasma i mitocondris  Entrada H2O  Lisi cel·lular, trencament diferents orgànuls  Degradació inespecífica DNA  Alliberament proteases a l’espai extracel·lular  procés inflamatori que afecta a les cèls.\n Activitat fagocitària dels macròfags i neutròfils  fagociten la zona afectada.\nAPOPTOSI  Inducció  Canvis fisiològics i senyals cel·lulars  Procés  Mecanisme programat genèticament  poc dràstic, però molt específic  Actua sobre cèl·lules individuals  Processos bioquímics autodestructius (suïcidi)  Absència resposta inflamatòria - La cèl·lula que morirà, es marca (sense afectar als veïns), no s’inflama i per tant no hi ha un vessament extracel·lular (es queda tots dins de la membrana).\n- Els fragments que queden són endocitats per les cèl·lules veïnes o els macròfags ho fagociten.\n En cultius on no hi ha macròfags la necrosi es tardana.\n Mecanisme  Hi ha una alta porositat membrana mitocondrial  Alteració potencial redox cel·lular  Hi ha ATP però a baixes concentracions.\n Alliberament proteïnes mitocondrials  com per exemple Citocrom C a l’espai extracel.\n Activació cascada CASPASES  activen i produeixen l’apoptosi (són enzims proteolítics) - Al rebre la senyal d’apoptosi la membrana interna mitocondrial es torna permeable com la externa i allibera el citocrom C, que unit a l’ATP forma l’apoptosoma que activa les caspases.\n A la vegada es transl·loquen la Fosfatidilserina (PS)  es troba encarada a la part citosòlica i es transl·loca a la cara extracel·lular.\n Això aporta a l’avís de les cèl·lules veïnes que ella s’està eliminant  etiquetatge.\n Es dona una elevada activitat enzims proteolítics  CASPASES  consumeixen ATP per a tallar les proteïnes.\n Desestructuració citoesquelet  Condensació cromatina i posteriorment degraden el DNA internucleosomes  Lobulació membrana plasmàtica.\n Trencament nucli en fragments individualitzats, però que conserven la membrana.\n Fragmentació de la cèl·lula en cossos apoptòtics  seran reabsorbits (fagocitats) per la cèl.\nadjacent o per macròfags.\n- Des de que hi ha senyal o dany la cèl·lula pot tirar enrere l’apoptosi abans de superar el punt on actuen les caspases.\n- El temps total del procés es variable.\nApoptosi en organismes puricel·lulars  Apoptosi  desenvolupament embrionari  Metamorfosi insectes, amfibis i nemàtodes  Fetus humà  eliminació de:  Membranes interdigitals  Neurones no connectades o malament connectades(sistema nerviós)  Limfòcits T i B (sistema immunitari) que creïn problemes.\n Cristal·lí  Apoptosi en individus adults  Homeostasi teixits (conservació n° cèl·lules)  Es dona en teixits amb una taxa alta renovació  elevada apoptosi. Típic en:  Cèl·lules epitelials intestí  Queratinòcits superfície pell  Paret uterina (endometri)  Eliminació limfòcits  desprès de ser infecciosos.\nGENS IMPLICATS EN EL PROCÉS D’APOPTOSI  Nemàtode Caenorhabditis elegans  Eliminació 131/1.090 cèl·lules  Proteïnes activadores: CED-3, CED-4  Proteïnes inhibidores: CED-9  si està no hi ha apoptosi.\n Inhibeixen les CED-3 i la CED-4  Mamífers  Procés molt més complex  Proteïnes inductores  Proteïnes efectores  Proteïnes inhibidores  Famílies de proteïnes implicades  Caspases (CED-3, CED-4)  Bcl-2  regulen les caspases  Receptors superfamília TNF (tumor necrosi factor)  Proteïnes del cicle cel·lular FAMÍLIA CASPASES   14 Caspases diferents  Són enzims proteolítics  seqüència i estructura ≈ CED  Reconeixen seqüència específica  són 4 aa a proteïnes diana (N-ter) Famílies caspases  Inductores (transductores de senyals)  Efectores  Proinflamatories  Activació  Normalment sempre estan inactives al citoplasma.\n Al rebre el senyal per apoptosi es forma un complex de senyalització de membrana que recluten les procaspases inductores (caspasa 8).\n L’alta concentració de la procaspasa 8, fa que ella mateixa es trenqui el prodomini per el residu d’Asp.\n Posteriorment trenca la subunitat menor.\n  Dimerització (de dos caspases: 4 subunit) Caspases inductores  Funció  activar caspases efectores  Mecanisme  transmissió senyals proapoptòtiques  Senyals extracel·lulars (via extrínseca)  Receptors de membrana (death receptor)  Caspases implicades  1, 2, 8, 10  Senyals intracel·lulars (via intrínseca)  Mitocondris (9), Reticle endoplasmàtic (12)  Caspases implicades  9, 12  Caspases efectores  Funció  degradar diferents proteïnes  Mecanisme  proteòlisi proteïnes implicades en:  Manteniment diferents estructures cel·lulars  Manteniment nucli i DNA  Caspases implicades  3, 6, 7, 12  Senyal  lligand mort-receptor mort  activació caspasa 8  activació caspasa 3  proteòlisi de les proteïnes diana.\n En el mitocondris la caspasa 9 activa la caspasa 3 i 7.\n En el RE  la caspasa 12 té un paper dual  activa la caspasa 3 o talla la proteïna diana.\nFAMÍLIA Bcl-2  Funció reguladora del procés apoptòtic  15 proteïnes agrupades en 3 subfamílies (dominis BH3)  Poden tenir d’altres.\n Factors anti-apoptotics a altes concentracions (protectors)  subfamília Bcl-2  Bcl2, Bcl-xL, Bcl-w, Mcl-1, A1  Factors pro-apoptotics (killers)  subfamília Bax  Bax, Bak, Bok  Factors pro-apoptotics (reguladors)  subfamília BH3  Bad, tBid, Bik, Bim, Hrk, Bmf, Puma, Noxa  Regulació  % factors anti-apoptòtics/pro-apoptòtics  Mecanisme:     Formen homodímers i heterodímers  S’uneixen pel domini BH3 (regions proteiques amb funció reguladora)  % equilibrats  anti-apoptòtic segresta una pro-apoptòtica.\n Increment del % de pro-apoptòtiques forma homodímers  apoptòsi.\nLocalització:  Ancorats MME (Bcl2, Bcl-xL, Bak)  Solubles citoplasma (Bax, Bid) Accions:  Formen porus a les membranes mitocondrials  si hi ha homodímers  Regulen el procés d’apoptòsis Formació porus (PTP) a les membranes  Bax/Bak (killers) capacitat formació porus  dimerització  Bcl-2 like impedeix formació porus  Per l’estrès s’allibera BH3, que per si sol està inactiu, però s’activa al unir-se a Bcl-2.\n Amb Bid passa exactament el mateix, i es aquesta unida a la Ccl-2 conjuntament amb la regulació de BH3-Ncl2, fa possible que Bax i Bak formin homodímers que s’ancoren a la membrana creant porus permeables transitoris (PTP) per on surt el citocrom C, que acaba activant les caspases (mitjançant l’apoptosoma).\nPAPER DEL MITOCONDRI EN L’APOPTOSI 1. Alteracions mitocondri  Obertura porus PTP  Dimerització Bak/Bax 2. Permeabilització membrana  Equilibri ions  matriu/EI 3. Sortida proteïnes  Citocrom C  AIF (apoptosi inductor factor)  Condensació cromatina  Degradació DNA  Translocació Fosfatidilserina  Smac  Regulació positiva caspases  Endonucleasa G  Degradació DNA ACTIVACIÓ APOPTOSOMA  MOM  Bak i Bcl2 //Citosol  Bax  Arribada estímul   Bax/Bak/Bid  MOM  Bak/Bax i Bcl2  Permet oligomerització  Citosol  tBid  Sortida proteïnes Formació Apoptosoma  Citocrom C (mitocondri) s’uneix a [Apaf-1+ procaspasa 9 ] (citosol) pel domini Card i s’activa.\n Es forma l’apoptosoma amb l’ajuda d’ATP = Apaf + procaspasa + citocrom C + ATP.\n L’apoptosoma activa la caspasa 9  activació caspases 3 i 7 CANVIS EN EL NUCLI  Fragmentació del DNA  Fragments llargs (50-300 Kb)  mida dominis loops de scafold nuclear  Internucleosomals (180-200 pb):  Activació endonucleases endògenes  Talls entre histones del nucleosoma  Talls curts  confirmen l’apoptosi  Escala apoptòtica (180-200pb)  Previ mort (no disminució viabilitat)  Els talls entre histones no afecta inicialment en el funcionament Nuclear.\n Nucleasa responsable : CAD  Caspase 3 trenca ICAD (inhibició talls proteolítics) i allibera CAD.\n Translocació CASPASA a nucli  Proteòlisi enzim PARP  enzim reparació DNA  Activació  Activació domini nuclease  Fragments DNA > 50 Kb  Activació CAD  Fragments internucleosomals  Activació LamP  Trenca làmina nuclear - CAD s’activa i la caspasa 6 activa Lamp, que trenca la làmina nuclear (tall proteolític). El tall permet formar trossos de nucli amb la mmembrana fragmentada  formació vesícules.\nVIA EXTRINSECA ACTIVACIÓ APOPTÒSIS  Inducció apoptosi sistema immunitari  Limfòcits T indueixen apoptosi:  cèl·lules infectades per virus  cèl·lules processos tumorals a) A través del sistema Fas/FasL 1. Reconeixement pèptid víric a cèl·lula diana 2. Unió Fas al receptor de les cèl·lules T  Fas L proteïna 3. Activació adaptadors 4. Inducció Caspases b) A través de perforines  en Cels sense receptors Fas  formació porus (perforina)  per on entren enzims (proteases).\n Secreció de proteases  (Granzim A i B)  Inducció Caspases  Activació: 1. S’expressen en els cèls. els receptors Fas en forma de monòmers.\n2. Es forma el trímer (activació del receptor) quan arriba el lligand = Fas.\n3. Activació del receptor activa el FADD (proteïna amb domini de mort), que normalment al citosol es troba inactiu.\n4. El FADD activat talla el predomini de la caspasa activant-la.\n La caspasa 8, activa per trencament activa les caspases efectores 3,6 i 7.\nMODEL INTEGRAT APOPTOSI  Receptor Fas activat  activa a FADD  forma la procaspasa 8  activa procaspases 3,6,7   Donen lloc a la apoptosi.\n Procaspasa 8  activa la Bid ja que el trenca (tall proteolític) formant el tBid.\n tBid (citosol) s’uneix a Bcl2, que es desplaça a les proteïnes pro-apoptòtiques  Els factors pro-poptòtics activen el mecanisme per a la formació del porus mitocondrial per a iniciar l’apoptosi.\n  Hi una control estricte per a que ens assegurin que la mort es doni per apoptosis.\nDel mitocondris surt Smac al citosol, que bloqueja IAPs, que són inhibidores de l’apoptosi normalment.\n IAP = proteïna inhibidora apoptosi  S’uneix a caspases i bloquejant lloc actiu. Algunes són E3-ligases.\n Smac/DIABOLO  Activador de caspases. Generalment segrestat a mitocondri  Els canvis es donen per la dimerització i talls proteolítics, en els proteïnes activades en la cèl·lula prèviament.\n L’activació de AKT  fosforil·la la caspasa 9 (inhibició) i Bad (inhibició), per tant no es forma el porus mitocondrial.


La FAE obre expedient als dos esquiadors enxampats en una festa privada a Aixirivall - Altaveu el diari digital d'Andorra\n(Amb vídeo) L’ens, on hi ha un important “malestar”, els dona quinze dies per fer al·legacions durant els quals no se’ls permetrà participar en les activitats organitzades per altres esportistes\n08/05/2020 (21:00 CET)\nLa Federació Andorrana d’Esquí (FAE) ha obert expedient als dos esportistes que van participar el passat cap de setmana en una festa a un xalet d’Aixirivall i, per tant, es van saltar l’ordre de confinament decretada arran de l’esclat de l’epidèmia del coronavirus. Des de l’entitat s’ha remarcat que els fets han generat un “important malestar”. Als dos esquiadors se’ls ha donat un termini de quinze dies perquè formulin, si ho consideren escaient, al·legacions, durant el qual no podran participar en cap activitat de l’ens.\nFonts de la FAE han explicat a Altaveu que van conèixer els fets el dilluns -la festa hauria tingut lloc a l’habitatge d’un conegut empresari a Aixirivall i algunes imatges van ser compartides a les xarxes socials-. De seguida es va posar en coneixement del Govern, ja que els dos integrants de l’equip d’esquí són becats del programa ARA. A més, dimarts es va celebrar, via telemàtica, una junta directiva extraordinària.\nEn aquesta es va avaluar el comportament dels dos esportistes i va quedar patent el “gran malestar” que hauria provocat. Per això, es va decidir “iniciar un procés d’obertura d’un expedient als implicats”. Aquesta decisió també es va comunicar de seguida al Govern. Des de dimarts, comença a comptar el termini de quinze dies que s’ha donat als dos esquiadors que van participar en la festa -i van desobeir clarament les instruccions de confinament decretades per fer front a l’emergència sanitària- perquè, si ho consideren oportú, presentin al·legacions.\nDurant aquest temps, la FAE ha suspès la participació dels dos implicats en qualsevol activitat que sigui organitzada per l’ens. En part, perquè es considera que podrien suposar un risc per a altres membres de l’equip d’esquí que sí que han seguit les recomanacions sanitàries. Un cop esgotat aquest termini, s’estudiarà el cas i les al·legacions i es prendrà la decisió definitiva.\nLes fonts consultades per Altaveu no han volgut avançar a quin càstig s’exposen els dos esquiadors implicats en els fets. Ara bé, sí que han deixat clar que hi ha un important enuig entre els responsables de la FAE i tot apunta que la sanció podria ser important. També caldrà veure si Govern pren alguna mesura, tot tenint en compte que tots dos estan integrats el programa de beques ARA.


Opinió « Reagrupament BCN-Eixample\nSi ja des del diumenge 18 tinc l´estómac revoltat i convuls després de sentir el nostre gran conseller d´interior cridar com un possés “tots som garzón”, tot oblidant que el jutge no és pas que estimi Catalunya massa més del que ho puguin fer els seus col.legues del constitucional i, a sobre, en un acte en homenatge als caiguts al camp de la bota, només em faltava l´afer Samaranc per acabar d´alterar-me.\nMentre el món expressa clarament el tarannà del personatge:\nA casa, que encara el coneixíem millor i en detall, ens entestem en cantar les excel.lències d´algú que potser sí fou astut per grimpar fins allà on volé però que, de cap manera no es podrá dir que fou digne o que honorà la seva terra .\nEl més preocupant de l´afer però, és l´insondable abisme que s´obre entre la clase política dirigent com a casta (hereva de sang o tradició falangista com el finat, exponent d´esquerra manifesta o clamorosament catalanista, tant se val) i la societat civil i és que, només cal donar un cop d´ull en diagonal a premsa escrita i oficialista, per una banda, i digital o blocs per l´altra, per veure que, clarament, uns van per un costat i els altres per un altre i que, la societat civil cada cop menys entén i claudica devant el fet que, sia per ostentar o conservar una poltrona, es puguin fer panegírics ardorosos envers una camisa blava de tant funest record.\nEspanya seguirà per sempre en la nebulosa de la transició, de l´oblit i del repartiment amistós de càrrecs per soterrar el passat., tot respectant les prevendes a fills, néts i besnéts, que, es cert, ja no tenen culpa del que feren els ancestres però que segueixen treient-ne tot el suc que poden i més mentre, no ho oblidem, els hereus dels perdedors segueixen sense poder fer justícia i valent-se únicament, del seu propi enginy.\nCatalunya, si vol aspirar a quelcom més, serà necessari que tiri beta de salfuman i DDT i realment comenci de zero, si no… malament rai!\nVes, parla, que allò que mai no fou pugui ser ara, que res no caigui dins del pou per manca d’esperança. Ves i torna aviat, el poble et reclama per donar el llibre a l’amat, i la rosa a l’estimada.\nNosaltres, com esponges de mar\nDiuen que les cèl·lules de l’esponja de mar no estan unides per res i tanmateix l’esponja està unida. I més encara, diuen que si s’estripa violentament l’esponja, aquesta feta un nyap torna a unir-se, mai perd la seva unitat, busca la manera d’agregar un altre cop les seves cèl·lules disperses, mai mor. Mai.\nAixò és senzillament Reagrupament, perquè les seves cèl·lules, nosaltres, ens trobem units i treballem amb la il·lusió que un bon dia Catalunya sigui de nou lliure. Com una esponja de mar, Reagrupament es xopa de gent d’arreu, amb diferents maneres de pensar, de viure o de ser. Però tot infla el projecte i com si d’una esponja es tractés netejarà la classe política mediocre i apoltronada que tenim avui dia a Catalunya, obrirà finestres de bat a bat perquè entri aire fresc, que la gent del nostre país fa anys que respira un aire brut, com de casa tancada.\nVivim a anys llum de la nostra classe dirigent. Els seus problemes han deixat de ser els nostres, les seves preocupacions mai han estat les nostres, i mentrestant, la nostra terra emmalalteix, potser de forma irreversible.\nAvui he visitat el Parlament de Catalunya i he somniat que potser un dia serà el Parlament d’un país lliure. I és quan m’he dit a mi mateix: no ploris per una terra que lluita, lluita per una terra que plora.\nControvèrsies i contradiccions\nAquests dies, llegint la premsa, me n’he adonat que hi ha coses que no em quadren sobre Reagrupament. Per una banda veig un munt d’articles que ens titllen d’immadurs i puerils pel document “Organitzant el nostre futur lliure” i per la Constitució de Catalunya. Sembla ser que el fet que hi hagin treballat més de 600 experts en la matèria no compta. I jo em pregunto, quanta gent experta treballa en l’elaboració dels programes electorals dels partits actuals catalans? O millor encara, quants d’aquests han treballat en la matèria que legislen? Tots coneixem la resposta.\nLa segona cosa que em té la mosca al nas és el mutisme sobre Reagrupament. Es fa una assemblea que congrega més de 1300 persones un diumenge al matí i l’única ressenya és que en Laporta va fer acte de presència? Apareix un moviment sense precedents a Catalunya on s’hi apunta moltíssima gent (entre la qual m’incloc) sense experiència en la política i no se’n parla? Realment l’única notícia de Reagrupament va ser la crisi interna? La resta no és destacable?\nEstà clar que els polítics catalans estan molt ben allà on són i la por a perdre aquesta comoditat doncs no els deu resultar gaire agradable. La prova està en com s’han neutralitzat el cas Millet amb el cas Pretòria, com si d’un electró i un positró o d’un àcid i una base es tractés. No en parlem més no sigui cas que CIU i PSC en surtin escaldats. I si algú en dubtava, l’expresident Pujol ja es va encarregar d’afirmar-ho.\nAquest carreró sense sortida “a la catalana”, al qual incloc a una ICV amb voluntat ferma de seguir a la poltrona que ha destrossat i a una Esquerra que ja no sap ni què és gràcies al senyor Puigcercós, no és la causa del naixement de Reagrupament? I això no és notícia?\nSovint els polítics es queixen del desencís de la ciutadania en vers la política. No és Reagrupament un forma d’esclafar el puny sobre la taula i dir que ja en tenim prou? I això no és un titular?\nA tots aquells, polítics i medis de comunicació, que ens tracten com si la boina no ens deixés mirar més enllà, els diria que s’apuntin a cursos de formació urgentment perquè ben aviat no sabran què fer amb les seves vides, perquè en el fons, mai a la vida han sabut fotre res.\nI a la gent de Catalunya, només recordar-los, que si no aprofitem la situació que tenim a les nostres mans, que després no estiguem lamentant-nos tota la vida. I sobretot desenganyem-nos: en Mas només vol governar (com tothom a CIU), en Montilla no aporta res a Catalunya i a Esquerra el discurs els va bastant gran. Així doncs, actuem en propietat.\nM’ha arribat un correu en què es planteja la necessitat d’explicar en castellà el nostre discurs polític, especialment el tema de la independència, per tal de facilitar que els castellanoparlants s’hi involucrin o en perdin la por. S’argumenta que estem en una societat bilingüe i, fins i tot multilingüe, i que per aquest motiu els sobiranistes ens hem d’amotllar als ciutadans que no parlen la nostra llengua donant a entendre que l’idioma és una barrera entre ells i nosaltres.\nD’entrada ho trobo lleig. No per puritanisme, sinó perquè em sembla fals. No em trairé a mí mateix, sens perjudici que ocasionalment i per educació canviï de llengua, sigui la que sigui, si la conec. Si abandonem els eufemismes i parlem clar, en el fons la qüestió no és si hem de canviar de llengua o no, sinó si la llengua a canviar ha de ser en favor del castellà. No vull construir una arquitectura filosòfica que justifiqui una o altra decisió perquè em sembla que el més senzill és l’evident.\nEn primer lloc, canviar de llengua per atraure algú és prendre per idiota l’altra part. Tothom sap el que pensem i no queda gaire bé que a l’hora de buscar vots els parlem en castellà. Els qui s’ho plantegen saben que aquí el nostre problema és el castellà i no un altre.\nEn segon lloc, avui podem parlar en català amb tothom. Amb qui a hores d’ara no ens entengui o li molesti no cal que perdem el temps perquè li diguem el que li diguem no ens recolzarà.\nEn tercer lloc, els catalans hem d’exercir de catalans, amb independència del que facin els altres. No ens hem de justificar ni els hem de convèncer, simplement hem d’anar a la nostra, tal com fan ells. Altrament implica anar a la defensiva i això és situar-se en un plànol d’inferioritat. Ens hem de tractar amb els altres en un pla d’igualtat. Si no els demanem que canviïn de llengua tampoc l’hem de canviar nosaltres. De la mateixa manera que els altres parlen com volen, nosaltres hem de fer el mateix. Que cadascú parli com vulgui. Com va dir el Premi d’Honor de les Lletres Catalanes Joan Solà, la falsa pau lingüística que vivim consisteix en una societat lingüísticament sotmesa. És cert que no tenim els instruments de què disposa un Estat per sentir-nos ciutadans normals (em refereixo ara a l’àmbit lingüístic), però no cal que nosaltres mateixos abandonem la nostra llengua quan ningú ens ho demana. Parlar la nostra llengua es pot fer amb naturalitat i sense heroïcitat. És clar, sempre que l’altre interlocutor no sigui policia, fiscal o jutge.\nAixò no és obstacle perquè si algú s’acosta a nosaltres malgrat tenir com a llengua habitual una diferent del català, pugui expressar-se amb la seva tant en privat com en públic, però serà com a decisió individual seva, mancada de contradicció amb el seu tarannà, i no una decisió presa interessadament per un col·lectiu o organització.\nFinalment, el meu país abasta del Rosselló fins el Montsià. Malgrat que hi hagi fronteres que ens divideixen, les comarques de la Catalunya Nord són tan catalanes com la resta. A banda que seria somiar truites fer reclamacions territorials a l’Estat Francès, la realitat és que com a mínim des de fa un segle els catalans ens hem distanciat massa a banda i banda de la frontera pel que cada banda haurà de seguir el camí que vulgui o li permeti l’Estat al qual pertany. Però malgrat tot, tant al Nord com al Sud som igual de catalans. I dic això perquè sovint ens n’oblidem o ho ignorem. A Catalunya es parla català, aranès, castellà, amazig … i francès. Hem de conscienciar-nos que la llengua comuna és i ha de ser el català, l’eix vertebrador del nostre país. Mitjançant tractats trasnfronterers o per iniciatives individuals s’estableixen diverses col·laboracions, com per exemple que TV3 i altres mitjans de comunicació es vegin a la Catalunya Nord. No pot ser que nosaltres mateixos cedim en l’ús del català a favor del castellà. Ens podem imaginar la reacció dels catalans del nord, parlants per aquest ordre de francès i català, quan s’esforcen a veure TV3 i veuen que ni tradueixen ni subtitulen al català les declaracions, entrevistes o publicitat que es s’emeten en castellà ? Des d’aquesta banda no es deu plantejar o per semblar evident que tothom domina les dues llengües o per evitar d’ofendre ningú. La veritat és que atorguem més drets als que no són d’aquí o als que no volen integrar-se que als catalans, especialment als del Rosselló.


Els més petits de la casa tornen a 'engalanar' la Víbria\nEl Circ Cultura i patrimoni dijous, 17 de setembre de 2015\nEls més petits de la casa han viscut un dels dies que ja molts pares i mares tarragonins es marquen al calendari. El dia en que el nen o la nena abandonen el xumet i li pengen a la Víbria.\nL'acte, jove en el temps, però ja consolidat com un dels multitudinatris de Santa Tecla, ha tornat a aplegar centenars d'infants, acompanyats dels seus familiars, que han volgut fer d'aprop l'entrega d'una peça tant simbòlica i que els ha acompanyat durant tant de temps.\nEl Pla de la Seu s'ha omplert com el rovell d'un ou i la Bèstia tarragonina comandada per la Colla Diables Voramar ha marxat novament engalanada.\nJust al costat, a la plaça del Fòrum, la mamadeta al carrer també ha entrat en escena. La Chartreuse hi ha instal·lat una parada ben llaminera i la cua, com era de preveure, ha tornat a ser generosa. El licor groc és un dels elements fonamentals de la festa tarragonina.\nMacrocorrefoc del Drac de Sant Roc\nDemà divendres 18 ja hi haurà un primer tast del que fan els més petits de la ciutat amb l’Entradeta de Músics, a partir de les 12h al Portal del Roser i de forma itinerant fins a la Plaça dels Cols i a les 18h des del Pla de la Seu i fins a la Plaça de la Font la Baixadeta amb l’Aligueta, la Mulasseta, el Lleonet, els Gegants Moros Petits, els Negritos Petits i la Cucafereta; amb els seus joves portants.\nUn altre element destacat de la festa és el foc, que enguany a través de dos dels seus elements; el 30 aniversari del Drac de Sant Roc i els 25 anys de la Colla de Diables Voramar, encara es fa més present. I per aquest motiu demà serà el torn d’un Macrocorrefoc del Drac de Sant Roc.\nUna trentena de bèsties, com els trenta anys que celebra, engegaran a partir de les 22h i pels principals carrers de la Part Alta, les seves espurnes, que convertiran Tarragona en la capital del Bestiari Català del Foc 2015.\nConsulta tota la programació de Santa Tecla a l'agenda cultural circdelacultura.com\nLa Víbria s'afarta de xumets\nTres membres de la Víbria seran els banderers del matí de Santa Tecla


MINIPUT BLOC: d’octubre 2021\n12:45h - DAY OF REUNION\nLes noves tecnologies ens estan permetent fer coses que només semblaven possibles a la ciència ficció, com recrear persones mortes per mantenir-hi converses. Ho vam veure a la sèrie Black Mirror, al capítol “Be right back” (2013). Aquestes tècniques s’estan estudiant a les universitats per veure quins efectes tenen sobre el dol i al Japó n’han fet un programa a la televisió pública: Day of reunion, on un personatge famós (en el cas del capítol que veurem al MINIPUT, el còmic Tetsuro Degawa) es retroba amb una persona morta (en aquest cas, la seva mare) a través d’una recreació en pantalla. Al llarg del programa, parlen de records, de la història familiar, de què ha fet el fill des que la mare és morta... La recreació es fa a partir d’imatges i de records privats de la família i el plató té una decoració mínima per tal de genera més intimitat.\nAquesta tècnica ofereix grans possibilitats, però també planteja molts dilemes ètics. Com treballa la televisió pública amb eines digitals, interfícies i intel·ligència artificial (IA) per apropar-se a la gent? Aquestes tecnologies aporten un valor afegit a les històries o el valor afegit són les tecnologies en sí? Necessites un programa de televisió on et retrobis en directe amb un ésser estimat que ja no hi és per plorar per ell/a i passar el procés del dol? És aquest el servei públic que volem i busquem? Realment reconnectem les persones o les alienem? Senten pressió les televisions per apuntar-se a aquesta “moda” o potser haurien d’experimentar més abans d’emetre-ho? Pot la Intel·ligència Artificial preparar-nos per la mort i el dol? Al MINIPUT veurem el programa i reflexionarem sobre tots aquests temes.\nDissabte 27 de novembre de 2021, 12:45h\nPublicat per MINIPUT - Mostra de Televisió de Qualitat de Barcelona a 10:00 Cap comentari:\n18:15h - ROBBIE HOOD\nEl Robin Hood del folklore anglès és ara objecte d’una revisió moderna australiana. Aquesta mini-sèrie (6 capítols de 10 minuts) australiana té com a protagonista un noi de 13 anys d’origen indígena que viu a Alice Springs, una comunitat rural allunyada del bullici de les grans metròpolis. Robbie és un “outsider” als marges de la societat, buscant-se la vida com pot per menjar i per oferir menjar a la seva família i amics. La sèrie no busca justícia social, sinó mostrar la màgia que hi ha en les històries ordinàries, alhora que mostrar una realitat, uns personatges “outsiders” i una llengua indígena que sovint estan poc representats a les ficcions, ja que una de les guionistes, Kodie Bedfort, és d’origen indígena i l’altre, Dylan River, va créixer a Alice Springs.\nNo és casual, a més, que sigui la població indígena la que es troba en situació d’exclusió social (o gairebé). Com vam veure al MINIPUT 2016 amb el programa “Prison Songs”, gran part de la població reclusa és d’origen indígena i això s’agreuja a la presó de Berrimah, al nord d’Austràlia, on el 80% dels reclusos són indígenes. Com explicava el documental, els indígenes tenen 27 vegades més probabilitats d’acabar tancats a la presó que la resta de ciutadans.\nDissabet 27 de novembre de 2021, 18:15h\n10:15h - CLOROFILIA: LOVE AND PLANTS\nEls documentals de divulgació científica (sobretot del gènere animal i vegetal) estan molt lligats a la televisió pública. Amb els anys, però, també s’han encasellat en un format molt estàndard, que arrisca poc.\nNo obstant, aquest últim any hem vist com un documental de divulgació científica, si se’l pot classificar dins del gènere, ha guanyat el premi Oscar a Millor Documental, My Octopus Teacher (Lo que el Pulpo me enseñó, disponible a Netflix). Narrat quasi com una ficció, el documental ens endinsa al món dels pops.\nUna cosa semblant fa Clorofilia (Argentina, Canal Encuentros): és un documental de divulgació científica with a twist. A més, va un pas més enllà, perquè cada capítol barreja el documental amb algun altre gènere: comèdia, romàntic, thriller, ciència-ficció… El capítol que veurem al MINIPUT, barreja el documental de divulgació científica amb una història d’amor (a l’estil d’una telenovel·la), tot parlant de com s’aparellen i es reprodueixen les plantes. Com ho fa, una planta, per trobar la seva “mitja taronja”? Tal com afirma la sèrie, l’amor és la forma que ha trobat l’espècie humana per assegurar una cosa tan senzilla com la reproducció.\nLa sèrie, a més, ens passeja pels impressionants paisatges que es poden veure per tot el territori argentí. Una mostra més de com es pot innovar i arriscar amb un format típicament tradicional.\nDissabte 27 de novembre de 2021, 10:15h\n12:00h - HONG KONG CONNECTION: 721 YUEN LONG NIGHTMARE\nA l’època de la post-veritat en què vivim, la veracitat dels fets és molt rellevant. Per això, els exercicis d’investigació periodística d’aquest estil són encara molt rellevants i segueixen tenint espai a les televisions públiques. A 721 Yuen Long Nightmare, les càmeres de videovigilància (i algunes imatges de telèfons mòbils personals) serveixen per reconstruir els fets de la nit del 21 de juliol de 2019 a Hong Kong, quan un grup d’homes armats amb troncs de bambú i pals metàl·lics van atacar un grup de manifestants que tornaven cap a casa d’una manifestació pro-democràcia.\nEl programa recorda a Death in the Terminal, un programa d’Israel que es va poder veure al MINIPUT2017 i que també utilitzava l’efecte Rashomon (un fet, molts punts de vista).\nEl programa també ens fa plantejar fins a quin punt estem rodejats de càmeres de videovigilància a les ciutats. Existeix la privacitat? És ètic o legal que les càmeres ens gravin constantment?\nFinalment, el programa reflexiona sobre el paper de les televisions públiques quan hi ha manifestacions i revoltes als carrers. Quin és el seu paper? Com poden gestionar l’ira i la ràbia?\nDissabte 27 de novembre de 2021, 12:00h\n10:45h - ULTRA STRIPS DOWN\nDinamarca, 11', programa infantil, DR Ultra\nPresenta: Aïda Torrent Ciudad (directora d’“Oh My Goig”)\nDebat amb Jannik Schow (autor) i Claus Vive Christiansen (productor executiu)\nNo és la primera vegada que la cadena pública danesa (DR) s’endinsa en programes d’educació sexual. Un exemple és el programa “My Vagina & I / My Penis & I” que vam veure al MINIPUT 2020. Aquest cop, però, la DR va un pas més: “Ultra Strips Down” (Ultra es despulla) és un programa d’educació sexual adreçat a un públic infantil. En un plató de televisió, un grup de nens i nenes de 10 anys fan preguntes (sense filtre) a un grup d’homes i dones (a vegades és un grup mixt; a vegades, no mixt) que van despullats. No hi ha preguntes estúpides ni respostes equivocades.\nA la societat actual, els infants estan acostumats a navegar per Internet amb llibertat i tenen l’oportunitat de descobrir moltes coses pel seu compte. Però la possibilitat d’aprendre qualsevol cosa també és una porta oberta a la desinformació i a les “fake news”. Pel que fa al sexe, pot ser especialment enganyós. L’objectiu del programa, doncs, és oferir-los un espai segur, una plataforma en la què puguin confiar.\nPoques cadenes s’atrevirien a fer un programa així, però el format va ser adaptat per la televisió pública holandesa (NPO), amb el nom “Stripped down”.\nDissabte 27 de novembre de 2021, 10:45h\nQUÈ ES PODRÀ VEURE AL MINIPUT 2021?\nDissabte 27 de novembre, de 10:00 a 21:00h\nEdició presencial (amb les mesures de seguretat vigents al moment)\nAl MINIPUT d’aquest any hi podreu veure com es dóna la volta a formats tradicionals com la telenovel·la per aportar nous missatges (Clorofilia), com se segueix posant l’educació sexual al centre (Ultra strips down), com els mitjans es plantegen fins on poden arribar amb les noves tecnologies per parlar de la mort (Day of reunion), com el periodisme d’investigació segueix sent una part fonamental de les televisions públiques (721 Yuen Long Nightmare), com es replanteja la ficció a les televisions públiques, obrint-les a temes o col·lectius poc representats (Bathroom buddies o Robbie hood), complementat amb un debat sobre el paper de la ficció de les televisions públiques a l’època de les plataformes audiovisuals, i molt més!\nFormats antics, missatges nous:\nAquesta sèrie documental trenca esquemes a cada episodi. Clorofilia comença com una telenovel·la romàntica, parlant sobre l’aparellament de les plantes i les flors, però a mesura que avança es converteix en una pel·lícula de terror o una comèdia a l’estil de Wes Anderson. En definitiva, explora nous llenguatges per fer divulgació científica fugint del documental de natura clàssic.\nS’han vist molts documentals sobre la guerra de Síria i els refugiats, però pocs com Homs and me: un documental on es narra el setge de la ciutat síria d’Homs des de dins, gravat amb una càmera domèstica i en primera persona. Una mostra de com els periodistes col·laboren amb els no-periodistes per crear documentals. Quin paper juga la mediació digital en aquests casos?\nEducació sexual al centre al centre de la programació:\nNo és el primer cop que la cadena danesa DR s’endinsa en els temes d’educació sexual. En aquest cas, però, fa un pas més, perquè Ultra Strips Down és un programa adreçat a un públic infantil. A un plató de televisió, un grups de nens i nenes d’uns 10 anys fa preguntes sense complexes a un grup d’homes i dones (a vegades és un grup mixt; a vegades, no) que estan despullats. No hi ha preguntes estúpides ni respostes incorrectes. El programa pretén presentar als nens i nenes una plataforma en la què puguin confiar-hi.\nPeriodisme i tecnologia:\n721 Yuen Long Nightmare intenta reconstruir els atacs que van tenir lloc a Yuen Long Street (Hong Kong) la nit del 21 de juliol de 2019 a través de càmeres de videovigilància, en un excel·lent exercici d’investigació. El programa ens fa plantejar com s’han de cobrir les protestes i manifestacions o quin és el rol de les televisions públiques quan hi ha gent manifestant-se als carrers. Alhora, també ens fa adonar de fins a quin punt vivim rodejats de càmeres de videovigilància que ens controlen constantment.\nLes noves tecnologies ens permeten fer coses que no havíem pogut fer mai abans, com tenir converses amb persones mortes. Així ho fan a Day of reunion, on un personatge famós del Japó té una conversa amb una persona difunta a través d’una recreació en pantalla. A nivell acadèmic s’està estudiant i ho havíem vist a la ficció, al capítol “Be right back” de Black Mirror (2013), però és un dels primers exemples que podem veure en un programa de no ficció.\nCanviant el focus:\nRobbie Hood és una minisèrie australiana que adapta un conte clàssic. Al MINIPUT 2016 vam veure Prison Songs, un documental musical que mostrava la vida de presó de Berrimah, al nord d’Austràlia, on el 80% dels reclusos són indígenes. En aquesta sèrie, els protagonistes, la majoria d’ells d’origen indígena, viuen als marges de la societat i fan virgueries per buscar-se la vida. La sèrie no busca justícia social: busca explicar una història i uns personatges “outsiders” que sovint no veiem a la ficció.\nSovint es diu que les noies tenen tendència a anar juntes al lavabo. Basant-nos en Bathroom buddies, podem afirmar que és cert. En aquesta comèdia finesa, dues amigues i companyes de pis van sempre juntes al lavabo i allà hi riuen, hi ploren, hi mengen i hi dormen. En escenes curtes i sense sortir mai del bany, la sèrie planteja temes d’actualitat com el feminisme o l’apropiació cultural.


La Terra Alta posa en funcionament la deixalleria comarcal situada a Gandesa - Web oficial del Consell Comarcal de la Terra Alta\ncomunicacio2021-12-02T18:04:00+01:00 1 desembre, 2021 16:14 |\nEl Consell Comarcal cedeix la gestió de les instal·lacions al Consorci per a la Gestió dels Residus Municipals de les Comarques de la Ribera d’Ebre, el Priorat i la Terra Alta.\nLa deixalleria, que donarà servei a la comarca, ocupa una extensió aproximada de 3.000 metres quadrats.\nEl Consell Comarcal de la Terra Alta posa en funcionament avui, 1 de desembre, la deixalleria que donarà servei a la comarca. Ubicada a la carretera vella de Gandesa a Corbera d’Ebre, ocupa una extensió aproximada de 3.000 metres quadrats i compta amb una bàscula, una compactadora, molls de càrrega amb contenidors per a diferents fraccions, així com una caseta de control i cobert per materials perillosos, voluminosos i similars.\nEl Consell Comarcal, responsable de la construcció de la deixalleria, ha signat un conveni de cessió de les instal·lacions al Consorci per a la Gestió dels Residus Municipals de les Comarques de la Ribera d’Ebre, el Priorat i la Terra Alta, que serà qui s’encarregarà de la gestió de les instal·lacions.\nLa presidenta del Consell Comarcal de la Terra Alta, Neus Sanromà, ha agraït a l’ajuntament de Gandesa la cessió dels espais on s’ha construït la deixalleria i a la Diputació de Tarragona i a l’Agència Catalana de Residus per haver dotat de pressupost l’ens comarcal i el finançament de l’obra. “Aquestes instal·lacions han de servir per millorar el servei a tots els municipis de la comarca i fer-lo més àgil i eficient”, ha apuntat Sanromà.\nEn aquest sentit, Carles Luz, alcalde de Gandesa també ha celebrat la posada en marxa de la deixalleria pel servei que oferirà a partir d’ara als ciutadans terraltins.\n“Avui hem posat fil a l’agulla perquè aquest circuit pugui ser una realitat i que, de mica en mica, la gestió de residus, una cosa tant complexa i complicada, millori en l’àmbit d’actuació d’aquest consorci”, ha explicat Gemma Carim, presidenta del Consorci per a la Gestió dels Residus Municipals de les Comarques de la Ribera d’Ebre, el Priorat i la Terra Alta.\nAl seu torn, Jesús Gómez, director dels Serveis Territorials d’Acció Climàtica a les Terres de l’Ebre, ha incidit en la necessitat de començar a canviar d’etapa i donar valor als productes que provenen de les deixalleries. “El que avui inaugurem és una bona mostra de com ens volem implicar en afavorir aquesta capacitat de segregació i separació de les deixalles per dotar-les d’una vida útil més llarga però també, sobretot, per contribuir a la seva disminució”.


Pèrsia, modernament Iran, és el país dels perses, originats a l'antiga regió de Perside (després Fars). Les zones de llengua i cultura persa, esteses a les poblacions iranianes, abasten un territori més gran que va entre la mar Càspia i el golf Pèrsic de nord a sud, i entre el Khuzestan, Luristan, Kurdistan i Azerbaidjan Iranià l'oest, abraçant a l'est part de l'Afganistan i al sud-est fins al Balutxistan Iranià. Aquesta zona fou dominada per diversos imperis o dinasties (algunes de les quals foren ètnicament perses) que van tenir els territoris perses com a centre del seu domini. Els principals imperis i dinasties a què es pot referir la paraula Pèrsia, són: * Imperi mede, vers 700-550 aC, iranians * Imperi Persa Aquemènida 550 aC a 330 aC, ètnicament persa * Imperi Macedoni d'Alexandre el Gran i els diàdocs 330-306 aC grecoiranians * Regne d'Àsia d'Antígon el Borni 306-301 aC grecs * Imperi Selèucida 301-141 aC grecs * Imperi Part 141 aC-227 dC iranià * Imperi Persa Sassànida 227-649, ètnicament persa * Califat àrab 649-661 àrab * Califat omeia 661-750 àrab * Califat abbàssida 750-867 àrab * Tahírides del Khorasan 821-873, ètnicament perses * Saffàrides 873-901, ètnicament perses * Samànides 901-998, ètnicament perses * Gaznèvides 998-1041, turcs * Seljúcides 1041-1181, turcs * Atabegs regionals 1181-1210, turcs * Khwarizmshah 1210-1231, turcs * Imperi mongol 1231-1256, mongols * Il-khanat 1256-1335, mongols * Djalayírides, cobànides, kukàyides i altres 1335-1380 * Timúrides 1380-1447, turcomongols * Kara Koyunlu 1447-1466, turcs * Ak Koyunlu 1466-1502, turcs * Xas Safàvides 1502-1725, persoiranians * Xas Ghilzai 1725-1730, persoafganesos * Xas Afshàrides (Nàdir-Xah Afxar) 1730-1749, turcs * Xas de la Dinastia Zand 1749-1794, luroiraniana * Dinastia qajar 1794-1925, turcs * Xas Pahlevi (Pèrsia és rebatejada Iran) 1925-1979, persoiranians (ca)\nPèrsia, modernament Iran, és el país dels perses, originats a l'antiga regió de Perside (després Fars). Les zones de llengua i cultura persa, esteses a les poblacions iranianes, abasten un territori més gran que va entre la mar Càspia i el golf Pèrsic de nord a sud, i entre el Khuzestan, Luristan, Kurdistan i Azerbaidjan Iranià l'oest, abraçant a l'est part de l'Afganistan i al sud-est fins al Balutxistan Iranià. Aquesta zona fou dominada per diversos imperis o dinasties (algunes de les quals foren ètnicament perses) que van tenir els territoris perses com a centre del seu domini. Els principals imperis i dinasties a què es pot referir la paraula Pèrsia, són: (ca)


Hi ha assignatures que depenen d’altres que s’han cursat en anys anteriors. No aprovar una d’aquestes assignatures anteriors crea incompatibilitat per a matricular-se en la corresponent posterior. Ningú no pot matricular-se a un nou curs si té tres assignatures pendents per superar, acumulades de cursos anteriors.\nNingú no podrà matricular-se al Seminari de Síntesi Teològica sense tenir aprovades totes les matèries de sistemàtica dels cursos anteriors (Norma núm. 36).\nLes assignatures que cal tenir aprovades abans de matricular-se a d’altres, són les següents:\nIntroducció a l’Antic Testament, per a matricular-se a Pentateuc, Profetes i Escrits Sapiencials i Salms.\nIntroducció al Nou Testament, per a matricular-se a Sinòptics i Fets, Cartes Paulines i apostòliques i Escrits joànics.\nTeologia fonamental, per a matricular-se a tots els tractats de Teologia.\nMoral fonamental, per a matricular-se a Morals especials dels cursos següents.\nLa Facultat programa cada curs dos Seminaris de 30 hores; un de mètodes bíblics (any A: NT; any B: AT), a càrrec del Departament de Sagrada Escriptura; i un de mètodes teològics (any A: autors; any B: temes), a càrrec del Departament de Teologia Sistemàtica. Ambdós seminaris són obligatoris.\nCURSOS INTERDISCIPLINARIS OPTATIUS\nLa Facultat programa cada any dos Cursos Interdisciplinaris de 30 hores; un d’ Història i Arts (any A: temes d’Història i Església; any B: temes d’art cristià), a càrrec de la Facultat Antoni Gaudí i de l’Institut de Litúrgia ad instar facultatis; i un altre curs interdisciplinari d’Església i Món (any A: Doctrina Social de l’Església; any B: temes oberts), a càrrec dels Departaments de Teologia Moral i de Dret Canònic.\nAl llarg dels seus estudis, l’alumne ha de cursar 60 hores de cursos optatius; són «optatius» en el sentit que pot escollir-los entre les possibilitats següents:\nCursos Interdisciplinaris programats per la Facultat.\nAlgun Seminari programat per la Facultat, a més dels dos obligatoris.\nEls cursos d’Hebreu A2 i Hebreu B1.\nCursos reconeguts per la Facultat.\nL’alumne ha de cursar els nivells A1, A2 i B1 de llatí i de grec.\nPel que fa a l’hebreu, l’alumne ha de cursar el nivell A1. Els nivells A2 i B1 d’hebreu són optatius.\nLa Facultat de Teologia de Catalunya estableix la següent normativa:\n1. Per a qualsevol títol de Grau («Baccalaureatus in Theologia», «Baccalaureatus in Scientiis Religiosis») serà necessari acreditar, com a mínim, el nivell B1 (nivell de llengua moderna habitual en els centres universitaris catalans).\n2. El nivell B1 correspon a un «tercer curs» de les Escoles Oficials d’Idiomes, «nivell 3» o certificat de «nivell intermedi», així com també el «nivell 3» del Servei de llengües modernes de les Universitats Catalanes.\n3. S’acceptaran tan sols com a llengües modernes l’anglès, el francès, l’alemany, l’italià i el portuguès. Els alumnes estrangers podran acreditar també el coneixement de la llengua catalana (tercer curs de l’Escola Oficial d’Idiomes). Si aquests alumnes no són de parla castellana, podran també acreditar el coneixement de la llengua castellana (tercer curs de l’Escola Oficial d’Idiomes).\n4. Les vies diverses perquè els estudiants acreditin haver assolit el nivell de coneixement de la llengua moderna podran ser les següents:\na) Presentació al Vicedegà de la FTC d’una certificació reconeguda externa que s’ajusti al nivell B1. La Facultat disposa d’una taula d’equivalències per tal de poder decidir la convalidació de la certificació presentada, així com de valorar l’acceptació d’altres certificats no inclosos en la taula.\nb) Superació d’una prova específica de coneixements organitzada per l’Escola de Llengües Antigues de l’AUSP. Aquest examen lliure de llengua moderna tindrà lloc cada any durant la segona quinzena del mes de novembre. L’últim dia lectiu del mes d’octubre es tancarà la matrícula per a aquest examen, on s’especificarà la llengua escollida: anglès, francès, alemany, italià o portuguès.\nc) Pel que fa a la llengua anglesa, superació del curs especial d’anglès que organitza l’Escola de Llengües Antigues. Aquest curs, que treballarà especialment en la comprensió de textos teològics, s’ajustarà al que s’exigeix en el nivell B1.\n5. L’acreditació de la prova serà efectuada per l’estudiant durant el primer curs institucional, o el primer curs que es matriculi a la FTC. Qui no aprova, té una segona i última convocatòria el curs següent, o pot presentar una acreditació externa (Escola Oficial d’Idiomes, certificats universitaris, etc.). Si no aprova aquesta segona convocatòria, passa a ser alumne extraordinari en el moment de matricular-se en el curs següent.\nEls exàmens es convoquen abans dels quinze dies previs a la seva celebració. Cada alumne té dret a examinar-se en quatre convocatòries, suposada la matrícula i acomplerta l’assistència a classe (almenys als 2/3 de les classes).\nSi un alumne del primer cicle vol examinar-se en tercera o quarta convocatòria, cal que s’hi inscrigui oportunament, satisfent els drets d’exàmens del semestre o del curs –segons l’assignatura de què es tracti–, tant en el cas de no haver-la aprovada com en el de no haver-se presentat a les dues primeres convocatòries.\nSi després de les quatre convocatòries encara no hagués aprovat l’assignatura, l’alumne o bé haurà de matricular-se i cursar l’assignatura de nou, i es podrà examinar en dues últimes convocatòries més, o bé podrà portar el seu cas al Consell Permanent, que ponderarà l’oportunitat de convocar un tribunal especial per tal que pugui examinar-lo de l’assignatura, designant prèviament un tutor que li faci el seguiment acadèmic adient i li doni el seu consentiment perquè es pugui presentar davant d’aquest tribunal.\nPer tal de regular la situació dels alumnes matriculats en els Cursos Institucionals (quinquenni filosoficoteològic), abans i després de l’entrada en vigor del Pla de Bolonya, que abandonaren els estudis i, al cap d’un temps, volen reprendre’ls, es disposa que havent satisfet l’escolaritat en el seu moment, si no han superat les proves d’avaluació de l’assignatura, ja sigui per No Presentat als exàmens o per insuficiència de nota, podran realitzar l’examen i/o les proves corresponents, dins el termini de tres (3) cursos comptant des que es matricularen en aquella matèria.\nPassat aquest temps, caldrà que formalitzin de bell nou la matrícula de l’assignatura en qüestió.\nExamen de Batxillerat\nL’examen de Batxillerat en Teologia admet les formes següents:\n1. Alumnes de primer cicle de la Facultat que han cursat el quinquenni d’estudis\nS’inscriuran obligatòriament en el Seminari de «Síntesi Teològica» (cinquè curs), que els ha d’ajudar a elaborar una síntesi coherent de les matèries del Primer cicle d’estudis.\nEls alumnes elaboraran una Memòria que serà avaluada i presentada dins el mateix Seminari. Aquesta, serà la base per a l’Examen de Síntesi posterior, davant un tribunal format pel mateix professor del Seminari de «Síntesi Teològica», i dos altres professors designats per les autoritats acadèmiques de la FTC.\nHi haurà una qualificació única final, a partir de la nota obtinguda en el Seminari de «Síntesi Teològica» (50%) i per la nota donada pels membres del Tribunal (50%). Ambdues notes han d’arribar obligatòriament a l’aprovat (mínim, 5).\n2. Alumnes del Centre d’Estudis Teològics de Mallorca (CETEM)\nEls alumnes del CETEM, afiliat a la Facultat de Teologia de Catalunya, superat el sexenni filosoficoteològic, hauran de presentar-se a l’Examen final de Síntesi Teològica. El tribunal estarà format per tres professors, un d’ells provinent de la Facultat de Teologia de Catalunya. La base d’aquest Examen final seran unes tesis de teologia, que seran preparades en el mateix Centre.\n3. Alumnes provinents d’un Seminari o Centre equivalent\nEls alumnes que han cursat el sexenni filosoficoteològic en algun Seminari o centre d’estudis teològics acreditat i no gaudeixen del títol de «Batxillerat en Teologia», atès que, durant els cursos institucionals ja han satisfet els crèdits demanats per la normativa acadèmica vigent quant al primer cicle, per a matricular-se a la Facultat de Teologia de les matèries de segon cicle, caldrà que cursin el Seminari de Síntesi Teològica amb el corresponent examen final. Quan hagin superat aquest examen comprensiu, la Facultat els lliurarà una certificació que acrediti haver complert els requisits exigits per a l’accés com a alumne ordinari al Segon cicle (Llicenciatura en Teologia).\n4. Alumnes que han obtingut la Llicenciatura en Ciències Religioses\nEls alumnes que han obtingut la Llicenciatura en Ciències Religioses en un Institut Superior de Ciències Religioses (ISCR), poden accedir al bienni de Llicenciatura en Teologia (cf. Instrucció de la Congregació per a l’Educació Catòlica sobre els ISCR de 28 de juny de 2008, article 21). Hauran de cursar un «Curs Pont» o Programa Complementari amb quatre Blocs Temàtics: Tutoria i treball monogràfic de Filosofia i pensament (4 ECTS), Seminari de Síntesi Teològica (4 ECTS) (de 5è curs), Teologia bíblica de l’Antic i del Nou Testament (3 ECTS) (de 5è curs), i Tutoria i treball monogràfic de Teologia Moral (4 ECTS). La memòria a realitzar en el Seminari de Síntesi Teològica serà la base per a l’Examen de Síntesi posterior, tal com s’especifica per als alumnes de Primer cicle de la Facultat (apartat 1). La Secretaria facilitarà la normativa concreta d’aquest Programa Complementari. Superats aquests requisits, la Secretaria els lliurarà una certificació acadèmica que els permetrà matricular-se als cursos de llicenciatura com a alumnes ordinaris.\nNota final de Batxillerat


Part de la societat els considera culpables del gran brot de coronavirus que afecta Lleida\nper Júlia Navarro dimecres, 8 de juliol 2020 - 14:10h\nUn temporer explica la dramàtica situació de treballar sense papers a Catalunya | Arxiu / CatalunyaDiari\nEls temporers s'han convertit en un vector de transmissió del coronavirus a Catalunya. Deu empreses hortofructícoles són alguns dels brots de coronavirus que afecten actualment la comarca del Segrià i que han obligat al seu confinament.\nDes de fa uns dies, moltes veus estan començant a reclamar mesures més dràstiques i dures contra els temporers, com un confinament selectiu, però obviant les dures condicions en què sovint aquestes persones vénen a treballar a Catalunya.\nAmadu Tidjane Balde és un d'aquests temporers que treballen a Catalunya i que estan veient com, de cop i volta, a més de la difícil situació econòmica que travessen, s'estan convertint en la diana de l'odi d'una societat que busca culpables allà on els pot trobar, en comptes d'assumir part de la responsabilitat.\nEl jove ha explicat a 'El Comidista', del diari 'El País', com és la seva situació i la de molts companys que malviuen. Amadu va néixer a Guinea-Bisáu, on va estudiar periodisme, i va arribar a Espanya l'any 2015.\nVa viure a Bilbao durant un temps i va aprofitar per estudiar i aprendre el castellà a l'associació Lagun Artean durant set mesos, però va quedar-se al carrer quan el seu company de pis va decidir marxar a viure a Portugal. Amadu no tenia un lloc on dormir ni papers, i després d'unes setmanes de penúries, va conèixer un noi romanès que li va oferir feina com a temporer.\n«No et preocupis, treballarem en el camp, allà no hi ha controls, i si n'hi ha, no són per un tema de papers», li va respondre el noi. Tots dos es van traslladar a Valladolid, on van recollir alls i blat de moro. Poc després, Amadu va marxar cap a Lleida, concretament a Alcarràs, on va començar a treballar en la campanya de recollida de la fruita.\nLa dura situació dels temporers: Sense papers i sense lloc on dormir\nEl jove va estar vivint durant dies al carrer fins que va conèixer un altre noi que li va explicar que els temporers sense lloc de residència vivien darrere d'una fàbrica de ferros. Quan va decidir anar-hi, no va poder quedar-se perquè no hi havia lloc, estava tot ple i en unes condicions lamentables.\nAfortunadament, una voluntària del centre Càritas Parroquial va interessar-se per la seva situació quan hi va anar per seguir aprenent castellà. Li van donar un lloc on dormir i de mica en mica la seva situació va anar millorant. Actualment treballa com a voluntari al mateix programa que el va ajudar, intentant tornar part del que se li va donar perquè altres temporers puguin sortir de la situació en la qual viuen.\nCinc anys després d'arribar, l'Amadu encara no té permís de residència ni papers, així que no pot ni plantejar-se continuar amb els seus estudis de Periodisme, la raó per la qual va venir a Europa. El jove denuncia que és molt difícil aconseguir regularitzar la seva situació: sense feina no pot pagar-se un pis, i sense un pis, no pot empadronar-se.\nCom que no té papers, no pot aconseguir una feina digna, i sobreviu amb feines mal pagades i clandestines que no poden ajudar-lo a aconseguir el que es proposa. Un cercle viciós del qual és molt difícil sortir.\nEls polítics busquen culpables i no posen solucions a sobre de la taula\nLa situació en què viu aquest col·lectiu no ha interessat mai ningú. No són noves les informacions sobre com malviuen en condicions que sovint són lamentables. A Lleida, per exemple, fa 40 anys que tenen temporers dormint als carrers durant l'estiu perquè no poden permetre's un lloc on viure amb el seu sou, i el poc que guanyen ho han de guardar per poder sobreviure els mesos en què no treballen.\nPerò fins ara, la majoria de responsables polítics tant en l'àmbit local com en el regional i l'estatal, han mirat cap a un altre costat. Però aquest 2020 la situació ha canviat. Els temporers que viuen als carrers i treballen en condicions infrahumanes s'han posat malalts. Malalts de Covid-19.\nCom que no tenen un lloc on dormir, no poden confinar-se per evitar contagiar altres persones. A més, encara que poguessin, la majoria tampoc ho farien. Molts d'ells treballen com a molt quatre mesos l'any. És a dir, setze setmanes, que serien catorze si es confinen. Com que cobren habitualment per setmana, significa que dels setze sous que cobren només en podrien cobrar catorze, i no s'ho poden permetre.\nLa caòtica situació que està provocant tot això a Lleida ha fet que alguns polítics, per fi, vegin el problema i vulguin encarar-lo. Ara, després de dècades, demanen que s'arregli aquesta situació, però tots apunten a altres polítics. Des dels governs autonòmics i locals s'apunta al govern espanyol, i des de Madrid asseguren que els governs autonòmics ja tenen les competències per regular aquesta situació.\nMentre els polítics es culpen els uns als altres, els temporers segueixen contagiant-se de coronavirus mentre viuen al carrer. I la població que els envolta els fa culpables de la situació. La comarca del Segrià ja està confinada, i gran part de la societat creu que s'hauria de confinar només els temporers, els «culpables» de la transmissió del virus.\nHo diu un expert: «Reutilitzar la mascareta pot tenir efectes nocius per a la salut»\nLes 4 seqüeles de les persones que han passat el coronavirus


El cel a les nits d’hivern. – Quadern d'astronomia\nPublicada el 28 de Desembre de 2021 28 de Desembre de 2021 per Albert Castany Tresserras\nCom cada any, amb l’arribada de l’hivern apareixen les típiques constel·lacions d’aquesta estació. Algunes molt fàcils de localitzar i altres que necessitaran prendre com a referència les més conegudes.\nAquest any 2021 l’hivern ha començat a les quatre menys un minut del dia 21 de desembre i s’allargarà fins 2/4 i tres minuts de tres del dia 20 de marg, quan tindrà lloc l’equinocci de primavera.\nEl solstici d’hivern és el moment en que la part de l’eix de rotació de la Terra situada a l’hemisferi nord es troba més allunyada de la direcció Terra-Sol. Aleshores el dia és el més curt de l’any (aproximadament tenim 9 hores de dia i 15 hores de nit). Evidentment a l’hemisferi sud aquest dia té lloc els solstici d’estiu, perquè el pol sud està més a prop del Sol.\nLes constel·lacions típiques de l’hivern son:\n– mirant al nord: Cassiopea, el Drac, el Lleó, l’Ossa Major i la Menor i el Cefeu\n– mirant al sud: Orió, el Ca Major, els Bessons, el Taure, les Plèiades, Perseu i el Cotxer\n– mirant a l’oest: el Pegàs, els Peixos i Andròmeda\n– mirant a l’est: el Cranc i l’Hidra\n– i mirant al zenit trobarem l’Auriga.\nDe les constelacions d’Orió i el Taure i el cúmul de les Plèiades ja en vam parlar en articles anteriors.\nPer tenir una idea de com evolucionarà el cel durant aquests tres mesos prenem com a referència l’inici fi de l’hivern i els dies de la meitat i final de cada més a una hora determinada, que pot ser les deu de la nit en horari local (les nou de la nit en temps universal).\nDia 21 de desembre de 2021 (primera nit d’hivern).\nMirant al sud, a 52º d’alçada tenim Menkar, l’alfa de Cetus, una estrella de magnitud 2,54.\nGairebé al zenit hi haurà Algol, la beta de Perseu, de magnitud 2,09.\nA l’oest veurem el gran quadrat del Pegàs, Júpiter a punt de pondre’s a Aquari.\nAl sud-oest hi ha els Peixos i Andròmeda.\nAl sud-est tenim Orió, el Taure i les Plèiades.\nCap a l’est apareixen els Bessons, amb la Lluna a tocar de Pollux, i el Cranc a poca alçada sobre l’horitzó.\nMirant al nord-oest a baixa alçada hi ha el Cigne i prop del zenit Cassiopea, entre mig trobarem a Cefeus.\nDia 31 de desembre de 2021.\nLa nit de Cap d’Any el cel serà gairebé igual que el dia 21, amb un lleuger desplaçament de totes les constel·lacions cap a l’oest.\nQui ocupa la vertical del sud son les Plèiades, a uns 2/3 d’alçada.\nPer l’est ja apareix el cap del Lleó.\nDia 15 de gener de 2022.\nA la vertical del sud hi tenim Aldebaran, l’alfa del Taure, de magnitud 0,87.\nEl Lleó és gairebé visible del tot, menys la part de la cua, mirant cap a l’est.\nGairebé ha desaparegut el Cigne i el quadrat del Pegàs s’acosta a l’horitzó oest.\nOrió i els Bessons s’acosten a la vertical del sud.\nAquesta nit la Lluna estarà als peus dels Bessons.\nDia 31 de gener de 2022.\nOrió estarà totalment centrat a la vertical del sud, mentre que el quadrat del Pegàs és a punt de desaparèixer per l’oest i el Lleó ja és totalment visible sobre l’horitzó de l’est.\nEl zenit estarà al centre de l’Auriga.\nDia 15 de febrer de 2022.\nA la vertical del sud, a uns 2/3 d’alçada, hi ha Alhena (gamma dels Bessons) de magnitud 1,93.\nUna mica més a l’est de la vertical, a molt poca alçada sobre l’horitzó, trobarem a Sírius de magnitud -1,44.\nEl Pegàs gairebé ha desaparegut per l’oest i la Verge comença a aparèixer per l’est.\nEls Bessons estaran gairebé centrats a la vertical del sud.\nAl nord-oest, a gran alçada tindrem a Perseus, i al sud-est veurem el Cranc i la Hidra, entre el cap del Lleó i els dels Bessons.\nLa Lluna estarà entre el Cranc i el Lleó.\nDia 28 de febrer de 2022.\nCastor, l’alfa dels Bessons, estarà a la vertical del sud a prop del zenit.\nAndròmeda estarà al límit de l’horitzó oest i la Verge ja quasi ha aparescut del tot per l’est, mentre que Cassiopea ja és molt a prop i a poca alçada de l’horitzó nord-nord-oest.\nDia 15 de març de 2022.\nEl Cranc i el cap de la Hidra son gairebé a la vertical del sud.\nLa Verge ja es veu totalment a l’horitzó est, Andròmeda gairebé ha desaparegut pel nord-oest i Cassiopea és a poca alçada del nord.\nEncara podem observar bé a Perseus a 1/3 d’alçada de l’horitzó nord-oest.\nAl nord-est apareix el Bootes (el Bover) amb la seva estrella alfa de magnitud -0,04 (Arcturus).\nEntre els horitzons sud i est tenim l’Hidra en la seva totalitat.\nHem de mirar cap al sud-oest per veure el Taure i Orió encara a bona alçada.\nLa Lluna estarà al cap del Lleó.\nDia 20 de març de 2022 (primera nit de la primavera).\nEl Cranc i el cap de l’Hidra totalment centrats a la vertical del sud, el Bover i la Corona Boreal seran totalment visibles sobre l’horitzó nord-est.\nEl cometa 19P/Borrelly.\nDurant aquests mesos d’hivern serà visible, amb telescopi, aquest cometa que brillarà entre les magnituds 9,0 i 10,5 (per tant no visible a ull nu, ja que l’ull humà només distingeix fins la magnitud 6).\nÉs un cometa que segueix una òrbita el·líptica al voltant del sol des de l’interior de la òrbita de Mart fons l’exterior de la de Júpiter, amb un període orbital de 6,9 anys. La darrera vegada que va arribar al periheli (màxima aproximació al Sol) va ser l’any 2015.\nEl nucli del cometa té una curiosa forma de cuixa de pollastre d’aproximadament 8km de llarg.\nLes posicions a diferents dies del trimestre son les del quadre adjunt:\nEl dia 15 de març estarà a 7º30′ a l’oest de les Plèiades a les 22 hores\nS’indiquen les posicions a les 22h i a les 20h (sempre en temps local) perquè quan més d’hora, més alt el localitzarem sobre l’horitzó.\nTiana, 28 de desembre de 2021\nConstel·lacions, Hivern, Ull nu


Renovació de la plaça Miguel Hernández de Terrassa\nCa n’Anglada estrena la renovada plaça de Miguel Hernández\nFesta de la remodelació plaça Miguel Hernández de Terrassa | Rafel Casanova BCF\nAmb una inversió de 97 mil euros, la plaça presenta millores en la vegetació, el mobiliari urbà i els jocs infantils\nEl barri de Ca n’Anglada de Terrassa ha estrenat la renovada plaça de Miguel Hernández. Es tracta d’una remodelació integral que ha suposat una inversió de prop de 97 mil euros, i en la qual s’han incorporat millores en la vegetació, el mobiliari urbà i l’àrea dels jocs infantils. Durant la jornada s’han desenvolupat diferents tallers lúdics per a infants per amenitzar la trobada.\nL’acte d’inauguració ha tingut lloc aquest dilluns, 25 d’abril, amb la presència de la regidora del Districte 2, Núria Marín, acompanyada del regidor de Manteniment urbà, Parc i Jardins, Raúl Ibáñez; a més de membres de l’Associació de Veïns de Ca n’Anglada; de l’AV Per la Millora de Ca n’Anglada; de la Plataforma Ciutadana “Cuidem Ca n’Anglada”; del Club de la Gent Gran del D2; de l’Associació Gent Gran Districte 2; de l’Associació de Comerciants de Ca n’Anglada i de la Fundació Educativa Terrassa.\nA la festa hi han assistit portaveus dels grups municipals i membres de la corporació, a més dels veïns i veïnes del barri, que no s’han volgut perdre aquesta bona nova. I és que des del govern han subratllat que els treballs de remodelació s’han desenvolupat “des del primer moment amb la implicació del veïnat i les entitats del barri”, perquè l’objectiu és que “aquesta plaça doni resposta a les necessitats reals del veïnat i alhora serveixi per fomentar la convivència i la cohesió social“.\nD’aquesta manera, seguint amb l’objectiu d’omplir de verd la ciutat que s’ha proposat l’equip de govern en el Pla de Mandat, a la plaça s’ha implantat el sistema de gàbies, perquè la vegetació estigui més protegida i es converteixi en un nou espai de biodiversitat, on la vegetació hi creixi lliurement sense la intervenció humana. A més, s’han creat dues zones delimitades per tanques on s’hi ha plantat vegetació arbustiva més resistent i amb una elevada adaptabilitat al nostre clima.\nPel que fa al mobiliari urbà, s’hi han instal·lat més bancs per crear zones d’estada i gaudi, amb un total de cinc noves unitats. Respecte a l’espai de jocs infantils, s’han incorporat nous elements per promoure el joc col·lectiu i inclusiu. Concretament, s’ha col·locat una cistella per a infants de fins a quatre anys adaptada i un joc de molla per a dues persones, protegida a l’esquena i al lateral per nens i nenes amb discapacitat motriu.\nCa n'Anglada plaça de Miguel Hernández Terrassa


Xina petita Nitrogen generador fabricants, proveïdors, fàbrica, exportadors, venedor - el Zhejiang Yuanda aire separació Equipment Co, Ltd\nNitrogen petit generador\nSpecification1) puresa: 95-99,9999 %2) capacitat: 5-8000Nm3/h3) pressió fora: 0-0.8Mpa (1.0 ~ 15.0MPa està també disponible) 4) punt de rosada:-45 grau --70Technical Features1) importats vàlvules pneumàtiques, utilitzant\n1) importats vàlvules pneumàtiques, utilitzant la vida és més de 3 milions de vegades;\n2) director de programa Siemens PLC intel·ligent, estable i fàcil operació;\n3) específic pilotes inerts ceràmica difusió tecnologia fa la distribució de flux d'aire uniformement; millorar l'eficiència d'adsorció de absorbent;\n4) dispositiu de compressions auto-obligar cilindre (Patent n º: ZL-200820168079.9) per protegir el utilitzant vida del tamís molecular de carboni;\n5) original vibració centrífuga omplint (Patent n º: ZL-200820168078.4) garantir eficaçment el màxim volum d'ompliment.\nAplicacions dels generadors de nitrogen\nIndústries d'aliments i begudes\nEl moment aliments o begudes es produeixen, o fruites i verdures collides, un procés d'envelliment comença fins la desintegració completa dels productes. Això és causat per bacteris i altres organismes. Generadors s'utilitzen per inundar els productes amb N2 que treu de l'oxigen i prolonga la vida de producte significativament perquè aquests organismes no poden desenvolupar. A més, degradació química dels aliments causada per l'oxidació pot ser eliminat o aturat.\nGeneradors de nitrogen són necessaris per a diverses formes de Química Analítica com Cromatografia líquida-espectrometria de massesi Cromatografia de gasos, on un subministrament estable i continuat de Nitrogen és necessari.\nAvions i pneumàtics de vehicles de motor\nEncara que aire 78% és Nitrogen, majoria dels pneumàtics d'avions s'omplen amb nitrogen i hi ha molts pneumàtic i botigues automoció amb generadors de nitrogen per omplir els pneumàtics, l'avantatge que aquell nitrogen en un tanc és sec. Sovint un dipòsit d'aire comprimit tindran aigua que prové de vapor d'aigua atmosfèric en el tanc de condensació després de deixar el compressor d'aire. També, el nitrogen es diu que mantenir una pressió més estable quan escalfa i es refreda [cal citació] i és esmentada [cal citació] que una molècula més grans (109.76 pm) així no impregnar el pneumàtic tan fàcilment com O2 [cal citació] (120.74 h) i argó.\nL'aplicació primària i molt important de nitrogen en la indústria química i petroquímica és la disposició d'inert entorn destinades a assegurar seguretat industrial general durant la neteja i protecció dels vasos de procés. A més, nitrògen s'utilitza per a les proves de pressió de canonades, transport d'agents químics i regeneració de catalitzadors usats en els processos tecnològics.\nEn electrònica, nitrògen serveix com a antioxidant en la fabricació de semiconductors i circuits elèctrics, tractament tèrmic de productes acabats, així com en bufat i neteja.\nEn la producció de vidre, nitrògen demostra eficaç com un agent refredament per elèctrodes de forn d'arc, inhibidor de l'oxidació durant procés de procediments, així com aire més fresc.\nLa indústria del metall generalment utilitza nitrògen com a mitjà de protecció durant recuit de metalls fèrrics i no fèrrics. També, nitrògen és útil en aquests processos estàndard d'indústria com Tremp neutral, consolidar, soldadura dura, alleujar l'estrès, enduriment de cianur, metalls-pólvora sinterització i extrusió refredant moren.\nIndústria de pintura i vernís\nPintures i vernissos producció utilitza nitrògen per a la creació d'un entorn inert en vasos de procés per garantir la seguretat, així com del desplaçament de l'oxigen durant l'embalatge per evitar la polimerització d'olis assecant.\nEn la indústria del petroli, nitrogen és un component indispensable en una sèrie de processos. Més comunament, nitrògen s'utilitza per crear un entorn inert per les explosions de prevenció i seguretat contra incendis i donar suport a transport i transferència d'hidrocarburs. Addicionalment, nitrògen s'utilitza per a canonada de proves i purga, neteja vasos tecnològics i neteja portadors de gas liquat i instal·lacions d'emmagatzematge d'hidrocarburs.\nEn la indústria farmacèutica, nitrògen troba aplicació en productes farmacèutics d'envasament i assegurant contra seguretat explosió i foc en activitats on s'utilitzen substàncies disperses fins.\nSistema de prevenció d'incendis de aire hipòxica\nGeneradors de nitrogen són utilitzats en sistemes de prevenció d'incendis de hipòxica aire per produir aire amb un contingut baix d'oxigen.\nHot Tags: generador de nitrògen petit, Xina, fabricants, proveïdors, fàbrica, exportadors, venedor, comprar\nUn parell de: Generador de PSA Nitrogen, Gas purificar: màquina de 99,99% per a la venda\nSegüent: Generador de nitrògen de tall per làser\nKBA combinat d'aire comprimit de baix punt de rosada...


Al límit de la crisi energètica\nL'increment de consum elèctric per la baixada de temperatures obliga el Japó a extremar l'estalvi\nUna altra crisi sobrevola el Japó: l'amenaça de gran apagada. La baixada de temperatures és la gota que pot fer vessar el got dels problemes de subministrament elèctric. El país extrema l'estalvi.\nMARIA ORTEGA Actualitzada el 18/03/2011 00:00\n260x366 Al límit de la crisi energètica / REUTERS Al límit de la crisi energètica / REUTERS\nEl subministrament energètic al nord-est del Japó està molt a prop de traspassar una línia perillosa cap a la gran apagada. Les baixes temperatures d'aquestes dues últimes nits -properes als zero graus- en les regions proveïdes per Tokyo Electric Power, l'operadora de la planta de Fukushima, han fet extremar les mesures del govern perquè l'increment de consum elèctric amenaça el fràgil equilibri que, fins ara, subministrava electricitat a la zona més afectada pel terratrèmol i el tsunami. El ministre d'Indústria japonès, Banri Kaieda, posava ahir en alerta els ciutadans i les empreses del país per extremar les mesures d'estalvi energètic i evitar, d'aquesta manera, que "la demanda arribi a superar l'oferta". Seguint aquest pla, els principals operadors de tren de l'àrea de Tòquio -JR East i Tokyo Metro- van retallar, des de les cinc de la tarda (hora local), el nombre de trajectes, i les operadores d'electricitat van fer talls de llum entre les tres i les sis de la tarda a la part del país més amenaçada per l'apagada.\nEl govern també va fer una crida a particulars -el pla de retallada energètica va afectar prop de 10 milions de cases- i empreses per reduir el consum i controlar una situació que, finalment, es va poder mantenir estable durant tota la nit. Tòquio era ahir una ciutat més fosca.\nLa crisi energètica, però, continua sobrevolant el país. Quan fa una setmana del gran terratrèmol, 850.000 cases continuen sense llum i al voltant d'un milió i mig no tenen aigua corrent. Un altre front obert és el del petroli: el govern ja ha demanat a les petrolieres de l'oest del país que enviïn 20.000 quilolitres de benzina i carburant al dia cap al nord-est. Kaieda, a més, ha demanat a les refineries que augmentin la seva operativitat del 80% a més del 95% per mitigar les llargues esperes a les benzineres que hi ha a la part més damnificada del país, on tindran prioritat els vehicles d'emergència.


Finalitzen els treballs d'ordenació de l'Arxiu Municipal de Gironella - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nFinalitzen els treballs d'ordenació de l'Arxiu Municipal de Gironella\nAquest mes ha finalitzat l'organització dels fons documentals que es troben a l'ajuntament de Gironella. Es tracta de la dar-rera fase d'ordenació, classificació i inventari de la documentació, fase que ha finalitzat aquest mes de maig i que ha tingut una durada de sis mesos. Ara, la totalitat de la documentació que hi ha a l'ajuntament ha quedat ordenada, classificada i inventariada.\nLa feina l'ha feta un tècnic d'arxiu sota la direcció d'un dels arxivers itinerants adscrits al Programa de Manteniment de la Xarxa d'Arxius Municipals i permeten donar a conèixer i fer accessible el contingut d'aquest fons. En breu, els instruments de descripció de l'Arxiu Municipal de Gironella seran accessibles a la xarxa per poder ser consultables.\nEl fons de l'arxiu és format per 650 metres lineals de documentació, que han quedat instal·lats en 5.282 unitats d'instal·lació –Gironella és un municipi de 4.834 habitants– i hi ha 10.409 registres a l'inventari.


Els Mossos d’Esquadra detenen els agressors de l’atac homòfob a dues parelles a la platja de Somorrostro de Barcelona | Diari Sant Quirze\nInici » a-ultimesnoticies » Els Mossos d’Esquadra detenen els agressors de l’atac homòfob a dues parelles a la platja de Somorrostro de Barcelona\nEls Mossos d’Esquadra detenen els agressors de l’atac homòfob a dues parelles a la platja de Somorrostro de Barcelona\nEls fets van passar la matinada del 29 de maig quan un grup de joves que estaven a la platja van ser brutalment agredits pels detinguts, únicament per la seva orientació sexual, en tractar-se quatre d’elles de persones homosexuals\nEs descarta que els detinguts formin part de grups extremistes violents que promoguin aquest tipus d’accions\nLa denúncia de les víctimes, les declaracions dels testimonis que van presenciar els fets i la recollida de les imatges que van captar l’agressió ha estat fonamental per la investigació que ha culminat avui amb la detenció d’aquestes tres persones\nSOCIETAT. Agents de la Policia de la Generalitat- Mossos d’Esquadra de la Unitat Central de Delictes d’Odi i Discriminació de la Comissaria General d’Informació en col·laboració amb la Unitat d’Informació de la Regió Policial Metropolitana Barcelona han detingut tres persones de nacionalitat espanyola, dues majors i una menor, com a presumptes autores de l’agressió en grup produïda durant la matinada del passat 29 de Maig a la platja de la Barceloneta (zona Somorrostro). La investigació s’ha realitzat en coordinació amb la Fiscalia especialitzada en delictes d’odi i discriminació.\nUn dels detinguts té antecedents policials per haver protagonitzat altres agressions, mentre que als altres dos no se’ls coneix cap antecedent penal. Es descarta que els detinguts formin part de grups extremistes violents que promoguin aquest tipus d’accions.\nEls fets van passar al voltant de les 23.00 hores, quan un grup integrat per sis joves que es trobaven asseguts a la platja van ser brutalment agredits pels detinguts, únicament per la seva orientació sexual, en tractar-se algunes d’elles de persones homosexuals. L’agressió es va focalitzar justament contra les 4 de les 6 persones del grup de condició homosexual.\nCom a conseqüència de l’acció, una de les víctimes va patir lesions greus a la cara i el van deixar inconscient a la sorra. La investigació segueix encara oberta i no es descarten més detencions durant els propers dies. La denúncia de les víctimes, les declaracions dels testimonis que van presenciar els fets i la recollida de les imatges que van captar l’agressió ha estat fonamental per a la investigació que ha culminat avui amb la detenció d’aquestes tres persones.\nAquesta és la primera investigació duta a terme per la Unitat Central de Delictes d’Odi i Discriminació que ha entrat en funcionament a principis d’estiu. De fet, la investigació d’aquesta agressió va accelerar la posada en funcionament la UCDOD a principis d’estiu, dins l’estructura de la Comissaria General d’Informació. Aquesta Unitat té per objectiu la investigació avançada de delictes d’odi i discriminació d’especial complexitat (com és el cas), així com la direcció tècnica de la resta de serveis dels Mossos d’Esquadra en la investigació d’aquest tipus de delicte, i la generació d’intel·ligència operativa que permeti afrontar el fenomen amb una major eficàcia.\nAquesta unitat es troba en procés de desenvolupament i es preveu que durant el darrer trimestre de l’any ja funcioni amb tots els recursos. Un dels seus eixos fonamentals és la coordinació i col·laboració permanent amb la Fiscalia especialitzada en delictes d’odi i discriminació.\nEls delictes d’odi i discriminació són una expressió d’intolerància i de menyspreu cap a la diferència, comprenent casuístiques que poden tenir a veure amb el racisme, la xenofòbia, la LGTBIQ+fòbia, la intolerància religiosa, la intolerància vers la diferència política, la misogínia i el masclisme, el menyspreu per les persones discapacitades o l’aporofòbia.\nAmb l’objectiu de cercar la màxima eficàcia en la resolució de casos, és d’especial transcendència que les víctimes d’aquests tipus de delictes denunciïn a dependències policials. Aquest és el primer pas per començar a recopilar tota la informació relacionada amb els fets, recollir el màxim de proves i indicis a través del testimoni de persones que van presenciar els fets i altres recursos d’investigació.\nPel que fa a les denúncies relacionades amb LGTBIQ+fòbia, durant el primer semestre de l’any, els Mossos d’Esquadra van instruir 92 investigacions relacionades amb delictes d’odi i discriminació en l’àmbit. De tots aquests casos coneguts aquest primer semestre del 2021, 64 casos s’han resolt i 28 casos encara estan sota investigació. Respecte el mateix semestre de l’any passat, es van registrar 74 casos, i pel que fa a tot el període de l’any passat es va treballar sobre 143 atestats.\nBarcelona Diari Sant Quirze discriminació LGTBIfòbica News SQ Policia de la Generalitat-Mossos d'Esquadra\t2021-07-28


L'Ajuntament de Palma presenta el Programa de cultura Jueva - Artxipèlag\nInici » Converses » Reportatges » L’Ajuntament de Palma presenta el Programa de cultura Jueva\nL’Ajuntament de Palma presenta el Programa de cultura Jueva\nREDACCIÓ PALMA, 06.09.2019. Cultura presenta el Programa de cultura Jueva. Noguera: “És un\nprograma important per la memòria històrica de la nostra ciutat, especialment per explicar\nl’identitat xueta, assetjada i discriminada durant segles”. El programa augmenta les seves\nactivitats i es durà a terme durant tot el mes de setembre i octubre\nEl tinent de batle de Cultura i Benestar Social, Antoni Noguera, ha presentat el Programa de Cultura Jueva, acompanyat de representants de les entitats col·laboradores en l’organització: Arca, Llegat Jueu, Memòria del carrer, Comunitat Jueva, Associació Limud i l’Institut de Relacions Culturals Balears – Israel.\nAntoni Noguera ha explicat que “enguany el programa passa de ser de una setmana a fer-se durant tot el mes de setembre i amb activitats a l’octubre, és un cicle de present i de futur consolidat” i ha destacat que “és un programa important per la memòria històrica de la nostra ciutat, especialment per explicar l’identitat xueta, assetjada i discriminada durant segles”.\nEl cicle consta de diferents activitats per donar a conèixer la història de la comunitat jueva a la ciutat de Palma, durant el mes de setembre i octubre. Hi haurà dos cicles de cinema, dues conferències, rutes pel Call Jueu de Palma, Jornada de Portes a la Sinagoga de Palma i una exposició permanent.\nPel que fa als cicles de cinema, el primer cicle és titula El món jueu i el cinema, i es projectaran les pel·lícules Un método peligroso i El último metro, els dies 11 i 18 de setembre respectivament a les 20h al Catalina Valls.\nEl segon cicle és el Ciclede projeccions de l’Institut de Relacions Culturals Balears – Israel, i es projectaran la pel·lícula Sefarad, el documental La experiencia judía, de Basavilbaso a Nueva Ámsterdam i Simon et Théodore, els dies 9, 16 i 23 d’octubre respectivament a les 20h al Catalina Valls.\nRespecte a les conferències, el pròxim 24 de setembre a les 19 hores la Biblioteca de Cort acollirà la conferència La contemporaneïtat xueta a càrrec de Laura Miró, David Ginard i Margalida Bernat. El 30 de setembre a la mateixa hora i també a la Biblioteca de Cort, tendrà lloc la conferència Genètica i història dels criptojueus de Sefarad, a càrrec de la Dra- Inés Nogueiro de la Universitat de Porto.\nLes Rutes pel Call Jueu de Palma, començaran al Centre Maimó Ben Faraig i tendran una durada de dues hores. El dia 21 de setembre es realitzarà una visita a les 10h en català i una altra a les 17h en castellà, el dia 22 de setembre es realitzarà una ruta a les 10h en castellà i una altra a les 17h en català i finalment el 28 de setembre es realitzaran dues rutes en anglès a les 10 i les 17 hores. Per a les visites guiades s’ha de reservar plaça als telèfons 616649319 o al 626694058.\nD’altra banda, el Centre Maimó ben Faraig d’Interpretació dels Calls Jueus de Palma acollirà l’exposició permanent “Els Calls jueus de Palma, de dilluns a divendres de 9.30 a 13.30h. I els dies 1 i 22 de setembre a les 12h hi haurà Jornada de portes obertes a la Sinagoga de Palma.\nFinalment el 29 de setembre a partir de les 12h al Casal Balaguer tindrà lloc la celebració de l’Any Nou Jueu. A les 12h hi haurà concert de la Coral d’Alaró, a les 12.45h tendrà lloc la ponència gastronòmica Menjar de resistència, per part del forner Tomeu Arbona, i per cloure la celebració hi haurà concert de Banda Polonski, Música Klezmer, tradicional dels jueus asquenazites de l’est d’Europa. Per assistir a la ponència gastronòmica cal reservar als telèfons telèfons 616649319 o al 626694058.


Confiança en Felip VI - Diari de Girona\nConfiança en Felip VI\npere lladó 24.06.2014 | 00:00\nConfiança en Felip VI Diari de Girona\nFelip VI ja ha començat el seu regnat. Aires nous per a temps diferents. Malgrat que per ideologia alguns a casa nostra no li veuen futur, la veritat és que la seva arribada representa una anhelada d'aire fresc. És curiós que polítics que porten més de trenta anys en un cotxe oficial -o que pretenen romandre-hi- posin en dubte la seva tasca.\nLamentable ha estat el posicionament de l'Ajuntament de Girona, que s'ha pronun?ciat oficialment en contra de la monarquia quan no és un tema municipal. Com sempre, pretenen confondre l'opinió pública i així qui dies passa, anys empeny. Algú ha dit que el títol de Príncep de Girona no és una demanda de la societat. Ben curiós. Com si els ciutadans demanessin més càrrecs de confiança, més pujades d'impostos, més opacitat i menys transparèn?cia en la gestió pública.\nI curiosament la primera sortida oficial del nou Rei será a la ciutat de Girona, al costat de la Fundació que fins ara ha portat el seu nom. Amb el Fòrum Impulsa i la seva gent, Felip VI ha teixit una relació amb tot un seguit de gent representativa de la Catalunya que té empenta, que mira endavant, que crea llocs de treball i que desenvolupen activitats que prestigien el país. Però les batalletes partidistes de vol galli?naci impedeixen aprofitar sinergies que situen Girona a Europa i al món. Davant de nous projectes i una nova etapa, els regidors municipals se situen en èpoques passades, feliçment ja superades. Esgrimeixen idees velles que no casen amb la possibilitat d'aires nous.\nFelip VI és un home preparat, tolerant i que fins avui no ha protagonitzat cap escàn?dol, la qual cosa no poden dir la majoria de líders dels partits polítics. Es mereix com a mínim un vot de confiança i el temps dirà si l'elecció ha estat encertada.\nLa societat corre més de pressa que no pas els representants públics. Continuen anant a remolc i en pocs anys encara es viuran alguns canvis que avui són impensables.\nSi la majoria del poble de Catalunya vol votar, es votarà. Si els republicans es multipliquen, viurem un referèndum. Això ja és imparable, per la qual cosa només cal deixar caure els fulls del calendari. Les noves generacions de ben segur no permetran que el rellotgi s'aturi. Però Felip VI no ha de fer política. No li correspon. No cal que es demani des de Catalunya que faci de moderador amb Madrid. La consulta -no ens enganyem- és un pas cap a la independència i això un cap d'estat no ho permetra mai. En el seu discurs va parlar "d'escoltar i comprendre" i en la idea que a Espanya hi cabem tots. Però a ell no li pertoca una declaració política sobre el contenciós territorial.\nMas i Junqueras s'han d'entendre amb Mariano Rajoy i amb el nou secretari general del PSOE. El Rei Felip VI resta lluny de la problemàtica, però és bo que a l'estrada surti una nova cara, capaç d'encarar el futur amb un nou estil. De moment, només la monarquia -d'aquest teatre mediàtic que vivim- ha après la lliçó. La resta s'ho miren de reüll.


Treballem amb els nous ordinadors portàtils | Escola Nova\nEts aquí: Inici / Blog El nostre dia a dia / Cicle superior / Treballem amb els nous ordinadors portàtils\nmarç 27, 2018 at 4:17 pm\nM’està agradant molt treballar amb els portàtils, ja que funcionen molt bé.\nEspero seguir treballant així!\nmarç 30, 2018 at 1:44 pm\nM’agrada molt treballar amb els ordinadors, perquè és una eina que em permet buscar informació ràpidament i facilita el treball a l’hora de desenvolupar una tasca i fer moltes coses més.\nmarç 31, 2018 at 2:04 pm\nEm sembla una activitat molt bona, perquè a tots nens i nenes de l’aula ens agrada molt treballar amb aquest material. També, és bo treballar així perquè d’aquesta manera ens acostumem a fer diferents coses.\nEspero que això no canviï mai, perquè és molt divertit i podem fer treballs de primera!!!\nmarç 31, 2018 at 6:18 pm\nJo trobo que està molt bé treballar amb portàtils així no hem d’anar a l’aula d’imformàtica.\nmarç 31, 2018 at 6:21 pm\nHi a part és divertit i entretingut. De fet espero que per als altres cursos que entrin a cicle superior ho trobin tan bé com nosaltres.\nabril 2, 2018 at 11:56 am\nA mi m’ha agradat molt la idea de tenir portàtils a l’escola. Està bé perquè a informàtica només anavem un dia a la setmana i així podem treballar amb ordinadors més dies a la setmana.\nEm a agradat molt aquesta idea de treballar amb els portàtils, així aprenem a utilitzar-los.\nEducació emocional: Dia de la dona A primer ens visita una llevadora


Guies | Biblioteca Can Baratau\nBiblioteca Can Baratau > Guies\nTag Archives: Guies\n04.05.2015 NotíciesCol·lecció local, dansa, Guies, maresme, NotíciesDaniel Ramos\nLes Biblioteques Municipals del Maresme presenten, com cada any pels volts de Sant Jordi, la nova guia de recursos “Balls i danses del Maresme”. La guia és fruit d’un laboriós treball deRead More…\nAparador del juny: Gastronomia\n16.06.2014 Biblioteca virtual, NotíciesAparadors, BibliotecaVirtual, Guies, NotíciesDaniel Ramos\nDurant el mes de juny, dediquem l’aparador de la biblioteca a la Gastronomia. Del 13 al 15 de juny, se celebra a Tiana la festa major petita que, per segon any, coincideixRead More…\n11.11.2013 NotíciesGuiesDaniel Ramos\nEn l’actualitat, l’índex de fracàs escolar se situa entre el 10% i el 15% de la població infantil. Un percentatge prou alt de la població escolar té problemes d’aprenentatge. D’aquest percentatge n’hiRead More…\nHistòries amb una mica d’optimisme\n27.05.2013 NotíciesGuies, Notícies, RecomanacionsDaniel Ramos\n“Crisi” és una paraula que plou sovint damunt els nostres caps en aquests temps que corren. I dificultat i retallada i… Hi ha paraigües de moltes mides i colors per aturar-la iRead More…\nLa biblioteca al teu dispositiu mòbil\n13.05.2013 Sant JordiGuies, Notícies, NovetatsDaniel Ramos\nLes Biblioteques Municipals del Maresme hem presentat, com cada any pels voltants de Sant Jordi, la guia de recursos comarcal que enguany està dedicada a la poesia. Amb el títol El MaresmeRead More…\n31.12.2012 NotíciesGuies, NotíciesDaniel Ramos\nAvui, 31 de desembre, és el dia que surt al carrer l’Home dels Nassos. L’heu vist? És un home que té tans nassos com dies li queden a l’any. Però costa moltRead More…\n25.04.2012 Sant JordiGuies, NotíciesDaniel Ramos\nNova guia de recursos. El Maresme: gent de terra, gent de mar Les Biblioteques Municipals del Maresme presenten com cada any pels voltants de Sant Jordi, una guia de recursos que enguanyRead More…\nDe cap cap a l’escola!\n14.09.2009 NotíciesGuiesDaniel Ramos\nTorem a l’escola! Aquesta és una frase que aquests dies sentim molt, moltíssim! A uns els provoca llàgrimes, a d’altres alegries. Com afrontar aquesta situació sense que sigui un trauma pels nens?Read More…


Publicat per Helena Bonals a divendres, de març 17, 2017\nxavier pujol 17 de març de 2017, a les 13:27\nQuan tornin a passar l'anunci em fixaré en la poesia que dius Helena.\nHelena Bonals 17 de març de 2017, a les 14:09\nPots veure l'anunci aquí mateix!\nJordi Dorca 17 de març de 2017, a les 17:30\nGràcies, Helena. Pel sol de totes les imatges. Bon dia.\nHelena Bonals 17 de març de 2017, a les 18:22\nel sol ets tu! No ho saps encara?\nM. Roser 17 de març de 2017, a les 20:30\nA mi també m'agrada molt aquest anunci, em sol passar que quan un m'agrada molt, no sé ni el què està anunciant. De poesia n'hi ha per tot arreu, només cal aprendre a mirar-la, però hi ha qui no la veu, perquè passa de llarg!\nA mi, un anunci que em té el cor robat, és el d'un noi que compra un "portabebés" amb el que passeja el seu gos, que no pot corre perquè s'ha fet mal a la pota...Pura poesia que surt del cor!\nHelena Bonals 17 de març de 2017, a les 20:46\njo tampoc acostumo a beure cervesa, però l'anunci me'l miro i me'l remiro. Llàstima que ara només fan la versió curta!\nFent camí 20 de març de 2017, a les 18:35\nMai m'havia fixat. En general els anuncis són tan dolents que ni els mire. Jo, a l'hora de dinar trie prendre una cervesa.\nHelena Bonals 21 de març de 2017, a les 16:49\nSempre es troben bons anuncis com aquest entre moltes imbecilitats.\nUnknown 21 de març de 2017, a les 16:28\nPoesia del sigle xx1 en format d'imatges singulars, que remarcarà en la vida de qualsevol persona.\nVeig que t'ha agradat, Josep!