pancreatitis | MedlinePlus - Temes De Salut, Gener 2022\nTaulell de referència\nEl pàncrees és una glàndula gran darrere de l’estómac i prop de la primera part de l’intestí prim. Secreta sucs digestius a l’intestí prim a través d’un tub anomenat conducte pancreàtic. El pàncrees també allibera les hormones insulina i glucagó al torrent sanguini.\nLa pancreatitis és una inflamació del pàncrees. Succeeix quan els enzims digestius comencen a digerir el propi pàncrees. La pancreatitis pot ser aguda o crònica. Qualsevol de les dues formes és greu i pot provocar complicacions.\nquant triga a recuperar-se del covid 19\nLa pancreatitis aguda es produeix sobtadament i sol desaparèixer en pocs dies amb el tractament. Sovint és causada per càlculs biliars . Els símptomes més habituals són dolor intens a l’abdomen superior, nàusees i vòmits. El tractament sol ser uns dies a l’hospital per obtenir fluids intravenosos (IV), antibiòtics i medicaments per alleujar el dolor.\nperquè s'inflen els peus i fan mal\nLa pancreatitis crònica no es cura ni millora. Empitjora amb el pas del temps i provoca danys permanents. La causa més freqüent és consum intens d’alcohol . Altres causes inclouen fibrosi quística i altres trastorns hereditaris, alts nivells de calci o greixos a la sang, alguns medicaments i condicions autoimmunes . Els símptomes inclouen nàusees, vòmits, pèrdua de pes i femtes greixoses. El tractament també pot ser d’uns quants dies a l’hospital per obtenir fluids per via intravenosa (IV), medicaments per alleujar el dolor i suport nutricional. Després d’això, potser haureu de començar a prendre enzims i a fer una dieta especial. També és important no fumar ni beure alcohol.\nNIH: Institut Nacional de Diabetis i Malalties Digestives i Renals\npancreatitis (Institut Nacional de Diabetis i Malalties Digestives i Renals) També a Espanyol\nProva d'amilasa (Biblioteca Nacional de Medicina) També a Espanyol\nERCP (Colangiopancreatografia endoscòpica retrògrada) (Institut Nacional de Diabetis i Malalties Digestives i Renals) També a Espanyol\nAnàlisi de sang de Glucagon (Biblioteca Nacional de Medicina) També en castellà\nProva de lipasa (Biblioteca Nacional de Medicina) També a Espanyol\nTamboret Elastase (Biblioteca Nacional de Medicina) També a Espanyol\nReceptes i consells nutricionals (Fundació Nacional de Pàncrees)\nTrastorns de les vies biliars, trastorns de la vesícula biliar i pancreatitis biliar (Col·legi Americà de Gastroenterologia) També a Espanyol\nPancreatitis hereditària (Fundació Nacional de Pàncrees)-PDF\nPancreatitis hereditària: Genètica MedlinePlus (Biblioteca Nacional de Medicina)\nPancreatitis: presentació de diapositives (Enciclopèdia Mèdica) També a Espanyol\nClinicalTrials.gov: Pancreatitis (Instituts Nacionals de Salut)\nClinicalTrials.gov: pancreatitis, necrotitzant aguda (Instituts Nacionals de Salut)\nClinicalTrials.gov: pancreatitis, crònica (Instituts Nacionals de Salut)\nArticle: predictors de mortalitat en pancreatitis aguda complicada amb Klebsiella pneumoniae multirresistent ...\nArticle: Microbioma intestinal en pancreatitis aguda: revisió basada en la literatura actual.\nArticle: Incidència i troballes de tomografia computada d’inflamació pancreatobiliar induïda per lenvatinib: un centre únic, ...\nPancreatitis: veure més articles\nPotència del pàncrees: mantingueu que els vostres sucs digestius flueixin (Instituts Nacionals de Salut) També a Espanyol\nASGE: Troba un metge (Societat Americana d'Endoscòpia Gastrointestinal)\nInstitut Nacional de Diabetis i Malalties Digestives i Renals\nPancreatitis aguda en nens (Fundació Nacional de Pàncrees)\npancreatitis (Societat nord-americana de gastroenterologia pediàtrica, hepatologia i nutrició)-PDF\nPancreatitis aguda i embaràs (Fundació Nacional de Pàncrees)\nPancreatitis aguda (Enciclopèdia Mèdica) També a Espanyol\nAmilasa: sang (Enciclopèdia Mèdica) També a Espanyol\nPancreatitis crònica (Enciclopèdia Mèdica) També a Espanyol\nERCP (Enciclopèdia Mèdica) També a Espanyol\nProva de lipasa (Enciclopèdia Mèdica) També en castellà\nPancreatitis: nens (Enciclopèdia Mèdica) També en castellà\nPancreatitis - secreció (Enciclopèdia Mèdica) També a Espanyol\nProva de lipasa\nPancreatitis - secreció\nColangiograma transhepàtica percutània\nTripsina i quimotripsina a les femtes\nLa principal organització NIH per a la investigació sobrepancreatitisés el Institut Nacional de Diabetis i Malalties Digestives i Renals\nquant guanyes de pes durant l’embaràs\nmetoclopramida 10 mg perquè serveix\ntaques vermelles a la zona genital masculina\nté febre però no li fa mal res.


Cuixart avisa que "la via repressiva està fracassant" Cuixart avisa que "la via repressiva està fracassant"\nCuixart avisa que “la via repressiva està fracassant”\nEl president d'Òmnium Cultural insisteix que la defensa dels drets humans i el reconeixement del dret a l'autodeterminació són "els elements bàsics" de tota negociació\nEl president d’Òmnium Cultural, Jordi Cuixart, ha denunciat “l’aïllament” que creu que l’Estat espanyol està “aguditzant” respecte la justícia internacional. En una carta a tots els socis de l’entitat, Cuixart ha recordat que l’Estat està “desatenent” el mandat del TJUE que estableix la immunitat com a eurodiputat d’Oriol Junqueras i el posicionament del grup de treball de detencions arbitràries de l’ONU, mentre que també insisteix que “s’està inhabilitant representants democràtics i condemnant representats culturals”. “Si hi ha una estratègia que clarament està fracassant és la via repressiva de l’Estat espanyol”, conclou el president de l’entitat.\nA la carta, Cuixart exigeix que “finalitzi la repressió contra el sobiranisme i els moviments socials” i demana a la ciutadania que “continuï pressionant des de la lluita no-violenta” perquè “el clam majoritari sigui escoltat”. “El sobiranisme segueix dempeus, al carrer i a les urnes, i més determinat que mai a viure en democràcia i llibertat, que és l’única manera de viure dignament”, assegura Cuixart.\nEl president d’Òmnium recorda que el 2020 farà deu anys de la sentència de l’Estatut i constata que han sabut “aturar la deriva antidemocràtica”. En aquest sentit, assegura que s’ha “madurat com a societat” perquè s’ha après a “desemmascarar promeses que no es transformen en fets”. “Defensem que només podrem avançar des de l’honestedat i el reconeixement de l’altre, alhora que reafirmem que la defensa dels drets humans i el reconeixement del dret a l’autodeterminació són els elements bàsics de tota negociació”, remarca.


Imatge de la platja de l'Arrabassada, força plena, durant el primer cap de setmana de l'any amb temperatures totalment estivals.\nMolta gent va banyar-se a la platja Llarga, tot i que per a alguns l'aigua encara està massa freda.\nLa progressiva tornada a la normalitat postcovid també va fer que molta gent apostés per anar-hi\nActualitzada 13/06/2021 a les 19:23\nTarragona ha viscut el primer cap de setmana de temperatures estiuenques i milers de persones han aprofitat el clima calorós per encetar la temporada de bany a les platges de la ciutat. Tant dissabte com diumenge, la platja de la Móra, la Llarga, la Savinosa, l'Arrabassada i la del Miracle, a més de les petites cales que les uneixen, van ser l'escenari escollit tant per gent de la capital com per turistes de proximitat que, a més del bon temps, asseguraven que les ganes de sortir després de tants mesos de restriccions per la pandèmia de la covid-19 també era un motiu de pes per haver-se acostat al mar. Malgrat la massificació de les platges, la majoria dels banyistes asseguraven que, en general, es podia complir les distàncies entre grups, tot i que alguns lamentaven que molta gent s'ha relaxat i ja no compleix algunes de les mesures de seguretat, com dur la mascareta posada quan no s'està a l'aigua, assegut o estirat a la sorra.\nDaniel Martín és un dels banyistes tarragonins que ahir va escollir la Llarga en el que era el seu primer dia de platja de l'any. El motiu era el bon temps i, malgrat que estava força plena, «pensava que hi hauria molta més gent». Amb relació a l'aforament de l'espai, celebrava que «es poden mantenir les distàncies, aquí tenim les tovalloles d'altres grups a gairebé cinc metres», però reconeixia que «ja ens hem acostumat a no dur la mascareta posada a l'exterior, com que diuen que al juliol potser ens la deixen treure crec que la gent s'està anticipant i som una mica més laxes en aquest sentit». A l'extensa platja tarragonina també hi prenia el sol Chelo Mesas, veïna de Vespella de Gaià, que comentava que l'aigua «encara està massa freda per a mi, només m'hi he posat fins als genolls». Per la seva banda, Mesas es mostrava tranquil·la també pel fet que es podia mantenir l'espai de seguretat entre persones: «Pensava que hi hauria més gent, s'hi està bé».\nPer Irene Ríos també era el primer cap de setmana de platja. «Donaven temperatures així altes, d'estiu, i hem volgut aprofitar-ho», deia la tarragonina, que assegurava que «m'esperava gent, però no tanta, estan tots els aparcaments plens». Amb tot, Ríos es queixava que «hi ha zones de la platja on no es respecta gaire la distància, però no sé fins a quin punt a l'aire lliure és tan necessari guardar els tres metres, com l'any passat».\nA banda dels veïns de la capital, aquest cap de setmana també van arribar turistes de proximitat. A la platja Llarga, Pol López, de Lleida, explicava que «hem vingut a un càmping d'aquí al costat i la veritat és que no m'esperava que hi hagués tanta gent, és una mica feixuc, però és normal, tothom té calor». També de la capital del Segrià, Francisco Moreno es protegia del sol amb ulleres, gorra i para-sol a la platja de l'Arrabassada. «Hem vingut tota la vida aquí a Tarragona i aquest ha estat el primer cap de setmana que venim a la platja perquè la meva dona en tenia moltes ganes, tot i que jo no», deia el lleidatà, que, a més del bon temps, assegurava que la millora de la situació de la pandèmia era també un dels motius. «Ja m'esperava que hi hagués tanta gent, hi ha ganes de sortir», sostenia Moreno.\nGemma Rubio també gaudia del primer cap de setmana de platja a l'Arrabassada. «Hi ha força gent, però a l'aire lliure estic més tranquil·la, a més estic vacunada», deia la jove. Eugenia Fernández, que estava amb ella, afegia que, «si l'estiu passat haguéssim vist tanta gent estaríem més preocupades». Per altra banda, Robinson Atuesta deia que les altres temperatures han estat el motiu pel qual han estrenat la temporada de bany, fet que feia preveure, a més, que les platges estarien plenes. «Amb el confinament la gent també tenia ganes de sortir», afegia.\nA la platja per Sant Joan?\nAtuesta assegurava que sempre celebraven la revetlla de Sant Joan a la platja, però l'any passat ja no ho van fer i aquest tampoc. «Hi ha moltes aglomeracions i val més prevenir», deia. Una altra banyista de l'Arrabassada, Marina Muñoz, que també estrenava la temporada de platja i s'esperava que estigués tan plena, lamentava que no es complien gaire les distàncies. «Amb el procés de vacunació tot s'ha relaxat més, però la gent no porta la mascareta posada», assenyalava. Muñoz també és de les que celebra Sant Joan a la platja i aposta perquè estiguin obertes el dia 23, «però amb mesures, perquè, si les tanquen, la gent ho celebrarà a altres llocs i es podrà controlar menys». De fet, seran els ajuntaments els qui hauran de decidir si es pot celebrar la revetlla a les seves platges, i el de Tarragona prendrà una decisió després de la Junta de Seguretat Local que se celebra aquest dimecres.\nEls càmpings, al 80%\nPel que fa a l'ocupació dels càmpings, ha arribat a nivells d'entre el 70 i el 80%, principalment en allotjaments amb bungalow, segons informava ahir l'Agrupació de Càmpings de Tarragona Ciutat, en un cap de setmana que valoren «molt positivament». Amb relació a la procedència de la clientela, assenyalaven que han estat dels mercats de proximitat, tant a nivell de Catalunya com d'Espanya.\nComenta el contingut : La forta calor aboca a milers de banyistes a iniciar la temporada de platja a Tarragona


El Govern revisarà el Pla de Foment de les Energies Renovables 2000-2010 abans que acabi l'any | Consumer\nEl Govern revisarà el Pla de Foment de les Energies Renovables 2000-2010 abans que acabi l’any\nQuantificarà inversions, definirà els responsables de la seva execució i elevarà els objectius de producció en eòlica i solar\nEl Govern durà a terme una revisió “completa i detallada” del Pla de Foment de les Energies Renovables 2000-2010 abans que finalitzi l’any, va informar avui el Ministeri d’Indústria, responsable de reelaborar el document.\nSegons el departament que dirigeix José Montilla, l’objectiu d’aquesta revisió és revitalitzar el Pla i dotar-ho de major eficàcia. Per a això es replantejaran “en profunditat” els seus continguts, especialment en àrees com la biomassa i l’energia solar, amb la finalitat d’aconseguir que en 2010 les energies renovables suposin un 12% del consum d’energia primària.\nEn la revisió del Pla, ja iniciada, s’inclourà la identificació dels agents públics i privats responsables de l’execució de les mesures del document, així com la quantificació dels recursos que caldrà invertir per treure endavant aquesta nova estratègia de reforçament de les energies renovables.\nA més, Indústria aprofitarà l’actualització del Pla per elevar “sensiblement” els objectius de producció prevists per 2010 en el cas de determinades energies que compten amb marge per a això, com l’eòlica o la solar.\nEficiència i foment\nLa nova política energètica del Govern tindrà com a pilars fonamentals l’eficiència i el foment de les renovables, va apuntar el Ministeri. En aquest marc, tant Indústria com l’Institut per a la Diversificació i l’Estalvi Energètic (IDAE) estan preparant una sèrie d’informes tècnics sobre les àrees de consum en les quals podrien obtenir-se resultats rellevants d’estalvi.\nEls informes se centraran en àrees com la mobilitat urbana i el desenvolupament urbanístic sostenible (edificació i transport); l’energia solar tèrmica i la seva aplicació als habitatges; la incorporació de biocombustibles a les gasolineres, i la biomassa.\nAixí mateix, Montilla preveu l’edició d’una guia destinada als consumidors per aconsellar-los en la compra d’electrodomèstics i en la qual se subratllarà la utilitat i avantatges de l’etiquetatge energètic.\nEn opinió del titular d’indústria, cal que els ciutadans es mentalicen de la necessitat que Espanya gasti menys energia i millor, atès que el “balafiament energètic és insostenible” i, a la llarga, en un model de societat que preval valors individuals i no el benestar col·lectiu, “hipoteca el desenvolupament del país a llarg termini”.\nEn aquest sentit, un primer informe sobre el consum d’energia assenyala que la despesa mitjana de les famílies espanyoles en energia (inclòs carburants) va créixer un 14,3% en 2002 respecte a l’any 2000, situant-se en 1.600 euros a l’any, uns 133 euros cada mes.


Desarticulat un grup que traficava amb substàncies dopants - Empordà\nDesarticulat un grup que traficava amb substàncies dopants\nEls han confiscat 57.300 dosis de fàrmacs il·legals i productes per a culturistes valorats en 93.000 euros\nEFE 01.04.2018 | 06:30\nEls Mossos d'Esquadra han desarticulat un grup criminal dedicat a traficar amb medicaments il·legals i substàncies dopants utilitzades al món del culturisme. El grup, integrat per cinc membres, tenia la seva base a Barcelona i l'Hospitalet de Llobregat i distribuïa els productes il·legals a Catalunya i altres punts de l'Estat, segons han explicat els Mossos.\nAmb el dispositiu policial desplegat, han confiscat 57.300 dosis de medicaments il·legals i dopants, entre ells l'hormona del creixement, anabolitzants i clenbuterol, amb un valor aproximat al mercat de 93.000 euros.\nLa Unitat Central de Consum dels Mossos va iniciar la investigació de la trama a finals del 2017, arran d'un decomís de medicaments il·legals i substàncies per al dopatge realitzat per la policia local de Santa Margarida i els Monjos al propietari d'una botiga de nutrició esportiva de Barcelona.\nEls investigadors van constatar que els seus dos propietaris lideraven un grup dedicat al tràfic d'aquestes substàncies, utilitzades entre les persones que practiquen el culturisme.\nLa xarxa emmagatzemava substàncies il·legals en un traster llogat a nom d'una altra persona, enviava les comandes dels productes a través d'una empresa de missatgeria utilitzant un nom fals, utilitzava diverses línies telefòniques i fins i tot recorria a comunicacions xifrades.\nEl 28 de març, agents dels Mossos van registrar dues botigues de nutrició esportiva a Barcelona i l'Hospitalet, un traster llogat a l'Hospitalet, dos domicilis de Barcelona i diversos vehicles. El dispositiu va permetre detenir els cinc integrants del grup, un d'ells de nacionalitat argentina i la resta de nacionalitat espanyola.


Confirmat, els neandertals enterraven als seus morts | le Koncept\nConfirmat, els neandertals enterraven als seus morts\nLa clau està en un nen que va viure fa al voltant de 41.000 anys. Fins ara, hi havia un intens debat sobre si els neandertals tenien culturalment establert enterrar els seus morts. Tot i els indicis que indicaven que l’Homo neanderthalensis enterrava als seus morts, havia investigadors que seguien considerant que aquesta pràctica ritual era una innovació exclusiva de la nostra espècie.\nEls arqueòlegs del Museu Nacional d’Història Natural francès han aportat llum a aquesta discussió després de descobrir que una família neandertal va enterrar a un nadó de tot just dos anys en el lloc de la Ferrassie, al departament de Dordonya, al sud-oest de França, segons expliquen en un article publicat a la revista Scientific Reports.\nUna família neandertal va enterrar a un nadó de tot just 2 anys en el lloc de la Ferrasie\n“l’origen de les pràctiques funeràries té importants implicacions per a el sorgiment de les anomenades capacitats cognitives i comportaments moderns “, escriu en l’estudi l’equip liderat pel paleoantropòleg Antoine Balzeau. els seus resultats mostren que es va cavar un pou” en una capa de sediment estèril “ja Llíria es va col·locar el cadàver d’el nen que hauria mort fa entre 41.700 i 40.800 anys.\nDe esquelets enterrats de neandertals s’havien trobat desenes en els diferents jaciments arqueològics d’Euràsia. Per això alguns científics donaven per fet que els nostres cosins-germans havien incorporat aquest tipus de cerimònies. D’altres, però, es mostraven escèptics perquè les excavacions de principis de segle XX que van revelar la majoria de les restes òssies més ben conservats no es van dur a terme amb els estàndards de qualitat actuals.\nRestes excavats en la dècada de 1970\nal refugi rocós de la Ferrassie, un dels assentaments neandertals més famosos de França, es van trobar, precisament, fins a sis esquelets a principis de segle passat. Entre 1970 i 1973 es va trobar el setè, el qual pertany a l’infant de dos anys però, sorprenentment, aquest s’ha passat mig segle guardat en les reserves del Museu Arqueològic Nacional sense ser analitzat.\nEn l’estudi realitzat ara, en què també ha participat Asier Gómez-Olivencia, de la Universitat del País Basc, es va revisar el material recol·lectat en la dècada dels setanta, revelant 47 nous ossos humans no identificats durant les excavacions i que pertanyen a la mateixa esquelet.\nde la mateixa esquelet\nEs va revisar el material de la dècada dels 70, revelant 47 ossos humans no identificats\nels paleoantropòlegs van analitzar en profunditat els ossos: van mirar la seva estat de conservació, van estudiar les proteïnes, la genètica, la datació … Finalment van tornar a la Ferrassie amb l’esperança de trobar altres fragments de l’esquelet, tot i que no van obtenir resultat. Tot i així, tornar a l’jaciment i revisar les anotacions dels arqueòlegs que havien treballat anteriorment en el lloc els va permetre reconstruir i interpretar la distribució espacial de les restes humanes i fins i tot dels rars ossos d’animals associats.\nVa ser així com van poder demostrar que l’esquelet descansava en una capa de sediment inclinada cap a l’oest (la capçalera, a l’est, més alta que la conca), mentre que les altres capes estratigràfiques de el lloc estan inclinades cap al nord. “La posició dels ossos, que estaven escassament dispersos, es va mantenir consistent amb l’anatomia”, assenyalen.\nel refugi rocós de la Ferrasie està situat a Dordonya, al sud-oest de França\nla seva conservació, a més, era millor que la dels ossos de bisó i altres herbívors que es troben en el mateix estrat, el que indica “un enterrament ràpid després de la mort”. A més, es va trobar que el contingut d’aquesta capa era més jove que els sediments circumdants, el que indicaria que es va cavar un clot per dipositar les restes.\n“El cos d’aquest nen neandertal de dos anys va ser sepultat en un pou excavat intencionalment en una capa sedimentària més antiga i arqueològicament estèril, probablement fa 41.000 anys. Es necessitaran més descobriments per comprendre la cronologia i l’abast geogràfic de les pràctiques funeràries dels neandertals “, conclouen els investigadors.\n← La col·lecció nadalenca de Kylie i Kendall per Topshop


Contracte temporal per Nadal, com fer-lo?\nInici » Contracte temporal per Nadal, com fer-lo?\nPosted 7 desembre, 2018\nContracte temporal per Nadal, com fer-lo?2018-12-072018-12-17https://www.otgir.com/wp-content/uploads/2015/11/otgir_logo_nou.pngAssessorament laboral, seguretat social i RRHH | Bloghttps://www.otgir.com/wp-content/uploads/2018/11/contracte-temporal-per-nadal-com-fer-lo.jpg200px200px\nHas de fer un contracte temporal per Nadal? Si aquest és el teu cas, llegeix aquest post. T’explicarem tot el que has de saber per fer-lo.\nEn èpoques de festes és normal que les empreses necessitin un reforç a la plantilla. I, en aquests casos, l’opció de fer un contracte de treball temporal és la solució.\nS’anomena treball temporal a la contractació d’una persona durant un període de temps concret per realitzar unes tasques concretes. Aquest contracte pot ser de formar directe, a través de l’empresa, o indirecte, a través d’ETT o empreses de selecció de personal.\nDe fet, el tipus de contracte temporal per Nadal esdevé l’oportunitat perfecta per a estudiants que necessiten una ocupació durant aquestes festes de Nadal. I, fins i tot, per alguns els suposa la primera feina remunerada de la seva vida.\n1 Tipus de contracte temporal per Nadal\n2 Per a quins motius una empesa pot necessitar donar d’alta un contracte temporal per Nadal?\n2.0.1 Sigui quin sigui el teu cas, si durant aquests dies necessites un cop de mà, et recomanem que tiris endavant la contractació d’una ajuda puntual per Nadal. El teu negoci se’n beneficiarà al mateix temps que ofereixes una oportunitat laboral a una persona.\nTipus de contracte temporal per Nadal\nEl contracte temporal per Nadal que es dugui a terme anirà sobre el règim de contracte per obres i servei determinat. Aquest contracte es formalitza quan s’ha de realitzar una obra o es necessita la prestació d’uns servei determinats durant un temps limitat. Tant les tasques a desenvolupar com el temps de durada queden estipulats al contracte.\nA més, aquest contracte pot ser a temps parcial o a temps complet.\nPer a quins motius una empesa pot necessitar donar d’alta un contracte temporal per Nadal?\nLes empreses poden necessitar un reforç per Nadal quan es donin algun d’aquests casos:\nCalgui cobrir una baixa per malaltia, maternitat o paternitat.\nPer acumulació de feines.\nPer un excés de feina en un període concret.\nSubstitució de treballadors durant el seu període de vacances.\nSigui quin sigui el teu cas, si durant aquests dies necessites un cop de mà, et recomanem que tiris endavant la contractació d’una ajuda puntual per Nadal. El teu negoci se’n beneficiarà al mateix temps que ofereixes una oportunitat laboral a una persona.\ncontracte nadal, contracte temporal, feina temporal\nContracte temporal: què és i quins tipus hi ha\nEl calendari fiscal del 2019Ambit Laboral


Posem al servei dels membres del banc de negocis de l'espai immobiliari, un espai que té com a objectiu facilitar a la societat o autònom la recerca d'un local comercial, nau o altres espais immobiliaris que permetin millorar la seva activitat empresarial o simplement com inversió.\nLa societat o autònom envia el formulari d'informació amb les dades de contacte i les necessitats de compra o de lloguer.\nUn cop analitzades les dades del formulari es posaran en contacte amb vostè per oferir-li les opcions més adequades per la seva necessitat.\nUn servei gratuït que li permetrà trobar solucions amb les millors condicions sense pèrdues de temps i un tracte preferencial ja que seran les empreses col·laboradores del sector immobiliari les que es posaran en contacte amb vostè.\nTambé li podem ajudar a finançar la seva compra amb les millors condicions i amb un tracte personalitzat, amb les entitats financeres col·laboradores del banc de negocis.


Penzion Aneta Prisovice República Txeca - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nPenzion AnetaDoubrava 281, Prisovice, Prisovice, República Txeca, 29411 - Veure al mapaExcel·lent8,4Basada en158comentarisPenzion AnetaVeure més fotos"There is a nice garden, with trampoline for the kids to enj..."AlecIsraelClub infantilVeure més fotosVeure totes les 32 fotosMolt bona ubicació 8,4Veure al mapa8,4Ubicació\nSobre l'allotjamentDescripcióTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Penzion Aneta és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Prisovice. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. El Penzion Aneta, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. L'hotel ofereix habitació familiar, instal.lacions de barbacoa, premsa, bar, àrea de fumadors per garantir el més gran comfort possible als seus clients. Les instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb calefacció, habitacions interconnectades disponibles, articles de tocador, plat de dutxa, sala d'estar a cada habitació. Tant si és un entusiasta del fitness o simplement busca relaxar-se després d'un dia dur, estarà entretingut per les instal.lacions de primera classe com esquí, parc infantil, jardí. Les seves instal.lacions de primera i una situació excelent fan de Penzion Aneta la base perfecta per a gaudir de la seva estada a Prisovice.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacions Serveis i comoditatszona de fumadors Accéss'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionsarticles de tocadorempolles d'aigua de cortesiasala d'estarcalefaccióplat de dutxa Mostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar més\nAllotjaments a Prisovice


Els projectes telemàtics són aplicacions didàctiques que potencien una metodologia de treball en projectes cooperatius, en els quals les TIC són mitjà de comunicació, expressió i coneixement per a alumnes i professors, que utilitzen diverses eines TIC per assolir els objectius previstos per als diferents projectes, a través d'activitat variades, seguint una pauta i una temporització concret.\nAquest projectes estan dissenyats i coordinats per la Fundació Escola Cristiana de Catalunya.\nPROJECTE TELEMÀTIC NADAL - SANT JORDI\nDurant el projecte treballarem de forma interactiva activitats interessants i motivadores relacionades amb les dues festivitats, amb possibilitat d'implicar àrees de Llengua, Coneixement del Medi Natural, Social i Cultural, Plàstica i Música.\nInformació del projecte Accès al BLOG\nPROJECTE TELEMÀTIC COMARQUES\nAmb aquest projecte coneixerem més profundament festes populars, gastronomia, llegendes... de la comarca pròpia i de les desl altres participants. Tots els continguts de les activitats estan integrats en el currículum de Llengua Catalana, Coneixement del Medi Natural i Social i Plàstica.\nEl projecte on, de la mà d'un escolà, coneixereu Montserrat, primer virtualment... i després presencialment! Un munt d'activitats relacionades amb àrees molt diverses del currículum, i amb un treball intensiu d'eines TIC: moodle, videoconferències... I a més, la fantàstica trobada presencial a Montserrat (a l'última hi van assistir 1200 alumnes!).\nCatalunya, a cop de clic Estigueu atents a les informacions que us anirem oferint properament!\nUn projecte per crear videoclips amb cançons i balls, penjar-los al bloc del projecte, i celebrar un festival amb tots els participants... en anglès! Amb treball de les àrees de Música, Anglès, Educació Física.


Lluís Cortés, nominat com a millor entrenador femení de l'any per la UEFA\nEl balaguerí, tècnic del Barça Femení, opta al primer guardó d’aquesta categoria després del seu gran paper al capdavant del conjunt blaugrana\nLluís Cortés, entrenador del FC Barcelona Femení (Foto: Twitter Lluís Cortés)\nEl tècnic del FC Barcelona Femení, Lluís Cortés, serà un dels tres finalistes com a ‘Millor Entrenador de Futbol Femení de la UEFA’, un guardó de nova creació. Els altres dos nominats són l’entrenador del Wolfsburg, Stephan Lerch, i el de l’Olympique de Lió, Jean-Luc Vasseur. En el curs del seu debut al club blaugrana, l’entrenador de Balaguer va conduir a les seves jugadores a la primera final de la Champions a la història del club la temporada 2018-2019. Per contra, el seu conjunt va caure eliminat la passada campanya, la 2019-2020, contra el Wolfsburg als quarts de final de la competició malgrat jugar a un gran nivell.\nCortés, de 33 anys, agraeix la feina a les jugadores i al seu “staff” després d’haver estat seleccionat per la UEFA entre els tres finalistes:\nThanks @UEFA @UWCL for the nomination👏👏but special thanks to my players and staff, because we are nobody without them, and that’s a deserved recognition of many many many hours of hard work. #thanks #gràcies #gracias https://t.co/VjtnLuQGkS\n— Lluís Cortés (@Llcortes14) September 23, 2020


Un supermercat de Lloret reparteix part del segon premi de la Grossa de Cap d'Any - Diari de Girona\nUn supermercat de Lloret reparteix part del segon premi de la Grossa de Cap d'Any\nEl primer premi recau en l'11.168, venut en un estanc de La Roca del Vallès i a través d'Internet\nLloret de Mar| redacció / agències\n30·12·15 | 23:00\nL'alegria s'ha desfermat aquest dijous al migdia al supermercat Caprabo de Lloret de Mar (Selva) quan han sabut que, des de les seves caixes, havien repartit part del segon premi de la Grossa de Cap d'Any. En total, el local - situat des de fa uns 20 anys al número 100 de la carretera que uneix la vila amb Tossa de Mar- ha repartit uns 20 bitllets del segon premi, el 69631. Cada un d'ells està premiat amb 32.500 euros, pel que des d'aquest establiment hauran repartitr uns 650.000 euros.\nTal i com han explicat des de l'establiment, gran part dels premiats són clients del supermercat i veïns de la vila com la Concepció Rovira que s'ha desplaçat fins al local per agrair a una de les dependentes "la bona sort" que li havia portat. "Sempre comprem i no ens toca mai res. Els diners serviran per pagar la nostra guarderia quan siguem grans perquè és molt cara", ha explicat la premiada que no podia parar de somriure.\n"Estàvem treballant i ens han trucat els mitjans de comunicació per avisar-nos i confirmar-ho. En aquell moment ens hem quedat tots ben desconcertats però, al cap d'uns segons, estàvem molt feliços", ha detallat un dels caps del supermercat Caprabo de Lloret de Mar , Eustasio Palomares, on aquest dijous tot eren somriures, salts i alegria. I no és per menys ja que des de les seves caixes s'ha repartit part del segon premi d'aquest sorteig il·lusionant. Fins ara fa dues setmanes - quan es van quedar sense butlletes de la Grossa de Cap d'Any- les dependentes van anar repartint bitllets de diversos números.\nPrimer Premi al Vallès i venut per Internet\nLa tercera edició de 'La Grossa de Cap d'Any' s'ha marcat com a objectiu que el primer premi no quedés desert, com l'any passat, i ho ha aconseguit: l'11.168 s'ha venut en un estanc de La Roca del Vallès (Barcelona) i a través del web lagrossa.cat.\nPer a això, aquest 2015 cada número s'ha tallat en cinc llibres de 20 sèries i 100 euros, de manera que primer s'ha venut un llibre de cadascun dels 80.000 números emesos, i fins que no s'ha completat aquesta venda no s'ha posat en circulació el segon llibre del mateix número.\nAquest primer premi està dotat amb 100.000 euros per bitllet, i els números anteriors i posteriors a aquest --l'11.167 i l'11.169-- rebran 1.000 euros per bitllet.\nEl segon número premiat, el 69.631, està dotat amb 32.500 euros per bitllet i s'ha venut a la Tintoreria Figueras de Torredembarra (Tarragona), la Papereria Pergamí de Sant Miquel de Balenyà (Barcelona), un supermercat Caprabo de Lloret de Mar (Girona) i un centre Corte Inglés de Barcelona.\nEl 56.024 ha estat el número premiat amb el tercer premi, dotat amb 15.000 euros per bitllet, i s'ha repartit a la llibreria Kelkom de Sentmenat (Barcelona) i un estanc de Barcelona.\nEl quart premi, el 35.543 i dotat amb 5.000 euros per bitllet, s'ha venut a un estanc de Vilanova i la Geltrú (Barcelona) i a dos establiments de Barcelona.\nFinalment, el número 55.311 ha estat el premiat amb el cinquè premi de la loteria catalana, dotat amb 2.500 euros per bitllet, i s'ha venut a Santa Coloma de Gramenet (Barcelona), un centre Carrefour de Santa Susanna (Barcelona) i un estanc de Barcelona.\nTambé tindran premi els cupons amb les quatre, tres i dues últimes xifres iguals al del primer premi, així com el premi especial de les centenes amb 25 euros per bitllet per les tres primeres xifres coincidents amb qualsevol dels cinc números guanyadors.\n23 milions d'euros\nAquest any, el Govern ha distribuït al voltant de 23 milions d'euros de la loteria, que equival al voltant d'un 60% dels 40 milions que es van posar a la venda aquest any, segons dades de la Conselleria d'Economia i Coneixement.\n'La Grossa de Cap d'Any', que destina a premis el 70% del valor dels bitllets, dóna a programes socials els seus beneficis, i té cinc grans premis.\n1 Capten un coipú amb quatre cries nedant pel Ter, a Girona\n2 L'Església torna sis béns que s'havia apropiat de forma irregular a Girona\n3 El Govern aixeca a partir de divendres les restriccions en trobades, aforaments i horaris i manté l'oci nocturn tancat\n4 Incendi al cos de bombers\n5 Detingut per fer sextorsió a víctimes amb qui contactava amb ofertes falses de feina a través d'Internet\nLa vaga dels lletrats de justícia posa en risc desenes de judicis a Girona\nQuatre de cada deu morts sobtades tenen un origen hereditari\nLa Diputació reclamarà a l’Estat la millora del finançament municipal\nL’Escola de Noves Oportunitats d’Olot inicia la seva activitat


La Casa Vicens reprèn la restauració de l'emblemàtica estança del fumador La República\nLa Casa Vicens reprèn la restauració de l'emblemàtica estança del fumador\nLa Casa Vicens reprèn la restauració de l’emblemàtica estança del fumador\nEl meticulós treball de recuperació del color original de les parets se centra ara en el costat est de la sala\nLa sala del fumador, a la Casa Vicens, parcialment restaurada. Dimecres 12 de gener de 2021\nLa Casa Vicens ha reprès aquest gener els treballs de recuperació de la policromia original de l’estança del fumador, la seva sala més emblemàtica, aprofitant que l’edifici de Gaudí és tancat al públic del 10 al 18 de gener. Els tècnics treballen ara en el costat est de la sala —un dels que encara mostra un color crema amb tocs daurats que no és el que va crear l’arquitecte— i es continua d’aquesta manera amb el laboriós procés engegat el 2017 i que s’ha anat reprenent des d’aleshores en períodes de tancament de la casa. La darrera intervenció a l’estança del fumador va ser el 2019, abans de la pandèmia, concretament per recuperar la policromia original del sostre completament.\nDurant el treball de restauració que es va fer a la Casa Vicens entre el 2015 i el 2017, amb l’objectiu de convertir aquesta casa privada en casa museu, es va descobrir —pocs mesos abans d’obrir les portes al públic— que el color crema amb tocs daurats que predominava en l’estança del fumador no era el color original. Gràcies a un sistema de cales es va revelar que tant la part superior de les parets, decorada amb rajoles de cartó pedra, com el sorprenent sostre de mocàrabs de guix, presentaven una rica policromia blava de fons, diferents tonalitats de verd per a les fulles de palmera i daurat per a detalls dels relleus.\nLa retirada de tota aquesta policromia posterior a Gaudí és molt laboriosa i lenta, amb bisturí. Els equips hi van treballar intensament i malgrat això, no van tenir temps suficient per a retirar tota la tonalitat crema. Per aquest motiu, des de llavors de mica en mica es duen a terme tasques de restauració d’aquesta estança.\nLa Casa Vicens, al barri de Gràcia, és la primera casa realitzada per Antoni Gaudí entre 1883 i 1885. Declarada Patrimoni de la Humanitat UNESCO l’any 2005, és la casa on un jove Gaudí va assentar les bases del que seria la seva arquitectura posterior.\nestança del fumador


Productes des de 25,00€ :: Manta VIP 550 by Manterol :: Sanchez Hipertextil ::\nManta VIP 550 by Manterol43,50 € / 49,90 € Mida i Color: Llit 105 beix Estupenda manta de qualitat extra, tacte de vellut, lleugera, càlida i molt suau. És la manta model VIP 550 fabricada en 100% polièster per Manterol, garantia de qualitat. Amb estampat floral i colors càlids. Ara només està disponible en 180x240cm (para llits de 105cm) . Amb un preu molt ajustat perquè pugui arribar a tots les llars.\nQuantitat ► Últimes unitats! APROFITI Manta VIP 550 by Manterol Estupenda manta de qualitat extra, tacte de vellut, lleugera, càlida i molt suau. És la manta model VIP 550 fabricada en 100% polièster per Manterol, garantia de qualitat. Amb estampat floral i colors càlids. Ara només està disponible en 180x240cm (para llits de 105cm) . Amb un preu molt ajustat perquè pugui arribar a tots les llars.\nMida i Color: Llit 105 beix Quantitat


Centre Municipal Educació de Palafrugell - Dia Internacional de l'Alfabetització\nCom se sent algú que no entén res del que està escrit? Amb la finalitat de sensibilitzar sobre la importància de saber la llengua i l'alfabet del país (i donar a conèixer la corresponent oferta formativa del Centre Municipal d'Educació), l'Ajuntament ha decidit celebrar el Dia Internacional de l'Alfabetització (que és el 8 de setembre) amb un joc d'escapada en viu al qual podreu participar gratuïtament el proper divendres dia 7.\nEl que popularment es coneix com room escape és un joc d'aventura en què els participants col·laboren per buscar pistes i resoldre un seguit de proves lògiques, desxifrar enigmes... amb l'objectiu de sortir d'un espai tancat en un temps determinat. En aquest cas simularà una ciutat secreta que funciona amb uns codis desconeguts. El joc ha estat dissenyat pels especialistes de Claustroeuphoria. I l'associació El Gremio ens hi dóna suport, cosa que se'ls agraeix moltíssim.\nLes persones interessades a participar-hi poden trucar al 972 304345 i reservar hora. És gratuït però les places són limitades.\nL'analfabetisme és encara avui una realitat contra la qual tots ens hauríem de conjurar. A Palafrugell són analfabetes moltes persones adultes vingudes del nord d'Àfrica; a aquesta mancança sovint s'afegeix el fet que desconeixen la llengua i la culltura catalanes. Per això a través de la Formació Instrumental del Centre de Formació d'Adults i dels TALC de l'Àrea d'Educació de l'Ajuntament aquestes persones tenen l'oportunitat de conèixer el català i d'alfabetitzar-se.


Tàrrega reivindica una igualtat de gènere efectiva i denuncia la precarietat de les dones en la pandèmia – Comarques de Ponent\nTàrrega reivindica una igualtat de gènere efectiva i denuncia la precarietat de les dones en la pandèmia\nTàrrega ha fet sentir la seva veu en favor de l’apoderament femení amb la lectura del Manifest del Dia Internacional de les Dones, acte que ha tingut lloc a la plaça Major de la capital de l’Urgell coincidint amb el 8M. La capital de l’Urgell ha reivindicat així una igualtat de gènere efectiva i ha denunciat les dificultats que han tingut moltes dones aquest any de pandèmia, ja que han estat les més perjudicades, amb més atur, més contagis i més precarietat.\nLa lectura del manifest de l’Institut Català de les Dones (ICD), que ha reunit més d’un centenar de persones (algunes amb pancartes reivindicatives), ha anat a càrrec de l’alcaldessa, Alba Pijuan; el president del Consell Comarcal de l’Urgell, Gerard Balcells; la regidora d’Igualtat, Assumpta Pijuan; les regidores Teresa Sala i Marta Torre; i la portaveu de les entitats femenines, Dolors Cazorla. El text ha culminat amb aquests versos de la poetessa d’Ivars d’Urgell, Maria Mercè Marçal: “I vosaltres, els homes, ja feu tard, molt tard!, ha arribat l’hora que us apunteu massivament en la lluita per una societat justa, on totes les dones des de la nostra diversitat tinguem els mateixos drets i oportunitats que teníeu vosaltres des del moment de néixer”.\nEn acabar, l’alcaldessa de Tàrrega ha explicat als mitjans de comunicació que «desafortunadament hem de seguir commemorant el 8 de març perquè les coses continuen sent molt complicades per la majoria de dones i continua havent-hi moltes desigualtats, que aquest any de pandèmia encara s’han fet més evidents». En aquest sentit, ha destacat que «de les 11 professions de serveis essencials durant la pandèmia de la Covid, en 8 la majoria de treballadors són dones, per tant, són les que han estat a primera fila, i han tingut la doble tasca de ser treballadores essencials i de tenir doble feina a casa, perquè el teletreball tampoc ha sigut igualitari i per les dones ha suposat una càrrega encara més gran». Segons Pijuan, «aquest any ha sigut més complicat per les dones, han perdut més feines, s’han contagiat més (estaven a primera fila)… de manera que té més sentit que mai commemorar el 8 de març».\nLa Regidoria d’Igualtat de Tàrrega també ha penjat lones a les façanes de la Casa Consistorial, el Centre La Solana, la Biblioteca Germanes Güell, l’Escola Municipal de Música i l’Espai Molí d’El Talladell amb missatges clamant posar fi a la bretxa salarial i al sostre de vidre (les barreres que limiten l’ascensió professional de les dones).\nTambé dins els actes del 8-M, Tàrrega oferirà el diumenge 14 de març un concert del grup lleidatà Walkin’ Roots amb cançons d’empoderament femení. El recital, titulat ‘On són les dones músiques?’, torna a la capital de l’Urgell després de la bona acollida obtinguda en edicions anteriors del 8-M. Aquesta vegada, el marc escollit serà la terrassa de La Soll, a la plaça de les Nacions sense Estat, a partir de la 1 del migdia. També s’hi oferirà un vermut popular amb els protocols sanitaris i reserva prèvia (formulari ahttps://forms.gle/m6xmhSKVHhPRVceK6).


Scott Eatherton evita l'ensurt davant la revifada de l'Estudiantes (102-101) - Ona Bages\nInici ESPORTS Scott Eatherton evita l’ensurt davant la revifada de l’Estudiantes (102-101)\nScott Eatherton evita l’ensurt davant la revifada de l’Estudiantes (102-101)\nEl Baxi Manresa va guanyar in extremis al Movistar Estudiantes en un partit que va arribar a dominar per 22 punts en el tercer quart, però va deixar la possibilitat de remuntar a l’equip col·legial. Un dos més un de Scott Eatherton, després de capturar un rebot ofensiu, li va donar la victòria al seu equip per la mínima.\nL’Estudiantes va controlar el ritme de partit en el primer quart. Els madrilenys van estar molt encertats des del triple (5/9) i el Manresa no va trobar el seu ritme habitual en atac (15-22 min 8). En el tram final del quart, el pivot local Scott Eatherton va descobrir la manera de fer mal a la defensa rival i, fins i tot, va tornar el domini en el marcador al seu equip amb un triple sobre la botzina (23-22).\nEl segon quart ja es va assemblar més al que vol el Baxi Manresa. L’equip va trobar el ritme ofensiu i va pujar el llistó en aquesta faceta. L’Estudiantes va seguir el rastre en els primers minuts, però s’anava quedant endarrerit (38-31 min 13). Els locals van detectar una font de punts fàcils en la pintura madrilenya (26/14). Els catalans van posar el punt final a un gran segon quart amb un alley-oop culminat per Yankuba Sima (60-47).\nEl Manresa va sortir en tromba en el tercer quart decidit a trencar el partit. Pedro Martínez va plantejar una pressió a tota pista que va permetre al seu equip robar pilotes i anotar cistelles amb relativa comoditat (81-59 min 26). Per la seva banda, Cuspinera va intentar una defensa zonal que va ser desarborada ràpidament pels manresans. El partit entrava a l’últim quart amb una dinàmica molt favorable al Manresa.\nTot i això, Estudiantes va tenir una última revifada amb un parcial de 0-6 en l’inici del quart, col·locant-se a deu punts (88-78 min 32). Estudiantes es va veure amb opcions i va entrar de cap al partit. Liderat per Avramovic i Cvetkovic, l’equip col·legial va posar contra les cordes al Manresa. Els visitants es van posar per davant amb dos tirs lliures de Avramovic a falta de 22 segons després d’anar perdent pràcticament tot el partit. Però Scott Eatherton va capturar un rebot ofensiu clau i va va aconseguir un dos més que li va donar la victòria al seu equip.


POLÍTICA - 12/02/2019 10:44 / ACN / Redacció\nFOTO: La imatge de tots els presos polítics junts dins del Supremo que t'emocionarà\nEl judici de l'1-O al Tribunal Suprem ha arrencat a les 10.22 hores. Els 12 acusats ja estan a la sala de vistes, nou d'ells traslladats des de les presons de Soto del Real i d'Alcalá-Meco. Els altres tres acusats, Carles Mundó, Meritxell Borràs i Santi Vila, han arribat a peu al Tribunal Suprem. Tots dotze estan asseguts junts a la part central de la sala i no al costat ni al darrere dels seus advocat.\nEn el cas dels presos, és la primera imatge pública en molts mesos més enllà de la fotografia que es va publicar dels que estaven a Lledoners. El judici ha començat amb les qüestions prèvies, on els advocats intentaran anul·lar el judici al·legant vulneració de drets fonamentals. No es descarta que les declaracions dels acusats comencin aquesta mateixa setmana.


Masterclass de Franck Dion | MECALBCN\nmecalbcn febrer 16, 2016 0 Comments\nFranck Dion treballa en diferents àmbits. Molt aviat, assisteix a cursos d’art dramàtic a l’American Center i al teatre d’Archet. Paral·lelament, aquest apassionat del cine aprèn, de manera autodidacta, escultura, dibuix i pintura. Col·labora amb editorials i revistes, realitza decorats pel teatre i també dissenya animacions per documentals.\nEl 2003. Franck realitza “L’Inventaire fantôme”, el seu primer curtmetratge produït pels amateurs que obtenen, l’any següent, el premi del jurat Junior Canal J al Festival d’Annecy, així com una nominació al Cartoon d’or. Amb alguns amics, el 2006 funda la societat de produccions PAPY3D. El 2008, grava la seva segona pel·lícula, “Monsieur COK”, que està molt divulgada als festivals del món sencer, el SUNDANCE FILM FESTIVAL, i rep vàries distincions.\nEl seu tercer curtmetratge “Edmond était un âne” produït per Papy3d, ONF i ARTE ha obtingut, entre altres distincions, el premi especial del jurat al Festival d’Annecy 2012, el premi a la millor pel·lícula internacional als Shortsshorts al Festival de Tokyo, així com una nominació al Cartoon d’or i als Césars 2013 en la categoria de millor pel·lícula d’animació.\nFranck acaba de finalitzar la seva quarta pel·lícula, “Une tête disparaît toujours” produïda per Papy3d, ONF i ARTE, la carrera en festivals i televisió de la qual començarà la pròxima primavera.\nA més a més de la seva feina com a cineasta, Franck segueix realitzant il·lustracions com a plaer, com la sèrie de dissenys del dia que donaran lloc a vàries exposicions a Brussel·les, Meknès i Roma, així com projectes més comercials com la sèrie d’il·lustracions realitzada pel joc de societat Dixit 5 Daydreams que va sortir l’any passat.\nFranck també s’interessa pels projectes transmedia amb la realització de ALIENARE, ficció interactiva, dissenyada amb la col·laboració de l’escriptora Chloé Delaume a l’edició de Seuil. Actualment, està creant un projecte interactiu amb coproducció amb ONF i la seva societat de producció Papy3d.


La Sorbona (en francès La Sorbonne) és un establiment públic d'ensenyament superior, avui dividit en dues universitats (Universitat de París III i de IV). Es troba al centre de París, al cinquè districte, al davant del liceu Louis Le Grand i del Collège de France, a prop del monument El Panteó; (Le Pantheón), de les universitats (París I, II, V, VI) i del Jardin du Luxembourg. En el Rànquing de Xangai de 2021 estava classificada en lloc 35 del mon, i en el QS World University Rankings 2022 estava considerada classificada en el lloc 72 del mon.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=La_Sorbona&oldid=28523351»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 31 oct 2021 a les 11:27.


Un esplai dirigit per joves gitanos a Bon Pastor - Museu Virtual del Poble Gitano a Catalunya\nInici - Un esplai dirigit per joves gitanos a Bon Pastor\nUn grup de joves gitanos d’entre 17 i 20 anys organitzen un Esplai adreçat als nens i nenes del barri del Bon Pastor durant la setmana santa.\nDiversos joves del barri del Bon Pastor, a Barcelona, han estat reunint-se i organitzant-se durant més de sis mesos. Entre ells hi ha nois i noies, gitanos i no gitanos, però tenen un objectiu comú, crear un Casal de Joves dirigit pels mateixos joves del barri i poder oferir així una alternativa d’oci i aprenentatge per als més petits. David Amador, un dels membres del Casal, ens indica que són “un grup de persones que volem compartir idees i responsabilitats”, i amb el seu treball volen “col·laborar amb la tasca educativa de les famílies del barri”.\nAquesta Setmana Santa ha estat la primera ocasió en què han realitzat una activitat oberta al barri, han organitzat un Esplai al centre cívic del Bon Pastor, basat en el voluntariat, i al qual han acudit una vintena de nois i noies. Durant aquesta setmana els joves organitzadors de l’activitat han estat un gran referent tant per a les famílies com per als més petits. Coral Garcia, una de les organitzadores de l’Esplai ens comenta que “els nois s’han endut una gran experiència, ho han passat molt bé, i volen tornar a repetir aquest estiu, i això vol dir que tota la preparació que ha portat i tots els nostres esforços han tingut un bon resultat”.\nNelson Gonçalves, també membre del grup, explica que durant aquesta setmana “tant gitanos com no gitanos hem treballat junts per tirar endavant el nostre objectiu, i això ha de servir d’exemple al barri perquè es trenquin les barreres que existeixen entre gitanos i no gitanos”. I és precisament aquest treball conjunt realitzat per joves de diferent cultura una de les claus per a la promoció de la convivència i per a la transformació social dels barris on històricament resideix la comunitat gitana.\nEl grup de joves que conformen aquest Casal es va començar a reunir el passat mes de setembre gràcies al suport d’un projecte de promoció de la participació social de la joventut gitana, projecte que està sent implementat per la Universitat Autònoma de Barcelona i l’associació de joves estudiants gitanos Rromane Siklǒvne. Des de llavors els joves han estat capaços debatre sobre les necessitats del barri en general, i de la comunitat gitana en particular, ja que la majoria de membres del grup són gitanos.\nCom a resultat de tot aquest procés participatiu, els joves han decidit oferir un espai de diversió i aprenentatge al seu barri, i diversos dels joves estan formant-se com a monitors d’educació en el lleure. David Amador, ens assenyala que “els següents passos del grup són constituir-se formalment com a entitat i començar a planificar les següents activitats amb els nens i nenes del barri”.


El CERAP de Riudoms programa aquest divendres una nova sessió del cicle 'L'emergència climàtica'\nEl diumenge 20 de març, l'entitat celebrarà el 'Dia Internacional dels Boscos' amb una sortida als boscos de Castellfollit\nEl CERAP celebrarà diumenge el 'Dia Internacional dels Boscos' amb una sortida als boscos de Castellfollit, al Paratge Natural d'Interès Nacional de Poblet, a l'Espluga de Francolí ARXIU / ESPLUGA TURISME\nDijous, 17 Març 2022 20:30\nLa Secció de Ciències Socials del Centre d'Estudis Riudomencs Arnau de Palomar (CERAP) organitza un nou cicle de 'Pensament i debat', que està dedicat a 'L'emergència climàtica'. La sisena sessió tindrà lloc aquest divendres 18 de març, a les 19.30 h, al canal Youtube del CERAP. Hi participaran Diana Renté Garcia, professora de Biologia i Geologia; i Jaume Osete Gómez, politòleg i mediador de conflicte.\nAmbdós són membres de Rebel·lió o Extinció, un node local del moviment internacional Extinction Rebellion (XR). Aquest moviment utilitza principalment la desobediència civil i no violenta contra la inacció de governs i empreses davant de la crisi climàtica i ecològica. Plantegen quatre demandes principals: que es digui la veritat, que s'actuï ja, assemblees ciutadanes escollides per sorteig i justícia climàtica.\nL'acte serà moderat per la periodista Carla Clua Alcón.\nEl CERAP celebra el Dia Internacional dels Boscos\nD'altra banda, la secció de Ciències Naturals del CERAP organitza una sortida el diumenge 20 de març per celebrar el Dia Internacional dels Boscos.\nEl destí de la sortida són els boscos de Castellfollit, al Paratge Natural d'Interès Nacional de Poblet, per fer l'itinerari micològic, que és una passejada pel bosc tot seguint una ruta on es poden observar diverses espècies de bolets pintats als arbres.


President Aragonès: "Impulsarem un desplegam... - Govern.cat\nquery_builder 16 desembre 2021 22:17\nPresident Aragonès: "Impulsarem un desplegament normatiu per defensar el model d'escola catalana: ens hi juguem el futur de la llengua"\nEl president de la Generalitat, durant la seva intervenció\nEl cap de l’Executiu ha encapçalat aquesta tarda una cimera per la llengua amb entitats socials, culturals i associacions per donar resposta a l’ofensiva judicial contra el català\nPere Aragonès fa una crida a manifestar-se massivament el proper dissabte en defensa de l’escola en català\nEl president de la Generalitat, Pere Aragonès, ha refermat aquest vespre, en una compareixença conjunta amb la societat civil i especialment amb el conjunt de la comunitat educativa, “el compromís del Govern amb la defensa del model d’escola catalana”. Per això, i “davant l’ofensiva política, mediàtica i judicial” que ha dit està patint l’escola, Aragonès ha anunciat que el Govern “impulsarà un desplegament normatiu, per blindar la immersió lingüística i assegurar el seu funcionament”.\nAquesta “ofensiva legislativa” com l’ha descrit el president, es farà “buscant els consensos” que històricament hi ha hagut al voltant de la promoció del català en aquest país; treballant a partir del “consens educatiu, pedagògic i acadèmic”, i “buscant acords perquè totes les forces polítiques que des de sempre han impulsat la immersió, no l’abandonin precisament en el moment dels últims anys en què el català necessita més polítiques que el potenciïn i l’enforteixin”.\nEl cap del Govern ha fet aquestes declaracions després de la cimera per la llengua que ha encapçalat aquesta tarda al Palau de la Generalitat, amb la participació d’entitats socials, culturals i associacions, amb les quals ha abordat com donar resposta a les últimes accions judicials contra la immersió lingüística. El conseller d’Educació, Josep Gonzàlez-Cambray i la consellera de Recerca i Universitats, Gemma Geis han pres part també en la trobada.\nEn aquesta línia de refermar el compromís de l’Executiu amb la immersió lingüística i donar resposta a la sentència sobre l’obligatorietat de realitzar un 25% de classes en castellà, el president Aragonès ha anunciat també que “el Departament d’Educació incrementarà els docents a les aules afectades per tal de preservar el projecte lingüístic del centre”, i que, “des de demà mateix, el Cos d’Inspectors de la Generalitat de Catalunya intensificarà la supervisió dels projectes lingüístics vigents a cada centre educatiu”, per tal d’assegurar el seu compliment. Aquesta decisió, ha dit, respon “a les alarmes que ens mostren que l’ús del català a l’escola ha disminuït en els últims anys”.\nAragonès ha assegurat que aquesta dinàmica de regressió del català “s’ha de revertir i es revertirà”, i per això ha explicat que en les properes setmanes “començarà un exhaustiu diagnòstic”, encarregat a la Universitat de Barcelona, “per aprofundir en aquest coneixement a tot el sistema i poder actuar en conseqüència”.\nA més, segons ha afegit el president, el Departament d’Educació posarà també en marxa “aquest mateix mes de gener” un “Pla de promoció de l’ús de la llengua catalana als centres educatius”, que té l’objectiu “d’arribar a les 3.000 escoles i instituts del país amb mesures específiques depenent de les necessitats de cada centre”.\n“Volem el millor pel milió i mig d’alumnes que tenim i estem convençuts que el model d’escola catalana els garanteix una educació de qualitat, equitat, igualtat d’oportunitats i cohesió social”, ha manifestat el president. I ha afegit: “Per això és important que tots i totes ens mobilitzem per defensar el progrés de la llengua, que tots i totes demostrem la unitat i el consens entorn la llengua catalana manifestant-nos massivament el proper dissabte en defensa de l’escola en català”.\n“Avui no només ens hi juguem el futur de la llengua; avui ens hi juguem una idea comuna de país; ens hi juguem el futur de Catalunya tal i com l’hem entès fins ara”, ha reblat el president.\nEl president durant la declaració institucional 131


Amancio Ortega és l'onzè home més ric del món segons la revista Forbes\nOrtega és l'onzè home més ric del món segons les últimes dades publicades per la revista Forbes. El patrimoni actual de l'Ortega puja fins a 61.132.000 d'euros i s'ha incrementat respecte a l'any 2020 en un 4%.\nPer poder explicar tota la fortuna que té Amancio Ortega s'han sumat les seves societats de cartera, les seves filials dedicades al negoci immobiliari i altres participacions de caràcter financer. Actualment, l'empresari gallec té el 59% d'Inditex, però segons publica Cinco Días els comptes presenten un 100% de la companyia.\nL'empresa Pontegadea Inversions, que gestiona part dels actius d'Ortega, ha presentat un resultat total de 75.669.000 d'euros a finals de 2020. Aquesta empresa té el 50,1% d'Inditex i controla el 9% d'altres negocis estrella d'Amancio Ortega.\nAixò sí, la pandèmia també ha afectat aquesta empresa. De fet, la covid li ha privat de beneficis durant el 2020. Han estat un 62,5% menys que durant el 2019, el que suposaria una reducció de 666 milions d'euros de benefici net.\nPerò el grup no només controla part d'Inditex, sinó que també té el 9,99% de Telxius, el 5% d'Enagás i els ingressos nets d'altres negocis immobiliaris. Com tot grup, el deute financer també existeix. En aquest cas, a 31 de desembre de 2020, el deute era de 1.022 milions d'euros, una mica més que en 2019. No obstant això, en tenir una tresoreria de 802 milions d'euros, la realitat és que el deute financer real està en 220 milions.


Contes del Moominvalley (Paperback)\nSi has trobat un petit drac d'or amb les potes verdes, sabria què fer amb ell? Bé, Moomintroll creu que sap què fer. Però quan ell pren la seva nova mascota a casa, les coses no surten com planejat!\nMida: 129 x 198mm\nPublicat: 30 agost 1973\nPetit Llibre Moomin de Colors\nBlanc Moomin, barret negre, cel blau, taronja sol, vestit vermell, verd herba. . . Magical aprenentatge divertit amb els Moomins en aquest volum que acompanya a bord encantador llibre petit llibre Moomin de oposats, Petit Llibre Moomin de Nombres i petit llibre Moomin de Paraules.\nPublicat: 03 Mar 2011\nAquest equip mèdic té eines suficients metges per tot un equip de metges joves a jugar a la vegada. Aquest conjunt inclou un estetoscopi de treball, benes, termòmetre i més. Tot cap en una mà pinça hermètica caixa.\nMida de la caixa: 22,5 x 10 x 16 cm\nPreu: 34,00 GBP\nDomino Joc amb els nostres personatges favorits. 28 targetes d'alta qualitat en l'emmagatzematge pràctic / portar caixa.\nProducte mida de la caixa: 15,5 x 18,5 x 7,5 cm\nEdat recomanada: 3 +\nMoomin Lotto joc amb les targetes de qualitat de l'alçada i la caixa d'emmagatzematge / transport.\nMartell i clau setembre\nSigui un fuster! Els nens podran gaudir de l'elaboració i l'exploració d'una varietat de dissenys amb aquest set! Vibrants peces de fusta, claus, martell de fusta, i full corkboard guia. Nota: La supervisió adulta recomana durant l'ús causa de la grandària de les ungles molt petit.\nProducte mida de la caixa: 31x21x3, 5 cm\nQuatre Puzles de Fusta\nLa caixa de fusta conté 4 puzles de fusta amb fotos boniques de Moomin i els seus amics. La caixa amb la tapa de fàcil lliscament és fàcil per a l'emmagatzematge dels puzles de fusta 4.\nTrencaclosques Mida: 20 x 14 cm, de la caixa: 22 x 16 x 3,8 cm\nPreu: 13,50 GBP\nMaraques - Random One\nSi us plau, tingui en compte el preu indicat per a un maraques.\nReproduir música i divertir-se amb Moomin!\nMentre jugava amb els cubs amb el Moomin bonica figura del seu fill va a desenvolupar la coordinació i la motricitat i també aprendre sobre els mesuraments, geometria i els nombres 1-10. Si el nen fa servir el cub dels envasos, un dels costats dels cubs apilables es converteix en una mesura d'altura 0-100cm.\nEdat recomanada: 12 mesos +\nQui fa què joc\nAquest petit joc estimula les habilitats motrius childs, mentre que trobar qui està fent què al Moominvalley! Aprèn i diverteix-te amb trencaclosques Moomin!\nPuzzle Mida: 18 × 10 cm, caixa: 19.5x12x3 cm\nEdat recomanada: 2 +\nPreu: 7,95 GBP\nAprendre a Comptar Joc\nEls dibuixos bonics motiva el nen a aprendre els números de l'1-10 en combinar el caràcter Moomin dreta amb el nombre correcte. Aprèn i diverteix-te amb trencaclosques Moomin!\nPuzzle Mida: 18 x 10 cm, caixa: 19,5 x 12 x 3 cm\nAprèn i diverteix-te amb Memory Game Moomin!\nCaixa amb 36 peces, mida: 42 Puzzle × 32 cm, caixa: 17.5x30x6.4 cm\nCol · leccionables (15)\nArticles de taula o porció (55)


L'Informatiu - El Servei Local de Català promou el Joc de la Llengua Materna amb motiu del Dia Internacional\nEl Servei Local de Català promou el Joc de la Llengua Materna amb motiu del Dia Internacional\nSegons informa UNESCO, de promig, cada dues setmanes una llengua desapareix i amb aquesta desaparició també ho fa tot un patrimoni cultural i intel·lectual. No obstant això, insisteix que gràcies a la comprensió de la importància que tenen les llengües maternes, s'han fet assoliments en matèria d'educació plurilingüe i el compromís de que evolucionin en l'esfera pública.\nEn aquest context, el Consorci per a la Normalització Lingüística ha elaborat el Joc de la Llengua materna, un viatge pels cinc continents mitjançant preguntes per conèixer la diversitat lingüística d’arreu del món:El Serve Local de Català ha enviat un comunicat per promoure aquesta iniciativa. Es tracta d'un joc tipus qüestionari en el qual a més d'informar sobre les més de 7.000 llengües que existeixen al món, es poden conèixer curiositats com d'on prové el mot barri.\nFoto: Joc de la Llengua Materna /CNL


Viquipèdia en romanès - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nLa viquipèdia en romanès és l'edició de la Viquipèdia en llengua romanesa i una de les vint primeres en nombre d'articles. Aquesta versió va començar el juliol de 2003 i va superar els 100000 articles a principis de 2008.\nEl seu primer usuari, de nick Gutza, va contactar amb les universitats i mitjans romanesos per atreure contribuïdors, en operacions de publicitat que serien imitades per altres viquipèdies.\nLa viquipèdia en romanès va patir una escissió quan es va autoritzar una edició en moldau, edició que va ser clausurada per considerar-se el mateix idioma, fet que va portar a nombroses guerres d'edicions.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Viquipèdia en romanès\n↑ Acasa Enciclopedie gratis per Internet, în română[Enllaç no actiu]\n↑ «Closure for Moldovan Wikipedia». [Consulta: 2 gener 2016].\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Viquipèdia_en_romanès&oldid=30369913»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 16 juny 2022 a les 07:51.


Assemblea de Joves La Guspira: Tarragona 2011 – 2015: PP i CiU o PSC en minoria?\nTarragona 2011 – 2015: PP i CiU o PSC en minoria?\nL’Assemblea de Joves La Guspira continuem apostant per un canvi radical i d’arrel en l’actual sistema\nEl PSC de Ballesteros guanya les eleccions, amb 12 regidors, però CiU i PP en sumen més, 14. Ara per ara, cal esperar per saber qui conformarà el consistori tarragoní: un pacte entre el PP i CiU, o un govern en minoria del PSC.\nEl passat 22 de maig, es van celebrar a tots els municipis dels Països Catalans les eleccions municipals; en molts pobles i ciutats, l’Esquerra Independentista es presentava a través de les Candidatures d’Unitat Popular (CUP). També es van realitzar ahir les eleccions autonòmiques al País Valencià, a l’Aragó i les Balears i Pitiüses, així com les del Conselh Generau d’Aran.\nAl Principat de Catalunya la dreta de Convergència i Unió n’ha sortit guanyadora, amb un 27% dels vots; en canvi, el País Valencià ha donat el seu vot al PP, amb un 47% de les votacionss; a les Balears i Pitiüses l’àmplia majoria dels vots també han anat al PP, amb un 44%. La Franja de Ponent, per la seva banda, ha donat els seus vots al PSOE.\nA Tarragona ciutat hi ha hagut un 54,22% de participació als comicis electorals (un 45,78% d’abstenció) per escollir el nou Ajuntament. Dels vots emesos, un 36,94% els ha rebut el PSC de Fèlix Ballesteros; un 20,55% l’ha rebut Convergència i Unió, amb Victòria Forns al capdavant; el 20,55% també, ha anat a parar al Partit Popular que encapçala Alejandro Fernández; un 5,39% se l’ha emportat Iniciativa per Catalunya Verds – Esquerra Unida, d’Arga Sentís. Entre aquests quatre partits haurà de recaure el nou govern municipal, a l’espera encara dels possibles pactes entre CiU i PP, o el govern en minoria del PSC.\nPer la seva banda, la Candidatura d’Unitat Popular (CUP) ha obtingut un 2,28% de les votacions, essent aquesta la primera vegada que la formació independentista concorre a les eleccions de la ciutat de Tarragona. A nivell nacional, les CUPs han obtingut representació a 51 Ajuntaments dels Països Catalans i un total de 104 regidors arreu del país.\nDes de l’Assemblea de Joves La Guspira continuem apostant per la ruptura amb l’actual sistema capitalista i patriarcal, i òbviament contra aquesta falsa democràcia a la que ens fan jugar. No volem dipositar un vot cada quatre anys i que les persones escollides facin i desfacin amb el nostre suposat consentiment; volem participar i treballar en pro de la nostra ciutat mitjançant una democràcia participativa.\nL’Esquerra Independentista apostem per un canvi radical, d’arrel, que ens ajudi a emancipar-nos com a persones i com a nació sense opressions ni discriminacions per motius de classe, de gènere, de procedència, d’orientació sexual, etcètera.\nÉs possible que a Tarragona passi a governar-nos un pacte dretà entre Convergència i Unió i el Partido Popular; o continuï el govern actual del PSC... tanmateix, governi qui governi, la nostra ciutat continuarà igual o pitjor, però el jovent continuarem treballant i lluitant, per l’emancipació del poble català:\nContra les agressions a la llengua catalana i a la unitat dels Països Catalans!\nContra les retallades socials, laborals i dels serveis públics!\nContra el patriarcat i les desigualtats de poder basades en rols preestablerts!\nLa resposta a les agressions que patim és organitzar-nos amb els qui pateixen la mateixa opressió per ser joves de classe treballadora, fills i filles d’una nació oprimida, i esclaves del patriarcat. La nostra resposta és l’Orgull juvenil!\nPerquè el jovent no som el futur, som un subjecte polític i social del present; fem-nos respectar: Orgull juvenil!\nPublicat per Assemblea de Joves La Guspira a 5:29


Compromís per Vila-real proposa a l'Ajuntament que sol•licite el retorn de les restes mortals de 268 veïns que romanen soterrats al Valle de los Caídos\nEl Grup Municipal de Compromís per Vila-real ha presentat una moció en la qual insta a l'Ajuntament a sol•licitar el retorn de les restes mortals de 268 veïns que encara romanen soterrats al Valle de los Caídos.\nEl portaveu adjunt, Santi Cortells, assenyala que segons dades del Ministeri de Justícia, al voltant de 33.000 cossos de tot l'Estat espanyol van ser portats fins al mausoleu que el dictador Francisco Franco va inaugurar en 1959, conegut sota el nom de Valle de los Caídos.\nD'aquests, 1.727 persones de les comarques castellonenques van ser traslladades fins aquest espai, convertit en una oda a l'odi i el feixisme, on encara descansen. "El passat 24 d'octubre es va dur a terme l'exhumació del genocida, un pas endavant al qual han de seguir més gestos per a complir amb la Memòria Històrica i que requereix de més accions que dignifiquen la memòria de tots aquells ciutadans que van morir de manera injusta i que, posteriorment, van ser soterrats juntament amb el seu assassí", indica.\nSe sap que almenys 268 cossos corresponen a veïns de Vila-real, "una de les ciutats, juntament amb la de Castelló, que més restes humanes va aportar al Valle de los Caídos", manifesta Cortells, qui afig que "les seues famílies i tota la societat mereixen una resposta i tindre l'oportunitat de soterrar com i on consideren els seus familiars".\n"L'Ajuntament de Betxí, on governa Compromís, ja ha sol•licitat recuperar els cossos dels seus veïns que romanen en Cuelgamuros, i creiem que Vila-real hauria de posar en marxa la maquinària per a recuperar els cossos dels morts que en la dècada dels 50 van ser enviats fins a Madrid per ordre del règim franquista", assegura l'edil.\n"És un acte de justícia per a tots", afirma Cortells, qui espera que els diferents grups polítics se sumen a aquesta proposta, que sol•licita que es faça un estudi detallat sobre els 268 vila-realencs soterrats al Valle de los Caídos per a facilitar a les seues famílies la recerca, a més de reclamar el retorn d'aquests cossos i realitzar els tràmits necessaris per a aconseguir la seua tornada i d'instar al Govern a facilitar el retorn de les restes d'aquests vila-realencs, "igual que s'ha fet amb el genocida Francisco Franco".


Destapant Cassoles: de febrer 2016\nPASTIS DE CARBASSÓ- DEL BLOG AL PLAT-FEBRER 2016\nPrimer de tot, disculpeu no haver fet l'entrada quan tocava. Estem a casa plens de virus, tos, febre...ens anem passant el xarop d'un a l'altre i diguem que no estem al 100%... Un hivern sense fred però amb més virus que mai!...\nDit això, i esperant que em pogueu deixar a partir d'ara aqui els enllaços de les vostres receptes us deixo la meva.\nLa Isabel té moltíssimes receptes, totes bones i sanes. A mi hi ha una verdura que m'agrada especialment i que sabia la Isabel li havia dedicat una colla d'entrades: EL CARBASSÓ!, així que vaig tenir clar que faria la tria en aquest sentit. Em vaig decidir per aquest pastís tan delicat de gust, al que només vaig afegir una mica de salseta romescu per acompanyar. A casa va agradar moltíssim.\nEspero el feu i sobretot quehagueu gaudit del blog LA CUINA DE LA ISABEL i n'hagueu extret bones idees, consells i receptes.\nGràcies Isabel per compartir tantes experiències amb tots!\nTallar els carbassons a rodelles i deixar-les amb una mica de sal a l'escorredor.\nPosar l'all a la paella i a foc lent fer el carbassó per tal que deixi l'aigua evaporar-se.\nPosar el carbasó al motlle (tipus cake).\nBarrejar a part la llet, els ous, l'orenga, la sal i part del formatge.\nAnem posant amb cura al motlle intentant arribi a tot arreu i cobreixi bé el carbassó.\nEnfornem uns 25 minuts a 190º.\nFinalment empolvorem amb una mica més de formatge i gratinem.\nA l'hora de servir tallem a porcions i jo he afegit una mica de salsa romesco que li va perfecte!\nPublicat per mercè a 3:07 23 comentaris:\nEtiquetes de comentaris: carbassó, del blog al plat/febrer 2016, entrants, primers\nESCOLA DE CUINA MIREIA CARBÓ- GOTETS DE POSTRES/ CLASSE DE GEMMA CLOFENT\nSi en som de colla que vam anar a les classes de la Mireia carbó!\nSi en som de colla que vam riure, aprendre i passar una bona estona amb la seva cuina i amb la seva manera de ser!\nMireia Carbó ha obert escola de cuina al barri de gràcia. Al carrer Torrent d' en Vidalet, 24.\nTf: 640 10 63 13.\nL'espai és preciós, acollidor, i convida a passar-hi una bona estona. A la seva web hi trobareu el calendari amb els molts tallers que ofereix: cuina vegetariana, arrossos, cata de vins, cereals, galetes...\nAqui teniu l'enllaç, feu una ullada!: ESCOLA DE CUINA MIREIA CARBÓ\nDivendres passat vaig tenir el privilegi d'assistir a un d'aquests tallers (regal de Reis de Gloria Moreno i Josep Colet) de mans d'una GRAN blocaire que molts coneixem: Gemma Clofent.\nEvidentment, això va suposar un tàndem de luxe!\nVam fer uns gotets de postre boníssims i visualment preciosos. Ara us en presento les fotografíes perquè saliveu una miqueta...jajajaja.\nNo cal dir que ho vaig passar molt bé, que la Mireia ho té molt ben organitzat i que l'ambient va ser d'allò més relaxat i distès.\nNo us ho penseu més, entreu a la web, feu una ullada i trieu tallerr, o regaleu-lo a un amic/ga.\nGRÀCIES GEMMA, GRÀCIES MIREIA!\nPER ORDRE: gotet de tiramisú, mojito amb crumble de coco i mousse de xocolata blanca, gotet de cítrics, cheesecake a l'inrevés, mousse de llimona amb gelatina de cava i maduixes.\nPublicat per mercè a 10:12 4 comentaris:\nEtiquetes de comentaris: ESCOLA DE CUINA MIREIA CARBÓ-gotets de postre\nDEL BLOG AL PLATFEBRER 2016\nDia 1= DEL BLOG AL PLAT\nDesprés d'un gener ple d'àpats i festes, arriba la primera convocatòria de Del Blog al Plat.\nEm feia il.lusió arrencar l'any amb el blog d'una amiga que va iniciar-lo gairebé la mateixa setmana que jo!, i que, per tant, abiat farà 6 anys. Seria una bona manera d'homenatjar-la participar de la convocatoria i fent un dels seus plats.\nLA CUINA DE LA ISABEL -cliqueu a damunt\nLa Isabel és una dona amb empenta, creativa, que fa cuina familiar i festiva amb ingredients a l'abast, té molts plats cuinats al microones, de verdures, de carns, pastisssos....\nHi trobareu receptes bones, ben explicades i sanes.\nSegur en gaudireu remenant pel seu blog!\nUs espero el dia 20 amb les vostres versions dels seus plats i amb l'enllaç a l'entrada que jo faré amb una de les seves receptes el mateix dia.\nMoltes gràcies a tots els que participeu de la proposta amb ganes i il..lusió!\nPublicat per mercè a 12:09 16 comentaris:\nEtiquetes de comentaris: DELblog al plat-febrer 2016\nESCOLA DE CUINA MIREIA CARBÓ- GOTETS DE POSTRES/ C...


Barcelona és bona si la bossa sona: A favor de regular -si, encara més- les energies\nA favor de regular -si, encara més- les energies\nAra m'ha donat per parlar sobre energia i la forma de regular-la. Us vaig parlar del dia de la Terra i de l'economia del Canvi Climàtic. Avui toca un altre tema que em rondava pel cap feia temps: l'energia i la forma en que està regulada.\nA Espanya el senyor Aznar va decidir liberalitzar el mercat energètic després d'una organització i gestió bastant deficient de l'Estat. Ja sabeu, coses de la política del sud d'Europa: Estat mal gestionat i l'il•luminat de torn privatitzant-ho tot. Certament la energia no era eficient, de fet els preus es mantenien artificialment baixos, pel que finalment el tinglado va petar. Desprès de la liberalització els preus van començar a pujar per ajustar-se als costos reals de la producció energètica... però no del tot.\nEl cost de generar energia és relativament fàcil de calcular, per resumir: cost de la tecnologia emprada + cost de la matèria prima + cost de manteniment de la xarxa + cost del personal. Això ens dóna un preu determinat que, sempre, és més alt que el que paguem. I m'atreveixo a fer servir la paraula sempre per la senzilla raó de que el govern central continua fixant cada desembre la pujada del preu per al proper any. És a dir, el preu de la nostra energia està en part finançat per l'Estat central. Això és conegut com a dèficit tarifari.\nSi jo soc un liberal -com ho és Aznar- defensaré que l'Estat liberalitzi l'energia i que no intervingui. Evidentment a cap govern se li ha acudit fer-ho -ni tan sols al PP-, ja que els preus es dispararien fins a nivells estratosfèrics (generar energia i mantenir una xarxa de distribució estatal no és precisament barat). Solució que van trobar? Subvencionar silenciosament el mercat mitjançant el dèficit tarifari i dissimular-ho dient que és una liberalització en tota regla. Conseqüències? Un mercat energètic profundament regressiu.\nAmb l'arribada del govern de Zapatero la cosa no ha canviat gaire. Les opcions són bàsicament dues: regular de nou l'energia o bé liberalitzar totalment el mercat eliminant el dèficit tarifari. Jo entenc l'aigua i l'electricitat com a béns públics i unit al fet que la liberalització total dispararia els preus em decanto més per la primera opció. Ara bé, regular no és fer l'energia gratuïta com per art de màgia: l'energia cal continuar pagant-la, però no de forma regressiva com ara. Aquí ja començo a fer una mica d'enginyeria institucional d'estar per casa, així que tampoc us ho prengueu com la panacea al sistema energètic.\nLa idea seria fer una mena de IRPF de consum energètic per tal de fer la tarifa més progressiva. Caldria, en primer lloc, establir diferents nivells d'ingressos de les persones -pot fer-se servir el mateix que a l'IRPF-. Posteriorment fixar unes tarifes progressives de forma que aquell amb més ingressos pagui més. Amb això aconseguim que les persones amb més capacitat destinin part de la seva factura a pagar la factura dels més pobres. És evident que això podria portar a un malbaratament d'electricitat per part de les classes baixes. No patiu. Podem establir un mínim exempt calculat a partir de les necessitats bàsiques d'energia (il·luminació, calefacció, electrodomèstics bàsics i demés). Un cop traspassat aquest mínim la tarifa passaria a ser la normal de cada tram de la tarifa.\nEn resum, una persona de classe baixa fa servir l'electricitat bàsicament el mateix que algú de classe alta, el que varia són els termes (sobretot de quantitat) en que aquest consum es realitza, d'aquí que l'electricitat a preu de mercat resulti més cara, especialment pel que fa a la càrrega impositiva, a les classes baixes. Per quina raó algú amb ingressos baixos ha de pagar més -en termes reals, no nominals- que algú amb ingressos alts? Si hi ha algun liberal que m'ho sàpiga defensar que m'ho digui.\nPublicat per Carlos a 13:48\nEtiquetes de comentaris: Economia, Enginyeria Institucional\nCarliñus crec que et deixes un detall important en aquest article, si que es veritat que ho comentes en l'anterior article, pero cal tenir en compte que la producció d'energia precisa de més energia i per tant contaminem. És impresindible que mitjançant impostos progressius tinguem en compte allò que en economia se'n diuen externalitats negatives: la contaminació.\nA més fan falta impostos sobre el consum, l'energia és un bé escàs(per no parlar de l'aigua) i cal responsabilitats en el seu consum. Disminuir els nostres nivells de consum és impresindible i casi de necessitat vital ja que no tenim producció d'energia infinita.\nAixí que impostos sobre la contaminació i sobre els nivells de consum.\n8 de maig de 2009 a les 17:18


CRÒNIQUES D’UN TEMPS APASSIONANT I (Com el 77?) | AMB LA RÀBIA AL COS\nCRÒNIQUES D’UN TEMPS APASSIONANT I (Com el 77?)\nL’onze de setembre del 1977, jo tenia 19 anys. Tot i moure’m en entorns polititzats –començant per casa- no havia anat encara a cap manifestació pròpiament dita. Havia tingut alguna “trobada” amb els grisos (com en dèiem aleshores de la Policia Naciona)l, sobretot durant l’assistència a recitals de la Nova Cançó, als que era assidu, i encara recordo un cop que em va tocar córrer de valent… dins del recinte del F.C. Barcelona, després d’un Barça–Madrid de basquet. Però mani, el que se’n diu mani amb tots els ets i uts, cap ni una. A casa, de la banda republicana de la família, encara era massa present la por de la postguerra i s’esforçaven “perquè no ens fiquéssim en embolics”.Tinc la vaga impressió d’haver viscut una de les mítiques manis del febrer del 1976 a distància, dins del cotxe del meu pare, però suposo que es un muntatge de la meva ment. Si no, no hi trobo cap explicació lògica. En cotxe enmig del merder… un dia li ho preguntaré, a veure si se’n recorda…\nSigui com sigui, el cas és que l’onze de setembre del 1977 jo era al passeig de Gràcia, enarborant una mena d’estendard que m’havia fabricat jo mateix amb un pal i una senyera. Després d’haver format part, durant el matí i amb alguns amics, de les desenes de milers de silenciosos visitants del vell Fossar de les Moreres, arribada la tarda varem baixar a peu des de la Sagrada Família, amb tots els de casa i una ara més nodrida colla d’amics. Pel camí, cridàvem allò de “Veïns, collons, baixeu dels balcons!”, adreçat a la molta gent que observava el riu humà des d’una posició privilegiada.\nDiuen que la manifestació de dissabte passat es va assemblar força a la d’aquell dia. A nivell “material”, dono fe que si. Exceptuant la primera concentració del “No a la guerra”, a la que no vaig poder assistir per raons de feina i per tant no en puc parlar, no havia tornat a viure mai més una mani que s’”escampés” per tot l’Eixample Barceloní. I us asseguro que en matèria de manis vaig recuperar ràpidament el temps perdut, de manera que si ara fos capaç –cosa inviable- de comptar a quantes he anat, hi hauria qui no es creuria un numero que deu arribar sobradament a les 3 xifres. Però hi insisteixo: mai, en cap cas, havia tornat a veure la gent escampant-se com una taca d’oli als voltants del majestuós passeig de Gràcia. El 77, de tornada al barri per fer un frankfurt al bar d’un amic, recordo que fora del recinte hi havia grupets amb senyeres a la mà, com volent allargar fins el final aquella sensació abans desconeguda que envaïa tothom. Dissabte passat va tornar a ser així: pujàvem, baixàvem, vivíem la manifestació des de diferents angles i diverses posicions. Algú entrava a comprar un gelat a una botiga, s’hi estava 10 minutets, tornava a sortir i recuperava el seu lloc entre la gernació. Anaves a buscar el metro perquè et portés fins el tren que t’havia de tornar a casa, i trobaves arreu aquells grupets que, com el 77, es resistien a plegar. Era una “mani total”, una concentració que havia pres tot el centre de Barcelona, no nomes el Passeig de Gràcia. En aquest sentit, doncs, sí: la manifestació del 10 de juliol del 2010 va ser com la de l’11 de setembre del 1977.\nAixò, a nivell material. A nivell “espiritual”, o sentimental, o com en vulgueu dir, almenys pel que fa a mi no han tingut res a veure l’una amb l’altra. El 77 tot era nou. Potser semblarà que explico batalletes més escoltades que viscudes, que per la meva edat ja no m’hauria d’haver tocat viure coses com aquelles, però us asseguro que jo havia cantat el “Cara al sol” abans d’entrar a classe, que de mes grandet m’havien aturat pel carrer exigint-me que parlés “la lengua del imperio”, i que quatre anys mes tard del que estic explicant, el 1981, vaig descobrir astorat mentre feia la mili que el meu nom constava en una llista negra de l’exèrcit espanyol, tot i no haver militat encara en cap partit polític. Explico tot això perquè s’entengui més fàcilment que aquell 11 de setembre se’ns obria el cel, o l’infern, o l’univers, o què sé jo el que se’ns obria, però el cas és que érem conscients d’estar sortint de la gàbia, i per això aquella sensació de viure un moment únic i irrepetible, extraordinari, que feia que l’emoció ens envaís de cap a peus i ens resistíssim a tornar cap a casa. Suposo que el frankfurt també deuria ser el mateix, ganes d’allargar l’emoció fins a l’infinit.\nDesconec si la gent que es va manifestar per primer cop el passat dissabte tenia aquesta mateixa sensació. Jo, us asseguro que no. Jo estava mes aviat de mala llet, i em va semblar detectar que no era l’únic ni de bon tros. Aquests dies s’està parlant molt de la Unitat. Així, en majúscula, suposo que es més aviat difícil –tirant a impossible- aconseguir-la. I tampoc no sé si cal que ens hi capfiquem gaire. Ho escric abans de saber com acabarà la sessió d’avui divendres al Parlament de Catalunya (si us sembla, en parlem al proper post). Però una unitat en minúscula (i no ho dic despectivament), una unitat de mínim comú denominador, aquesta sí que hi era. El 10 de juliol era el dia de la unitat del “Prou!”. Dissabte varem sortir al carrer per dir que ja n’estem farts. I a partir d’aquí, cadascú sabrà què espera i desitja, quina solució proposa. El 77, el que esperàvem era ben clar: “Llibertat, Amnistia, Estatut d’Autonomia”. Em sembla que fins i tot els independentistes admetíem que assolir aquella tríada representaria un gran salt endavant. Després, el salt va quedar en saltiró. Després, els nostres representants legals, aquells –d’”aquelles” pràcticament no n’hi havia- que havíem triat perquè ens representessin, es van arronsar i el que podia haver esdevingut ruptura es va quedar, via Constitució Espanyola i Estatut de Sau, en una reformeta d’estar per casa. Una reformeta les conseqüències de la qual encara estem pagant, i que hi ha qui encara ara, després de més de 30 anys, considera excessiva. Oi, senyors del TC?\nAquest es l’element que marcarà, crec, les semblances o diferències reals –no les romàntiques- entre el 1977 i el 2010. Si els càrrecs electes catalans es tornen a arronsar, haurem retrocedit fins el 1977. En canvi, si van escoltar la gent que dissabte passat va sortir al carrer, i fan d’una punyetera vegada un pas endavant, no nomes estarem afrontant el present, sinó treballant pel futur, sense que això sigui un cop més una simple i buida frase retòric\n« CRÒNIQUES D’UN TEMPS APASSIONANT II (Unitat?)\nACATAR O ATACAR »


UMH - ENGINYERIA MECÀNICA APLICADA\nNosaltres: ENGINYERIA MECÀNICA APLICADA\nENGINYERIA MECÀNICA APLICADA\nSeu: Enginyeria Mecànica i Energia\nEl grup d'investigació Enginyeria Mecànica Aplicada està format per deu professors de l'àrea d'enginyeria mecànica i una persona de suport administratiu. Actualment quatre són doctors i els altres sis estan fent la seua tesi doctoral en el grup, estant-hi algunes d'aquestes prou avançades.\nAquest grup col·labora i realitza projectes d'investigació des de la creació de la Universitat; i tot i que molts d'ells no hi eren des del principi, sí que s'han afegit al grup quan s'han incorporat a la Universitat.\nDins del grup, a més dels projectes d'investigació, s'ha organitzat una estructura orientada a la transferència de tecnologia i prestació de serveis a empreses i particulars. Aquesta estructura està formada pel Laboratori de Vehicles i el Laboratori d'Enginyeria Acústica i Vibracions.\nEl Laboratori de Vehicles és un laboratori oficial per a reformes d'importància (acreditat per ENAC), laboratori oficial per a la catalogació de vehicles històrics i laboratori d'assaig de neumàtics (pendent d'obtindre l'acreditació ENAC pròximament).\nEl laboratori d'Enginyeria Acústica i Vibraciones (LIAV) realitza assajos de control d'instal·lacions de mesura del soroll en ITV, estudis d'acústica ambiental, mapes de soroll i assajos acústics per a activitats i particulars.\nTots els membres del grup estan assignats a un o un altre laboratori, o fins i tot als dos, i col·laboren habitualment en els projectes d'investigació que es duen a terme.\n1.Desenvolupament de projectes d'investigació amb vocació d'investigació aplicada, en cadascuna de les línies d'investigació del grup.\n2.Proporcionar a empreses i entitats suport tecnològic mitjançant laboratoris amb qualitat acreditada.\n3.Col·laborar amb les empreses i entitats públiques en el desenvolupament de procediments i millora de la qualitat dels productes industrials i les normes d'aplicació.\n4.Desenvolupar projectes d'investigació i desenvolupament tecnològic en col·laboració amb empreses i entitats de suport a la recerca.\nEnginyeria acústica i vibracions mecàniques.\nL¿objectiu d¿aquesta línia es fonamenta en l¿estudi, caracterització i control de diferents fonts de soroll ambiental i focus de vibracions mecàniques. Per a fer-ho, el grup d¿investigadors desenvolupa tècniques teòriques de simulació basades en BEM i FEM, així com metodologies de caracterització experimental de fonts. El desenvolupament de models de comportament de fonts de soroll i vibració estan pensats per a ser aplicats en sistemes d¿infraestructures, entorns industrials i estudis mediambientals.\nEstudi de comportament i prestacions de neumàtics. Gràcies a la infraestructura d'investigació desenvolupada estem capacitats per a desenvolupar projectes d'investigació de millora de disseny de neumàtics i del seu procés productiu.\nModelatge matemàtic del comportament en frenada del neumàtic sobre banc de rodets en les estacions d'inspecció tècnica de vehicles.\nEl modelatge matemàtic del moviment de redolament del neumàtic sobre sòl pla ha sigut objecte de nombroses investigacions i publicacions, però no el moviment de neumàtics sobre rodets i el seu modelatge matemàtic. La present línia d'investigació modela matemàticament el comportament en frenada dels neumàtics sobre rodets que es troben en els bancs d'assaig de frenada, habituals en estacions d'ITV, considerant la influència de paràmetres com ara: la pressió dels neumàtics, el tipus de neumàtic, la distància entre rodets, la seua rugositat, el pes sobre la roda i la seua convergència i divergència.\nSistemes de control de manteniment de vehicles i de control tècnic de l'envelliment. Els sistemes-vehicle han de complir una sèrie de normes per a la seua homologació i posada en circulació. Una vegada en circulació cal determinar si els vehicles segueixen mantenint les condicions de seguretat a mesura que envelleixen i passa el temps. En el grup s'ha desenvolupat una tesi doctoral en aquest camp i s'estan elaborant dues més en aquesta línia.