Oyster Bed Lagoon Utila Hondures - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nOyster Bed LagoonMain St., Utila, Utila, Hondures, 34201 - Veure al mapaExcel·lent9,0Basada en2comentarisOyster Bed LagoonVeure més fotosVeure més fotosVeure totes les 25 fotos\n2 llits individuals, 1 llit extragran, 1 llit extragran súper\nDissenyat tant per oci com per negoci, Oyster Bed Lagoon està situat idealment a Utila; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Les instal.lacions i els serveis que proveeix Oyster Bed Lagoon asseguren una estada plaentera als seus clients. Transport hotel/aeroport, conserge, àrea de fumadors són només algunes de les comoditats que fan que Oyster Bed Lagoon sigui diferent dels altres hotels de la ciutat. L'ambient de Oyster Bed Lagoon es reflexa en cada habitació. aire condicionat, balcó/terrassa, ventilador, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, TV satèl•lit/cable són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. L'hotel ofereix moltes oportunitats d'oci úniques, com piscina exterior, buceig, pesca, jardí. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Oyster Bed Lagoon no troba competidors en cap categoria.\nEls clients han de presentar un document d’identitat amb fotografia i una targeta de crèdit durant el registre d’entrada. Les peticions especials són segons disponibilitat i poden comportar suplements. Cal que informeu el Oyster Bed Lagoon de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació. En arribar, cal abonar un dipòsit de 1000 USD per si hi ha desperfectes. Aquest dipòsit es reemborsarà el dia de sortida en funció de l'estat de l'allotjament. Cal fer el pagament abans de l'arribada amb transferència bancària. L'allotjament es posarà en contacte amb tu després de fer la reserva i et donarà més informació.\nAllotjaments a Utila\nOyster Bed Lagoon


El Celler Masia Serra presenta el seu programa d’estiu amb la 3ª edició del Masiamarket | Cupatges\nRedacció | 12/06/2018 a les 19:26h\nArxivat a: Enoturisme, Masiamarket, Celler Masia Serra, Do Empordà\nEl celler Masia Serra de Cantallops és un dels cellers més dinàmics de l’Empordà a l’hora d’oferir una amplia varietat d’experiències als seus visitants.\nLa filosofia de Masia Serra és present en cada un dels esdeveniments que organitzen: compromís amb el territori, qualitat en el servei i en el producte, passió en el que fan, i fer sentir a tothom que els visita com a casa.\nJuntament amb les experiències que ofereixen durant tot l’any, sempre relacionades amb el món del vi, tals com diferents tipus de visites i tasts maridats amb els seus vins, pícnics entre vinyes, rutes amb bicicleta elèctrica o segway, tallers temàtics per a diferents públics, caminades de natura, i visites a espais històrics i culturals; aquest 2018 han preparat un cartell per viure les nits d’estiu amb bona companyia, gaudint del paisatge que els envolta, el vi, la cultura, la gastronomia, i les magnífiques postes de sol entre les seves vinyes, just al peu de l’Albera.\n07/07/2018 - Nit d'havaneres i poesia amb sopar maridat sota les estrelles.\nDurant la vetllada han organitzat un concert d'havaneres i cançons populars, de la mà del grup Veus Empordaneses, alternant la seva música amb la recitació que regalaran diferents poetes de l’Empordà dels seus propis poemes.\n21/07/2018 - Concert íntim entre vinyes amb Joanjo Bosk i sopar maridat.\nUs rebran amb una copa del seu vi escumós Kremant acompanyada d'un aperitiu, tot gaudint de la posta de sol empordanesa. Aquesta serà l'avantsala d'una vetllada que continuarà amb un concert íntim entre vinyes del cantautor Empordanès Joanjo Bosk.\n04/08/2018 - 3ª Edició del MasiaMarket\nArriba la 3ª edició del Market entre vinyes de Masia Serra a l'Empordà.\nUna experiència entorn del món del vi, la gastronomia, l’artesania i la música.\nUn any més hi seran presents diverses parades de creadors artesans de l'Empordà, amb els quals comparteixen sinergies i que presentaran els seus productes. L’oferta gastronòmica s’amplia amb les millors foodtrucks del moment, i la festa estarà animada per la millor música actual i de sempre. El MasiaMarket està pensat com un esdeveniment per compartir amb família i amics, la qual cosa fa que els nens també puguin gaudir de diferents tallers infantils.


Arrenca la 5a edició del cicle Avui també és Sant Joan a 12 biblioteques de Catalunya - FACC\nInici » Arrenca la 5a edició del cicle Avui també és Sant Joan a 12 biblioteques de Catalunya\n20 febrer, 2018 2 març, 2018 Descarregar notícia en PDF\nEl cicle arriba a Taradell, Manlleu, Alcarràs, Piera, Gandesa, Cassà de la Selva, Alcanar, Lloret de Mar, Montornès del Vallès, Tàrrega, Blanes i Bellpuig.\nAda Castells i Anna R. Ximenos donen el tret de sortida a la nova edició amb la primera conversa del cicle a la Biblioteca Antoni Pladevall i Font de Taradell\nAmb la finalitat de fomentar la literatura catalana de qualitat i fomentar la reflexió sobre els valors universals entre la societat, la Fundació Antigues Caixes Catalanes, amb el suport de BBVA CX, posa en marxa la 5a edició del cicle Avui també és Sant Joan, un cicle de converses que arriba a dotze biblioteques públiques de Catalunya, a partir de les darreres obres guardonades amb el Premi BBVA Sant Joan de literatura catalana.\nReconeguts autors com Jordi Coca, Andreu Martín, Ada Castells, Àlvar Caixal, Melcior Comes, Najat El Hachmi, Carme Riera i Rafael Vallbona, guardonats amb el Premi BBVA Sant Joan, i psicòlogues com Núria Beitia, Núria Vendrell, Anna R. Ximenos i Pilar Arlándiz, participaran en les converses d’aquest cicle.\nEls autors, prenent com a referència les seves obres, tractaran valors i emocions universals amb expertes en psicologia.\nPrimera conversa, a la Biblioteca Antoni Pladevall i Font de Taradell\nLa primera conversa del cicle serà el proper 22 de febrer, a les 19.30 h, a la Biblioteca Antoni Pladevall i Font de Taradell.\nAda Castells, Premi BBVA Sant Joan 2012, amb l’obra Pura sang, conversarà amb Anna R. Ximenos – psicòloga i màster en estudis sobre la dona (UAB) – sobre “La inseguretat i la dependència. Com perdre la por a ser un mateix”, valors que posa en escena la novel·la.\nL’obra: Pura sang\nA Pura sang res és el que aparenta. Dos mons tan diferents com la Menorca rural i la Barcelona de l’Eixample marquen el ritme d’una novel·la que segueix el fil d’un misteri. Una història passional amb elements gòtics que explora els límits de la bogeria.\n«Ada Castells planteja fins on poden arribar els drets dels qui se senten amos de tot, de les terres i de les vides.» Laura Borràs\n«Ada Castells ens interpreta una simfonia amb ritme i melodia però sobretot amb unes harmonies personals, intuïtives i valentes.» Carlos Zanón\nL’autora: Ada Castells\nAda Castells (Barcelona, 1968) va iniciar la seva trajectòria literària el 1998 amb una novel·la sobre els seus avantpassats protestants, El dit de l’Àngel. També ha publicat Mirada, una novel·la en contra de la dictadura de la imatge, i Tota la vida, una reflexió sobre la creació artística basada en la vida del pintor alemany Caspar David Friedrich. La seva vida professional gira a l’entorn del periodisme i de les classes d’escriptura.\nEl Premi BBVA Sant Joan. Certamen literari que des de fa 36 anys s’adreça a escriptors i escriptores en llengua catalana de qualsevol nacionalitat o procedència.\nEl Premi, que enguany celebra la seva 38a edició, té com a finalitat el foment de l’escriptura i la lectura en català des de la seva creació, l’any 1981, per l’Obra Social de Caixa Sabadell.


FÓRMULA EXCEL: VALORS ÚNICS AMB DIVERSOS CRITERIS - EXCEL\nValors únics amb diversos criteris\nPer extreure una llista de valors únics d'un conjunt de dades, mentre apliqueu un o més criteris lògics, podeu utilitzar el fitxer Funció ÚNICA juntament amb el Funció FILTER . A l'exemple que es mostra, la fórmula de D5 és:\nque retorna els 3 colors únics del grup B amb una quantitat> 5.\nAquest exemple utilitza la funció UNIQUE juntament amb la funció FILTER. La funció FILTER elimina les dades que no compleixen els criteris requerits i la funció UNIQUE limita els resultats només a valors únics.\nFuncionant des de dins cap a fora, la funció FILTER s'utilitza per recopilar dades font del grup B amb una quantitat superior a 5:\nFiltre privilegiat, l'expressió utilitzada per a l'argument include:\nAquest és un exemple d'ús lògica booleana per construir els criteris lògics requerits. El resultat és una matriu booleana com aquesta:\nquina funció excel s'utilitzarà per trobar el valor mitjà d'una llista de puntuacions de les proves?\nAquesta matriu s’utilitza per filtrar les dades i la funció FILTER retorna una altra matriu com a resultat:\nAquesta matriu es torna a la funció UNIQUE com a matriu argument. UNIQUE elimina els duplicats i retorna la matriu final:\nUNIQUE i FILTER són funcions dinàmiques . Si canvien les dades d'origen, la sortida s'actualitzarà immediatament.\nRang de fonts dinàmiques\nCom que els intervals es codifiquen directament a la fórmula, no canviaran la mida si s'afegeixen o se suprimeixen les dades d'origen. Per utilitzar un interval dinàmic que canviarà la mida automàticament quan sigui necessari, podeu utilitzar un fitxer Taula Excel , o bé creeu un fitxer rang de nom dinàmic amb una fórmula.\nFórmules de matriu dinàmica estan disponibles a Office 365 només. Autor Dave Bruns\najusteu simultàniament l'amplada de les columnes a Excel\ncom comptar valors diferents a Excel\ncom es calcula el tipus d’interès anual\nsi llavors les fórmules excel contenen arguments múltiples\ncom fer un gràfic de columnes apilat a excel


Grau de Pedagogia (Pla 2009) - Oferta - Grau - Aprèn - Universitat de les Illes Balears\nAprèn Grau Oferta Grau de Pedagogia (Pla 2009) GPED Mallorca\nLa titulació de Pedagogia capacita l'alumnat com a expert en processos educatius i formatius en contextos escolars, socioeducatius, organitzacionals i laborals.\nL'alumnat aprèn a dissenyar, gestionar, desenvolupar i avaluar plans, projectes, programes i accions formatives i educatives. També es prepara per realitzar intervencions educatives en tots els àmbits, així com intervencions formatives en contextos organitzacionals i laborals.\nLes sortides professionals són molt variades i abasten camps tan diversos com l'educatiu (tant dins l'escola com fora) i el formatiu (en el món empresarial o de l'organització en general).\nEntre d'altres sortides professionals, destacam: orientador en centres educatius, en equips d'orientació educativa i psicopedagògica (EOEP) i en equips d'atenció primerenca (EAP), professor de temàtiques psicopedagògiques en diversos cicles formatius de formació professional, gestor educatiu en institucions, director o tècnic en l'àmbit dels recursos humans i la formació en l'organització i en l'empresa, orientador i preparador laboral, com també director o gerent de centres formatius o socioeducatius.\nCap d'estudis: Dr. Pere Fullana Puigserver


El següent pas és crear un programa per encendre un LED. La placa '''Arduino Nano''' ja porta un LED incorporat que es localitza al pin número 13 i que es fa servir per fer comprovacions sense necessitat de realitzar cap connexió. El bloc que permet encendre un LED es "posa el pin digital ... a ..." i es troba a la categoria Arduino. S'ha d'especificar el número de pin al qual està connectat el LED i indicar si el volem encendre o apagar amb un selector. En aquest cas els blocs són els següents:\nRevision as of 13:11, 18 January 2019


El conseller d'Empresa i Coneixement elogia el Centre d'Interpretació de l'Aigua de Torrelavit | RTVVilafranca\nEl conseller d’Empresa i Coneixement elogia el Centre d’Interpretació de l’Aigua de Torrelavit\nEl conseller Jordi Baiget, que ha visitat aquest 28 de desembre Torrelavit, considera que el Centre d’Interpretació de l’Aigua complementa l’oferta d’enoturisme del municipi.\nEl nou Centre d’Interpretació de l’Aigua i la potenciació dels molins paperers del municipi han estat els temes principals que s’han tractat aquest 28 de desembre, en la visita que el conseller d’Empresa i Coneixement, Jordi Baiget, ha fet al municipi de Torrelavit.\nL’alcalde Ramon Riera ha mostrat al conseller Baiget el Centre d’Interpretació de l’Aigua que ha obert les portes just fa uns mesos i que és el nou actiu turístic del municipi. Riera ha explicat que el Centre pretén donar valor i mostrar la importància del riu i l’aigua al Penedès a través d’un recorregut amè, amb imatges i audiovisuals. Al mateix temps, l’alcalde ha explicat que amb aquest nou equipament turístic es pretén que Torrelavit rebi més visitants i alhora, es generi més dinamització econòmica i ocupació comerços, cellers i restaurants del poble.\nEl conseller Baiget ha declarat que la potenciació d’actius com el Centre d’Interpretació de l’Aigua o el camí del Riu són molt interessants perquè formen part del patrimoni històric del Penedès i a més es complementen amb l’enoturisme.\nRamon Riera també ha explicat al conseller que Torrelavit compta amb dotze molins paperers i molts d’ells no tenen actualment activitat econòmica. Per tal de generar més ocupació i alhora, mantenir equilibrat els entorns del riu, es pretén potenciar aquests molins i dinamitzar-los per tal de reconvertir-los ja sigui en turisme rural o en d’altres indústries.\nCentre Interpretació de l'Aigua, Jordi Baiget, Torrelavit


L'alcalde de Borredà adverteix els veïns de la presència de vespa asiàtica al poble - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nJoan Roma demana que s'avisi quan se'n vegin per avisar els rurals perquè les eliminin\nredacció/berga 20.11.2018 | 12:15\nExemplar de vespa asiàtica liquidada al barri vell de Berga el 2017 Arxiu/D.C.\nJoan Roma, l'alcalde de Borredà ha fet un ban municipal «per demanar la col.laboració pública, en un tema de gran importància, a nivell medi ambiental» com la presència de vespa asiàtica al poble, una espècie que s'ha establert al Berguedà des del 2017 que va sre quan e svan veure el sprimers exemplars al Berguedà cnetre i a l'Alt Berguedà.\nEn el seu ban, el batlle borredanès relata que «diverses persones del poble, han advertit la presència d'individus, de vespa asiàtica o velutina» al poble. L'alcalde recorda que es tracta d'un insecte «molt perjudicial, per les abelles autòctones, essencials pel manteniment de l'equilibri medi ambiental». Per aquest motiu, l'alcalde de Borredà Joan Roma demana a al població «observar, i sobretot comunicar, l'existència d'algun niu d'aquesta vespa, per tal de donar-ne compte, als guardes rurals, perquè el vinguin a eliminar»\nTal i com ja va informar aquest diari al seu moment, la vespa asiàtica, o vespa velutina, s'ha estès durant el 2017 per diverses àrees de Catalunya, segons les dades recollides pel Servei de Fauna i Flora de la Generalitat. Així aquest insecte s'ha establert al Berguedà i també al Bages i la Cerdanya, pel que fa a les comarques d'influència de Regió7, així com també al Vallès Oriental i el Maresme, entre d'altres comarques.\nEl col·lectiu LGTBI ja té un servei fet a mida


Eric Magnusson - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n(non) Eiríkr II prestahatari Magnússon\n4 octubre 1268\n15 juliol 1299 (30 anys)\n← Magnus VI – Haakon V de Noruega →\nMargaret of Scotland (en) (1281 (Gregorià)–)\n( Margaret of Scotland (en) )\n( Isabel Bruce (en) )\nEric II —Eiríkr Magnússon; en nòrdic antic Eirik Magnusson en noruec— (1268 – 15 de juliol del 1299) fou Rei de Noruega del 1280 fins al 1299.\nQuadre genealògic de Eric Magnusson\nBernat III, duc de Saxònia\nAlbert I (duc de Saxònia)\nBrigitte de Denmark\nLeopold VI, Duc d'Àustria\nEric era el fill més gran que sobrevisqué al rei de Noruega Magnus el Legislador, i la seva muller Ingeborg Eriksdatter, filla del rei de Dinamarca Eric IV. El 1273 quan tenia 5 anys, rebé el títol de rei, com el seu pare, qui va planejar aguantar una coronació per Eric com el seu subordinar co-governant a l'estiu de 1280. Tanmateix, el rei Magnus mort abans que això podria ser arranjat, i Eric esdevenia rei en solitari i era coronat com a tal a Bergen a l'estiu de 1280. Durant la seva minoria, el regne va ser governat per un consell reial format per barons prominents i probablement també la seva mare, la reina vídua Ingeborg. Després de la majoria d'edat d'Eric el 1282, es creu que aquest consell reial encara tingué forta influència durant el seu regnat. El seu germà, Håkon, rebé el 1273 el títol de Duc de Noruega, i des del 1280 governà una àrea gran al voltant Oslo a la Noruega Oriental i Stavanger al sud-oest, subordinat al rei Eric. La residència principal del rei era a Bergen a la Noruega Occidental.\nEric es casà amb la Princesa Margarida d'Escòcia, filla del rei Alexandre III d'Escòcia a Bergen el 1281. Margarida va morir dos anys més tard de part, donant a llum a Margarida, Dama de Noruega, qui esdevindria reina d'Escòcia del 1286 fins a la seva mort el 1290. La seva mort va provocar la disputa successòria que desembocà en les guerres d'independència escoceses.De forma breu i no reeixida Eric reclamà la corona escocesa com a herència de la seva filla.\nEric es casà més tard amb Isabel Bruce, germana del rei Robert I d'Escòcia. El seu matrimoni no deixà cap hereu mascle supervivent, encara que tingueren una filla, Ingeborg Eriksdatter, que es casà amb Valdemar Magnusson de Suècia, Duc de Finlàndia, el 1312. Ingeborg Eriksdatter rebé el títol de duquessa d'Öland.\nSegell d'Eric usat entre 1289-98, amb obvers (esquerra) i revers (dreta).\nUna característica prominent del regnat d'Eric fou la guerra contra Dinamarca, lliurada entre 1287 i 1295. Una motivació important per aquesta lluita era la reclamació d'Eric sobre la seva herència materna danesa. El 1287 establí una aliança amb un grup de nobles danesos, entre els més prominents Jacob Nielsen, Comte de Halland i Stig Andersen Hvide, proscrit a Dinamarca per presumptament haver assassinant el rei danès Eric V. Eric donà refugi als fugitius a Noruega el 1287. El rei Eric va dirigir una flota noruega que, juntament amb els fugitius danesos, va atacar Dinamarca el 1289, incendiant Helsingør i amenaçant Copenhaguen. El 1290 i el 1293 Dinamarca rebé nous atacs navals, abans de fer les paus el 1295.\nEric rebé el renom de "enemic dels clergues" degut a les seves relacions inexistents amb l'església.\nQuan Eric morí sense fills fou succeït pel seu germà, com a Håkon V. Fou enterrat a la catedral vella de Bergen, que fou enderrocada el 1531. Avui dia el seu lloc és marcat per un memorial a la fortalesa de Bergenhus.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Eric Magnusson\n↑ 1,0 1,1 1,2 Narve Bjørgo, "Eirik Magnusson" in Norsk biografisk leksikon vol. II, (Oslo, 2000), pp. 436-437\n↑ Margrete Eiriksdotter (Store norske leksikon)\n↑ Isabella Bruce (Store norske leksikon)\n↑ Tor Einar Fagerland, Krig og diplomati i nordisk middelalder (Oslo, 2002) pp. 82-96\n↑ Eirik Magnusson 1280-1299 (Eirik Magnussons mynthistorie)\nBranca cadet del Hårfagreætta\nNascut: 1268 Mort: 15 de juliol 1299\namb Magnus VI (1273-1280)\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Eric_Magnusson&oldid=26439443»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 22 feb 2021 a les 16:41.


Finques Pardas - Casa en venda en Sant Pere de Riudebitlles per 199.000 € - C-0137\nFinques Pardas - Casa en venda a Sant Pere de Riudebitlles per 199.000 € C-0137\nFINQUES PARDAS- Venda casa de poble en rehabilitació a Sant Pere de Riudebitlles. Ocasió especial per a poder comprar una casa genuinament de poble i antiga, però que s´acondiciona a les necessitats d´avui en dia. Aquesta casa situada al barri de l´altra banda de Sant Pere. Gaudeix d´una àmplia façana que dóna llum a totes les estances de la casa. En planta baixa trobem l´entrada que ens porta a un gran celler que permet un cotxe. Des del celler podem accedir al pati que disposa la casa.\nEn planta semi-primera, trobem un despatx o habitació. En planta primera hi trobem 2 habitacions de matrimoni, 1 bany complet i una cuina oberta al saló-menjador diàfan, amb moltíssima llum que ens porta cap a un pati o terrassa de 35 m2 on hi ha un quarto de rentar i trasteret. Tota aquesta planta és completament nova i està pendent d´acabar. Actualment s´hi està treballant i en breu quedarà finalitzada.\nEn planta segona hi trobem les golfes amb dos espais, ideals per a estudi o traster.\nEls seus acabats són: calefacció de Gas Natural amb radiadors d´alumini, el terra és ceràmic amb imitació a parquet, fusteria exterior d´alumini amb doble vidre, fusteria interior d´origen rectificada, etc. Informi´s, val la pena!\nFINQUES PARDAS- Venda casa de poble en rehabilitació a Sant Pere de Riudebitlles. Ocasió especial per a poder comprar una casa genuinament de poble i antiga, però que s´acondiciona a les necessitats d´avui en dia. A...


llibres llegits: El metall impur. Una novel·la de Julià de Jòdar\nEl metall impur. Una novel·la de Julià de Jòdar\nHe dit alguna vegada que sóc un lector omnívor, empedreït, compulsiu. Als catorze anys ja estalviava els diners de l'autobús, tornant a peu del col·legi on feia el cinquè de batxillerat al carrer de Misser Mascó a València, fins a la Malva-rosa on els escolapis tenien el seu seminari. Diners que emprava per comprar-me llibres.\nI en quan vaig començar a guanyar un sou estable vaig subscriure'm a un club del llibre i a una col·lecció editorial que completés amb l'atzar, la resta de llibres que anava adquirint per notícies dels papers, o dels amics, o del llibreter (com recorde la llibreria de la meua amiga Fernanda Romeu, "Ambito", i el seu erudit i amigable llibreter)\nDic açò perquè els llibres que llegesc, m'obligue a acabar-los (poques vegades això no ha passat, i citaré com a mostra "Caballo de Troya 1" i algun més que ara no recorde)\nUn dels llibres arribats a mi per atzar, a través de la col·lecció "Proa a tot vent" ha estat "El metall impur" de Julià de Jòdar que acabe de llegir.\nUn tal senyor Lotari troba un manuscrit que relata un tros de la vida de Gabriel Caballero, un curt període de temps entre la seua incorporació com a empleat d'una fundició prop del Camp de la Bota, a les rodalies de Barcelona, fins a la seua desaparició degut a una riuada. La narració ve intercalada per les investigacions del senyor Lotari, on sembla clar que, tot i que basada en fets reals, els noms, les situacions, i les persones han estat canviats per l'autor.\nL'escriptura m'ha semblat freda, distanciada, difícil i una vegada acabada, me n'adono que possiblement hagués estat distint si prèviament hagués llegit dues obres anteriors amb les que aquesta narració constitueix trilogia: L'àngel de la segona mort, i El trànsit de les fades.\nPublicat per julio navarro peris a 10:28


Relat "La felicitat era allò"\nInici > detall del relat: La felicitat era allò\nLa felicitat… Vull escriure sobre ella i m’he quedat sorpresa perquè no sabia com anomenar-la, si un sentiment, una sensació… He buscat al diccionari i hi diu “Estat d’ànim plenament satisfet”. I suposo que per sentir-nos satisfets cada persona necessitarà una cosa diferent... El que sí he notat és que la majoria de les vegades, quan “ens està passant aquesta felicitat” no en som conscients, fins que s’acaba i ho recordem i llavors la veiem, com una llum envoltant els records... Avui en dia, que estem farts d’enviar frases amunt i avall, ja sabem tots allò de que la felicitat és a les petites coses i que no hem de buscar res més... Abans no se’n parlava de la felicitat, es vivia i prou...\nM’agradaria explicar aquí uns moments de felicitat que vaig gaudir, però no em van passar a mi, jo només vaig ser una espectadora afortunada, que ara té el record i que cada vegada que ho necessita, el busca als seus arxius, per somriure, per sentir-se plenament satisfeta, com diu la definició...\nVa passar fa dos o tres anys. El darrer diumenge de setembre. Vam anar a la platja de Santa Cristina. Cada any hi ha una caminada popular que just acaba en una sardinada a aquella cala. Nosaltres hi vam anar per a banyar-nos i prendre el sol. Ens vam posar lluny de l’enrenou, però alguns caminants arribaven fins el nostre dret, buscant el silenci...\nEl dia era preciós però, entre que hi havia unes onades força grans, i que ja era a finals de setembre i la majoria de la gent no portava el banyador, no es banyava ningú.\nVaig veure arribar un grup de tres nens, d’uns deu anys més o menys. Venien corrents, empaitant-se, rient...\nPel que deien, vaig entendre que els seus pares eren a fer cua per agafar sardines i que els hi havien donat permís per jugar una estona per tota la platja, que és força llarga.\nElls anaven vestits ja amb pantalons llargs, caçadores, bambes... Només anaven preparats per la marxa a peu però no pas per ser a tocar de les onades...\nPerò les onades els cridaven, xipollejaven boges perquè ells s’acostessin, anaven i venien en un moviment hipnòtic de bucles blaus amb espirals d’escuma blanca.\nI ells corrien, s’acostaven i tornaven a marxar. Es van anar acalorant. Van fer una petita pila amb les caçadores a uns deu metres de l’aigua. Les van tirar de qualsevol manera, no podien esperar a tornar vora el mar. Acostar les bambes, veure l’escuma que els volia mossegar, sortir corrents, riure, envermellir i cridar.\nS’empenyien els uns als altres i el mar deixava que s’acostessin, ells trepitjaven la sorra mullada, vigilant, però al final les onades els hi envoltaven els peus, les sabates esportives xopes...\nSe les van treure i les van deixar al costat de les caçadores. Els mitjons també. I es van arromangar els pantalons. Es podien acostar més. Deixar que l’aigua els hi llepés les cames. Giravoltar. Jugaven a veure qui es ficava més endins quan el mar s’apartava i sortia més ràpid quan l’onada petava davant d’ells.\nPerò sempre guanyava l’aigua. Jo diria que ells ho estaven desitjant. Que l’aigua els hi fregués la pell. Al cap d’uns minuts tenien els pantalons xops. No sabien què fer. Van mirar cap el lloc de les sardines. No veien als seus pares. I van prendre la decisió. Es van treure els pantalons i les samarretes. I van córrer de nou cap a l’aigua.\nFeia olor de pins, de sal xarbotada, de sorra humida. El sol brillava com mai, una miqueta més avall que a ple estiu, em feia tancar una mica els ulls, mirar entre les pestanyes... Semblava que a l’horitzó hi haguessin petits lluentons que em feien l’ullet. I els veia als tres, amb els seus calçotets acolorits, les pells encara amb el daurat de les vacances, aixecant un peu, saltant sobre les onades, empenyent-se o agafant-se de la ma. Primer només es mullaven les cames. Després un va fer veure que queia... Tot xop, el cabell i tot... Després els altres també s’hi van ficar. Xisclaven.\nResplendien, ells i la seva felicitat pura. No n’eren conscients. Però estic segura que se’n recordaran per sempre. Gaudir senzill, els amics i el mar. Res més. I era com si estiguessin sols, ells tres, i jo els veia com en una pel•lícula, entre llàgrimes de felicitat, per la seva i per la meva. N’eren tant de feliços, que els vampirs del voltant també podíem xuclar aquella joia...\nDesprés va arribar un pare, se’ls va mirar astorat, els va fer sortir... Va ser com si ells despertessin d’un somni. Es van posar seriosos. Miraven la roba mullada. I el pare els hi demanava una solució i deia que les mares el renyarien a ell... Però em sembla que se’n va adonar, de que feia uns moments, allà mateix, hi havia hagut un moment de plenitud màgica.\nEls hi va dir que anirien a la part del darrera, a tocar dels pins, i que posarien la roba ben estesa a assecar al sol. I els tres nanos van sortir corrents, no cap els pins, sinó cap les onades una vegades més, una darrera capbussada de plena satisfacció... I em va semblar que el pare somreia, dret a la sorra, vestit d’hivern, amb tres llesques de pa amb sardines a una ma i el mòbil a l’altra...\nSer feliç als deu anys[Ofensiu]\nJordi Baucells | 11-12-2016 | Valoració: 10\nTenint deu anys, ser feliç hauria de ser un dret indiscutible. Malauradament massa vegades no és així. Pintes una escena que, de tant senzilla resulta entranyable. Se'n produeixen moltes d'escenes de felicitat, el mèrit rau en saber veure-les. El mon es ple de coses que massa sovint se'ns escapen. Felicitats Montse, per la teva mirada clara.\nTres nens, també...[Ofensiu]\nMena Guiga | 05-12-2016\nDe seguida he pensat en el relat que farà un xic més d'un any vaig fer, també biogràfic. Daurada edat, ser nen, nena, la infantesa. Cal cuidar-la molt i no matar-la, perquè el nen-a interior perviu dins nostre i vol sortir a jugar, a ser, i se li ha de permetre amb l'amor del jo ara adult.\nI, sí: la felicitat són aquestes imatges, moments, records...són pòsit a l'ànima, són llum.\nSergi Elias Bandres | 04-12-2016\n... dit moltes coses més de les que creus amb les teves paraules. Gràcies, Montse.\nJo crec, Sergi,...[Ofensiu]\nMontseblanc | 04-12-2016\n...que no l'hem de buscar la felicitat. No hi hem de pensar. És una de les coses que ens ven el sistema capitalista, una més, per fer negoci, encara que sigui a costa de fer-nos sentir malament... Ens imposen tantes coses des de petits...\nViu, simplement, fes el que et vingui de gust o el que puguis. Cerca les petites satisfaccions aquestes que diu la definició. A on són? En la lectura d'un bon llibre, en un got d'aigua fresca a l'ombra d'una figuera un mes de juliol, en un orgasme inesperat o esperat, en un somriure que algú ens regala, o el somriure que nosaltres regalem sense esperar res a canvi... És tot petit, íntim, i cadascú té les seves petites satisfaccions, diferents per cada persona... Però és això la felicitat, segons de satisfacció plena, res més... I aquells nanos ho van tenir i m'ho van regalar. I si dius que tu ho has pogut sentir a través del que he escrit, doncs això és la felicitat per a mi ara mateix, transmetre una miqueta del que porto a dins...\n... gaudit només llegir-ho d'aquesta felicitat. Imagino que deu ser un record molt màgic pel que expliques.\nJo ara, d'adult i amb trenta-vuit anys, cerco secrets de felicitat i sé que m'és complicat, que m'ho és i que ho és. Mai ningú ha de deixar de buscar la felicitat. Potser seria una manera armoniosa de viure així, feliç i despreocupadament, com narres tu sobre aquests xics.\nSergi Elias Bandres | 03-12-2016\n... què fa al teu comentari al meu HOME-ANIMAL la cosa va una mica per on tu dius. Però, explico, en realitat, cap a on hauria d'haver avançat la humanitat.


L'Associació Jove sorprèn amb una magnífica representació d'Els Pastorets - nord.cab\n(Fotos de Carlos Masip)\nAhir, després de 10 anys sense que es representessin Els Pastorets, l’Associació Jove va posar l’obra a l’escenari, davant d’una sala plena de gom a gom. Amb una producció i realització impecables, el talent de les actrius i els actors locals va sorprendre el públic que a les 19:30h omplia la sala del teatre. La representació, adaptada sobre l’obra de Folch i Torres, va requerir la participació de fins a 29 persones, entre els qui actuaven i els qui feien que tot funcionés entre bastidors.\nAmb una gràcia peculiar, adaptaren el guió per a introduir-hi referències locals conegudes de tothom; per exemple, els germans Lluquet i Rovelló afirmaren a Satanàs que eren “del Mas de Dalt”, i quan un dels dos robà el sarró del tartamut Jeremies, exclamà que el pa era tan bo que semblava “de Cal Paresant”.\nLa representació destaca perquè va ser intergeneracional, i hi participà gent de totes les edats. També tingué un punt de participativa, ja que les Fúries s’endugueren cap a l’escenari (transformat en infern durant uns breus instants) a membres del públic que no s’ho esperaven.\nLLUQUET: Aina Sebastian Vidal\nROVELLÓ: Marta Masip Gibert\nPADRINA: Encarnació Vilalta Escoda*\nSATANÀS: Noemí Tomsen Ferré\nLLUCIFER: Laia Masip Gibert\nSUPÈRBIA: Isa Clariana Serrate\nIRA: Maria Ferré Ferraté\nGOLOSIA: Maria del Mar Robles Masip\nENVEJA: Montse Gibert Bonastre\nLUXÚRIA: Lisa Dahbi Aguilar\nPERESA: Anna Vidal Rodríguez\nAVARÍCIA: Eira Mestres Clariana\nÀNGEL MIQUEL / GABRIEL: Pol Abad Biarnès\nJEREMIES: Neus Bru Masip\nJOANOI: Pilar Acacio Gracia\nANAM: Toni Escoda Ferré\nJEPÓ: Jana Mestres Clariana\nMARTA: Maricel Robles Prats\nMARIA: Anna Rebull Bru\nJOSEP: Edgar Alan Martínez Marroquín\nSIMEÓ: Jaume Pujals Pujals\nGETSÉ: Rafel Brú Vendrell\nISABELÓ: Noemí Sebastian Vidal\nPer a què tot funcionés, darrera del muntatge hi havia les següents persones, d’una feina impecable i organització precisa:\nDECORATS/ATREZZO: Xènia Escoda i Íngrid Brú\nAPUNTADORS: Jordi Vidal i Clàudia Rebull\nSO: Marc Vellvé\nLLUM: Marc Masip\nLa representació comptà amb la col·laboració de l’Ajuntament i la Societat.\nA les imatges, una breu selecció de diversos moments de la funció:


El gran moment de la base del CBI\nLa base del Club Bàsquet Igualada també es troba en un dels millors moments de la seva història\nA banda del primer equip masculí, el Monbus CB Igualada, que recentment s'ha classificat per la fase d’ascens a LEB PLATA, cal destacar el treball de l'Yvette Pons CB Igualada (Sènior Femení A) i Alain Afflelou Sènior Masculí B, els dos en fases de play-out per salvar la Copa i la 2a catalana, respectivament.\nTambé despunten el Tintoria Fisol Sènior Femení B, que tot i les baixes ha lluitat fins l’últim dia per l’ascens a 2a Catalana, així com el Vending Pons Sènior Masculí C que, tot i no aconseguir-ho, ha fet suar el descens en el seu primer any a 3a.\nAra bé, no només els equips més grans han mostrat ganes i força. Molts equips han accedit a fases que jugaran el cap de setmana. El Transvisa Cadet Masculí A ha aconseguit el tiquet a fases i opta al títol d’Interterritorial, a l'haver quedat campió del seu grup. El Sinorcell Cadet Femení A es troba en les mateixes i disputarà la fase pel títol d'Interterritorial. En canvi l' Urban Solutions Cadet Femení B s'ha quedat a les portes i per una victòria no podrà disputar les de nivell A. El Dental Marcè & Sagarra Infantil Femení A encara el final de la segona fase, també per lluitar pel títol de campiones a Interterritorial, finalment tenim el Dinamic Esport Júnior Femení B que ha donat la sorpresa al accedir a fases de Nivell A, al quedar segones del seu grup.\nD'altra banda, aquest any l'Asfalt Júnior Femení A va aconseguir l’accés a la Preferent on ha competit tota la temporada a un altíssim nivell, el Benzinera Bon Àrea Preinfantil Masculí per la seva banda, està jugant a Nivell A1, on treballen de valent per rascar victòries en la millor categoria de la seva edat.\nI això no és tot. Deixant de banda els equips amb opcions a fases estem gaudint de la Interterritorial d’un Júnior Masculí A que millora dia a dia, i d’un munt de cadets, infantils i minis que asseguren un futur esperançador pel Club Bàsquet Igualada.


En la seva intervenció per al programa Composicions, Lola Lasurt ha col·laborat amb la Biblioteca Pública Arús, centre d'estudis fundat el 1895 i que alberga una destacada col·lecció dedicada al moviment obrer, a l'anarquisme, a la maçoneria i a Sherlock Holmes. El projecte de Lasurt consta d'una sèrie de pintures en grisalla que conformen un fris que penja des de la balconada sobre una presentació de llibres de la col·lecció Arús. Sota el títol Donació (2016), Lasurt pren com a punt de partida 135 publicacions que en el seu moment van pertànyer a la col·lecció personal d'Assumpta Corbera Santanach, donades el 2010 a la biblioteca després de la seva defunció. Corbera Santanach, identificada com a feminista i pertanyent a la maçoneria no era una figura pública notòria, l'impuls que li atorga el projecte de Lasurt no pretén ser biogràfic ni historiogràfic sinó, abans de res, bibliogràfic i pictòric. Per aquesta raó, Donació pretén narrar els canvis esdevinguts en les actituds socials i culturals mitjançant una selecció i un nou esbós de les imatges presents a les pàgines d'aquell llegat. L'interès de Lasurt radica en representar una imaginació política privada enmig del que actualment és una col·lecció pública, en tractar aquestes publicacions com a una acumulació íntima de coneixement “alternatiu” i una representació de la formació autodidacta.


BARCELOFÍLIA : 06/12/2011\n*1918.- L'entrada al Pompeya pel número 103 del carrer Nou de la Rambla (Foto: Josep Brangulí)\n*1920.- L'entrada al Cabaret Pompeya al número 52 del Paral·lel en una imatge captada a l'any que hi va explotar la bomba.\n*1930's.- Programes de mà amb les artistes habituals que actuaven al Pompeya, entre elles la popular Bella Dorita (Font: Benet Rossell. Cliqueu a sobre per ampliar.)\nEl Music-hall Pompeya fou un dels cabarets més populars del Paral·lel durant la primera meitat del segle XX. Era situat a la cantonada amb Nou de la Rambla (l'entrada al local era pel número 103 d'aquest carrer) just on avui es troba la Sala Bagdad.\nFou obert el 19 de desembre de 1914 en el local que abans havia estat Teatre Gayarre i era freqüentat per obrers, estudiants i classes populars. El seu aspecte extern era extraordinàriament simple i recordava més un magatzem industrial que no pas un local d'espectacles i diversió. La clientela hi consumia llimonades i cerveses i la permissivitat permetia a l'interior uns nivells elevats de la xerinol·la i soroll. L'espectacle començava a primera hora de la tarda i s'hi feien tres sessions. Les artistes (ballarines i canzonetistes) desfilaven per la pista, s'insinuaven al personal amb moviments sinuosos i dialogaven amb el públic generant converses picants que anaven pujant de to. Esporàdicament mostraven alguna part íntima de la seva anatomia entre l'expectació i l'embadaliment dels congregats.\nEl Pompeya va passar tràgicament a la història del pistolerisme a conseqüència de l'atemptat que va patir el dia de 12 de setembre de 1920 poc després de la mitjanit. Eren els anys de lluites aferrissades i sagnants entre els activistes del Sindicat Únic (anarquista) i del Sindicat Lliure (emparat per la patronal). Dos dies abans, en un enfrontament entre bandes armades, havien resultat morts dos treballadors de La Publicitat afiliats al Sindicat Lliure. Va ser aleshores quan els activistes d'aquest sindicat van decidir provocar un atemptat per tal que s'inculpés als membres del Sindicat Únic. Aquella nit durant el descans de l'espectacle, Inocencio Feced, confident de la policia i activista del Lliure, va deixar una bomba sobre una de les butaques, la va cobrir amb la seva gorra i se n'anà als lavabos. Només uns minuts després, l'artefacte va esclatar amb el resultat de 6 morts i 18 ferits greus. Feced va ser detingut, però no es va poder demostrar res i el pistoler acabaria en llibertat uns dies després i tres anys més tard encara podria participar en l'escamot que va assassinar a Salvador Seguí, El Noi del Sucre.\n*1920.- La Vanguardia del dimarts 14 de setembre recollia així el fets de l'atemptat del Pompeya. (Cliqueu a sobre per ampliar-ho).\n*1920.- Destrosses provocades per la bomba que va esclatar al pati de butaques del Pompeya el 12 de setembre d'aquell any.\nAl poc temps, el Pompeya es va recuperar del trauma d'aquesta matança i va continuar la seva singladura al Paral·lel. Durant la primera meitat dels anys 1930's, sota la direcció d'Antoni Astell, el local va viure un nou període d'esplendor. Astell va ampliar el Pompeya amb la compra del local del costat, on hi havia el cafè La Subasta, hi va fer una reforma radical i va dotar-lo d'una façana més cridanera. A l'interior es va instal·lar una passarel·la lluminosa amb uns jocs de llums espectaculars que ressaltaven els artistes acolorint les seves figures. La contractació d'artistes de reconegut prestigi com Bella Dorita o Estrellita Castro van ajudar a augmentar la categoria del local. El conjunt ampliat disposava a més de dues dependències annexes: el Cabaret Dancing Palace i el Hollywood Bar Dancing.\n*1925.- El Pompeya va tornar a funcionar després del desgraciat incident de la bomba.\n*1931.- Programació del Pompeya a l'abril d'aquell any, la setmana abans de la proclamació de la Segona República.\nDesprés de la Guerra Civil però, el Pompeya ja no era el mateix i va caure en una decadència que precipità el seu tancament a començaments dels anys 1940's. El que quedava del local va ser enderrocat i el 1947 s’hi van inaugurar els Jardines Casablanca, amb el mestre Demon com empresari.\nL'escriptor Andreu Martín ha evocat aquest mític local del Paral·lel en el seu llibre Cabaret Pompeya, una obra del gènere de novela negra publicada el 2011.\nPublicat per bar.cel.ona.uta a 10:26 2 comentaris:\nEtiquetes de comentaris: Anys 1910's, Barri Xino, Cabarets, Paral.lel\nPOMPEYA. Cabaret. Music Hall. Paral·lel 52. (1914-...


Pugen a 1.123 els morts per coronavirus en residències catalanes\nA Tarragona i Ebre, han mort per coronavirus des de l'inici de la crisi sanitària 40 avis\nActualitzada 08/04/2020 a les 11:11\nEl Departament de Treball, Afers Socials i Famílies ha informat aquest dimecres, passada ja la mitjanit de dimarts, que, segons la informació que fan arribar les residències, un total de 1.123 persones residents en centres per a la gent gran han mort per coronavirus. A més, 1.906 persones que viuen en residències de gent gran que tenen diagnòstic de coronavirus, 170 més que aquest dilluns. Aquestes persones estan aïllades, estan sent tractades i la seva atenció segueix els protocols marcats pel Departament de Salut. A banda, 448 residents estan hospitalitzats, 55 més que dilluns.\nEl Homrani admet que han fet «tard» en la distribució d'equips de protecció a les residències\nComenta el contingut : Pugen a 1.123 els morts per coronavirus en residències catalanes


L’exjugador, protagonista al Camp Nou | FCBarcelona.cat\nL’exjugador, protagonista al Camp Nou\nAquest dilluns s’ha presentat a la sala de premsa del Camp Nou el primer Congrés de l’EFPA (Associació Europea d’Antics Jugadors), que tindrà lloc del 23 al 25 de març a les instal•lacions blaugrana.\nRamon Alfonseda, president de l’Associació Barça Veterans, ha fet de mestre de cerimònies aquest migdia davant els mitjans de comunicació per presentar un congrès que unirà passat, present i futur del futbol a través de la figura de l’exjugador. La trobada, que es durà a terme a les intal•lacions del Camp Nou, analitzarà el paper de la solidaritat, la integració i el respecte en un esport de masses com el futbol.\nAssemblees, conferències i tornejos\nLes jornades comptaran amb la participació d’associacions d’exjugadors de tot Europa com Glasgow Rangers Former Players, Chelsea Old Boys o Asociación de Veteranos del Real Madrid. En el marc del congrès es durà a terme l’Assemblea Anual de l’EFPA i de la FEAFV (Federació Espanyola d’Associacions de Furbolistes Veterans) i un cicle de conferències on hi participaran figures de prestigi com Arrigo Sachi, José Antonio Camacho i Pep Guardiola.\nFinalment també es posarà en marxa un ‘stage’ infantil de futbol sota el nom “Mil valores alrededor de un balón”, on hi assistiran Leo Messi i Víctor Valdés. Els nanos que hi participin hauran d’escriure sobre una pilota un missatge solidari. Aquestes pilotes seran enviades als nens de la Fundació Samuel Eto’o, al Camerun.\nRecolzament de les institucions i exjugadors\nAcompanyant Ramon Alfonseda a la roda de premsa han estat Anna Pruna, Secretària General de l’Esport; Pere Alcover, Regidor d’Esports de l’Ajuntament de Barcelona i Pep Guardiola, exjugador del Futbol Club Barcelona. Pruna ha assegurat que aquest congrès “ajuda a projectar Catalunya a Europa i permet que el nostre país sigui conegut i reconegut pel seu valor esportiu”. Alcover, per la seva banda, ha fet esment de la importància d’aquest congrès coincidint amb l’any de l’Esport a la ciutat de Barcelona i ha assegurat que “els ideals d’aquest esdeveniment coincideixen amb la columna vertebral de la política esportiva de l’Ajuntament de Barcelona”. Finalment, Pep Guardiola s’ha mostrat satisfet amb la celebració d’aquestes jornades i ha confessat que “no hi ha eina educativa més poderosa que l’esport”.\nL’EFPA va néixer l’any 2004 per donar reconeixement públic, social i institucional als exjugadors dels clubs de primera divisió dels països de la UEFA. Una figura, la de l’exjugador, que sovint queda oblidada pel pas del temps però que té un gran valor històric i emocional per als joves professionals.


utopies quotidianes: de març 2011\n27 de març, 2011 0\n13 de març, 2011 2\nTrobades al Barris. ICV-EUiA al costat de les persones.\nAquest dijous comencem a l’Espai 210, a la Sagrada Família, un conjunt de Trobades amb la gent dels barris, que farem per tots els districtes, i que d’alguna manera prenen el relleu als Diàlegs amb Barcelona, que hem anat fent des de principis de l’any passat. Seran Trobades emmarcades ja en el procés que ens portarà al 22 de maig, a les eleccions municipals, on ICV-EUiA serà el referent polític de l’esquerra, de la majoria social progressista de Barcelona que es rebel.la contra les retallades, disposada a seguir donant la batalla de les idees i els valors per una ciutat més humana i habitable.\nÉs fonamental estar molt a prop de les persones, dels barris. Viure la ciutat, els problemes i les expectatives des del mateix prisma de quotidianitat que la majoria de la gent de Barcelona. Només des de l’intercanvi i el diàleg permanent amb els veïns i les veïnes és possible reconnectar la política i la vida; la política municipal i el benestar quotidià. Barcelona com a projecte col.lectiu on tots els projectes de vida siguin possibles. Ja sabem que quan CiU arriba al govern pren decisions que reforcen privilegis i retallen drets. La dreta situa la política al servei d’una minoria. Ja sabem que el PSOE ha posat les exigències de l’economia especulativa per davant dels drets de les persones. I ens diuen que no hi ha alternativa. Tot plegat pot provocar en moltes persones por i resignació. Però nosaltres sabem que hi ha alternatives. Que és possible transformar la resignació en indignació cívica, i la indignació en compromís de futur, en esperança. A Barcelona ICV-EUiA, barri a barri, ha d’esdevenir portadora i expressió d’aquesta esperança. De la voluntat d’agafar el futur en les nostres en mans i escriure’l a partir de les necessitats i els drets de la majoria.\nBarcelona ens necessita amb força i confiança, a la gent d’ICV i d’EUiA. Convençuts de poder explicar i compartir amb tothom una trajectòria de compromís i coherència amb la Barcelona inclusiva, ecològica i quotidiana. Hem lluitat i hem fet moltes coses, a peu de carrer i des del govern, sense renunciar mai als nostres valors. I ara toca mirar al futur. Explicar i compartir que encara hi ha molt per lluitar, molt per fer. Que Barcelona ha d’obrir una nova etapa plena de reptes i de dilemes. En aquesta nova etapa ens hi juguem molt, no ens pot guanyar la indiferència. Els més poderosos no són mai indiferents davant d’un procés electoral. La gent dels barris tampoc no ha de ser-ho: la política l’hem de fer des dels valors i la quotidianitat de la majoria, sinó ens la faran els de sempre. Sí, perquè CiU són els de sempre, els de la vella política, que avui pren forma de tisorades, d’insensibilitat social. I el PSC és massa vulnerable a les pressions d’aquesta dreta.\nSumen energies positives i esforços aquestes properes setmanes. Estiguem al costat de la gent, dels barris. És cabdal. Anirem desgranant alternatives en molts temes. Anirem dibuixant els elements d’un projecte de ciutat il.lusionant: amb polítiques socials fortes, amb una nova economia verda i ocupació de qualitat, amb un urbanisme ecològic i al servei de les persones, amb convivència intercultural. Una ciutat autèntica, que els veïns i les veïnes han de sentir seva, capital d’una nació que ha de decidir lliurement el seu futur, i solidària amb totes les lluites per un planeta just i habitable, referent de pau i drets humans. Tot això ho haurem d’anar concretant en clau de propostes. Però sobretot, fem-ho generant complicitats. Que se’ns vegi com a referents d’una manera senzilla, oberta i dialogant de fer política. Mirant als ulls de la gent. Fent nostres els problemes i les aspiracions dels barris. Tindrem aquests dies moltes oportunitats de fer-ho. Jo em comprometo a posar-hi molt d’esforç i il.lusió. A ser a peu de carrer, a seguir parlant molt amb tothom. Des de la suma d’aportacions personals -totes necessàries, totes imprescindibles- enfortirem la nostra proposta col.lectiva, la proposta d’ICV-EUiA per una Barcelona de barris millors on la gent pugui viure i ser feliç.\nEtiquetes de comentaris: Barcelona, barris, bcn, Diàlegs amb Barcelona, ICV-EUiA, il·lusió, quotidianitat\n09 de març, 2011 2\nUn nou model turístic amb responsabilitat social i ambiental\nAvui he participat en un esmorzar-col.loqui convidat pel Club de Periodistes de Turisme. Un acte que s’emmarca en una sèrie de col.loquis amb els caps de llista de les forces polítiques a les eleccions municipals a Barcelona. Ha estat un intercanvi interessant amb persones molt coneixedores del tema; les seves aportacions han enriquit les reflexions que jo he plantejat. Reflexions que, molt en síntesi, ha estat les següents.\n• He valorat de forma positiva l’elaboració del Pla Estratègic de Turisme al llarg d’aquest mandat. Un Pla fet des de la perspectiva de ciutat i no estrictament del sector turístic, i que planteja la necessitat de repensar a fons el model turístic de Barcelona a partir d’un nou encaix en el marc d’una ciutat convivencial i sostenible. Un Pla que ICV-EUiA vam situar com a condició de l’Acord de Govern 2007-2011, i que ja en aquell moment situàvem com a punt d’inflexió cap al nou model.\n• He considerat que la construcció del nou model requereix tres processos simultanis de canvi: a) d’una etapa que ha prioritzat el creixement de visitants, a un model que ha d’abandonar la perspectiva incrementalista per situar en el centre la lògica de la qualitat; b) d’un sistema institucional orientat a estratègies de promoció i protagonitzat en excés pel sector hoteler, a un model de planificació sota lideratge públic i obert a un ventall més ampli d’agents en els seus espais de governança; c) d’una etapa d’impactes no regulats del turisme sobre la ciutat, a un model de regulació pública dels efectes del turisme, és a dir, a una activitat turística socialment i ecològicament responsable, coherent amb un projecte de ciutat convivencial i sostenible.\n• He proposat que la construcció d’aquest nou encaix entre ciutat i turisme no posi en risc ni vulneri la capacitat de càrrega social, ambiental i econòmica de Barcelona en relació al fenomen turístic. És a dir, els límits a partir dels quals el turisme passa a ser percebut en clau d’entrebanc per a la vida quotidiana, o bé genera problemes ambientals que xoquen amb els objectius de sostenibilitat, o bé desplaça altres activitats de l’economia urbana que doten de sentit als barris.\n• He exemplificat aquest projecte de nou model turístic amb serveis de qualitat i amb valors de responsabilitat social i ambiental, en quatre propostes concretes:\n- La taxa turística: imprescindible com a fita de canvi de perspectiva. Una taxa que ha de corresponsabilitzar els visitants. Orientada a la compensació dels impactes sobre els serveis i les infrastructures; a la millora ambiental i de l’espai públic; i a la millora del patrimoni i dels serveis turístics. Una taxa com a palanca de canvi entre un model a superar de beneficis concentrats i costos dispersos, cap a un altre escenari de compensació de costos i de dispersió social dels beneficis del turisme.\n- El pla d’usos de Ciutat Vella. Un districte que el turisme ha situat més enllà dels seus llindars de sostenibilitat social, ambiental i econòmica, provocant una tematització turística que ha trencat equilibris urbans. D’entre el conjunt d’eines d’acció que preveu el Pla d’Usos, cal destacar el fre al creixement de places hoteleres, l’impuls a la millora qualitativa de les existents, i la redistribució d’aquestes cap a zones d’impactes menors sobre el veïnat i l’espai públic.\n- Les 3D del nou model: desconcentrar, diversificar i desestacionalitzar. Tenim un turisme vinculat en excés a uns territoris (Ciutat Vella, Eixample), a certes icones tradicionals (Rambla, Sagrada Família, Parc Güell) i a determinats esdeveniments o períodes. Calen noves dimensions geogràfiques i simbòliques, nous productes, nous agents configuradors de l’oferta i l’atracció de nous segments de qualitat (no un turisme que deixi més diners sinó obert a rebre més valors).\n- Un turisme amb ocupació de qualitat: condicions laborals dignes i processos potents i continuats de formació. A Barcelona no podem transitar cap a un nou model econòmic amb ocupació de qualitat si el turisme no és capaç de superar la precarietat laboral. La qualitat de l’ocupació turística ha de ser un factor de cohesió social i de millora competitiva del sector. Per tal de fer-la possible cal una sòlida aliança entre l’Ajuntament –polítiques actives-, les Universitats –coneixement, formació i recerca- i el sector turístic –contractació digne i responsable.\nEn síntesi, he desgranat els eixos bàsics de la proposta turística d’ICV-EUiA: el desplegament del Pla Estratègic a partir d’un model de turisme socialment i ambientalment responsable, amb un marc potent de regulació pública, espais pluralistes de governança, i una taxa turística que corresponsabilitzi els visitants i socialitzi els beneficis generats.\nEtiquetes de comentaris: Barcelona, bcn, ICV-EUiA, ocupació, pla estratègic, qualitat, taxa turística, turisme


O agora que demora (el present que s'allarga) - TRESC\nO agora que demora (el present que s'allarga)\nEl Canal - Salt\nLa directora, actriu, dramaturga i cineasta brasilera Christiane Jatahy torna al festival amb la segona part del díptic Our Odyssey, basat en els textos èpics d'Homer. Què ens pot ensenyar una ficció de fa 3.000 anys sobre nosaltres? La resposta arriba amb la seva fusió experimental del llenguatge cinematogràfic i el teatral. En aquest cas, una pel·lícula rodada a Jenin (Palestina), en camps de refugiats de Líbia i Grècia, a Johannesburg, en una comunitat indígena de l'Amazones i a Rio de Janeiro. Les persones que grava expliquen la seva realitat a través dels versos homèrics. És així com Jatahy assoleix el ¿present que s'allarga" del títol.\nIdiomaEspectacle en àrab, kurd, anglès, kayapó, portuguès i francès amb sobretítols en castellà i anglès\nEspectacle en àrab, kurd, anglès, kayapó, portuguès i francès amb sobretítols en castellà i anglès\nC. Sant Antoni, 1\nC. Sant Antoni, 1, 17190 Salt


Neix una empresa que lluita contra el malbaratament alimentari repartint a domicili fruites i verdures imperfectes i de proximitat | Ràdio Tàrrega\nNeix una empresa que lluita contra el malbaratament alimentari repartint a domicili fruites i verdures imperfectes i de proximitat\nDos targarins i un linyolenc creen “Imperfectus”\n130 milions de tones d’aliments son malgastats cada any al nostre país. El 30% del menjar mundial es malbaratat segons la UE. A partir de la consciència d’aquestes dades alarmants sobre el malbaratament alimentari, neix Imperfectus, una petita empresa que proposa ajudar a estalviar diners i millorar el món, amb el repartiment de caixes de fruita i verdura imperfecta i de proximitat a les llars.\nEl projecte és el resultat de la suma d’esforços dels targarins Oriol i Roger Aldomà, i el linyonenc Marc Ibòs, que han explicat als micròfons de Ràdio Tàrrega com va néixer aquest projecte. “Vam veure que ja existien aquest tipus d’empreses a països estrangers i vam pensar que era una molt bona forma de donar valor a les fruites i verdures imperfectes, però delicioses a preus econòmics i a la porta de casa. La idea sorgeix de la necessitat de contribuir a crear entre tots hàbits saludables i sostenibles”.\nLa voluntat d’Imperfectus és trencar amb l’acció de no voler comprar un producte perquè no compleix d’alguna manera els requisits estètics: oferir caixes de fruita i verdura imperfecta però deliciosa a preus molt econòmics. “Disposem de pomes massa petites, patates amb forma de cor, pastanagues que sembla que s’han enamorat i enredat”. Segons han explicat els creadors, un altre dels valors fonamentals es “valorar la fruita i la verdura de proximitat i els productes de temporada, potenciant els aliments que proporciona la terra en cada època de l’any.”\nImperfectus disposa de tres caixes diferents: Caixa imperfectus, Caixa imperfectus XXL, i Caixa de fruita. El consumidor pot escollir amb quina freqüència reb la seva caixa i també si no vol rebre alguna fruita o verdura concreta. Fruita i verdura lliure de plàstics, que arriba a les llars en una caixa de cartró biodegradable i inclou a més, una recepta amb el producte més destacat de la setmana. Les comandes ja es poden realitzar mitjançant la pàgina web www.imperfectus.es.


EDITORIAL de LO CAMPUS DIARI – Lo Campus diari\nData publicació 21 febrer 2022 21 febrer 2022 per redacció\nEDITORIAL: L’error governamental i la histèria sindical\nPuntualment la premsa universitària i escolar hem anat informant del desencontre entre el Departament d’Educació de la Generalitat de Catalunya i els sindicats del ram. I estem atonits de com s’està desenvolupant el conflicte.\nLa desavinença és clara: el nou calendari escolar, però el que no és clar és com exerceixen la governança des d’Educació i com executen la participació dels sindicats en aquesta governança.\nEra i és una temeritat i una provocació canviar, ni que sigui una coma, del calendari escolar sense comptar amb els sindicats.\nPerò això no va només del Conseller Gonzàlez-Cambray i les seves relliscades, el President de la Generalitat Pere Aragonés al nou calendari escolar li va donar molta rellevància, perquè la té, publicitant-ho amb una compareixença pública i molt mediàtica.\nEl President el “dilluns” fa una conferència amb benedicció Urbi et Orbi apel·lant a parlar amb tothom i després el “dimarts” tira endavant polítiques de gran calat com el canvi d’horari i deixa a l’estacada l’opinió dels sindicats.\nPerò no només l’opinió dels sindicats, sinó que fa una finta i només hores abans de fer-se públic el nou calendari, els informen.\nA quin President cal creure el del “dilluns” o el del “dimarts”?\nI ja seria hora de no fer més trampes al solitari i dir-nos que els grans temes nacionals son una cosa i els temes sectorials són una altra.\nUn calendari escolar toca professionals, polítics i sobretot famílies i es clar estudiants.\nTampoc s’entén la reacció tant poc afortunada dels sindicats i no un, sinó tots: Ustec·Stes, CCOO, Intersindical-CSC, Aspepc·Sps i UGT.\nEls sindicats tenen raó que no els han consultat, però fa por i tristesa veure uns delegats sindicals deambolant per l’edifici del Departament d’Educació i veure el poc hàbils que són, per no saber trobar una línia de negociació per denunciar al Departament i per buscar consens davant l’error de governança.\nEstem parlant d’Escola que necessita diplomàcia i donar seguretats, i no de lluites agitades fent de hooligans de barri.\nCertament el Departament d’Educació també necessitaria una bona dosi de diplomàcia i de governança compartida.\nEDITORIAL en ÂUDIO


Les incògnites del referèndum unilateral que ha de despejar el Govern\nLa llei o lleis en què es basarà l'1-O, el cens, els funcionaris i la junta electoral, entre els principals interrogants\nDiumenge, 02/07/2017 | Actualitzat el 03/07/2017 a les 17:32 CEST\nDimarts que ve, en el que es preveu com un nou gran acte del procés, el Govern català preveu informar per fi sobre els detalls de l'organització del referèndum i de la seva base legal. Aquests són alguns dels interrogants que haurà d'aclarir l'Executiu de Junts pel Sí, que sosté que tot es farà com en unes eleccions convencionals:\nDurant les setmanes prèvies, el PDECat i ERC han discutit sobre si la consulta s'ha de consolidar legalment en una sola llei, la de referèndums, o també mitjançant l'anomenada llei de transitorietat, que seria com una desconnexió amb el marc legal estatal. Fer el referèndum amb les dues lleis aprovades genera un desafiament més gran a l'Estat perquè aquest podria emprendre el camí penal per sedició, mentre que si només es fa a través d'una llei de referèndums, generaria un càstig per la via de la desobediència. Sigui com sigui, aquest marc legal propi representa un desafiament a la legalitat espanyola, que amb tota seguretat tindrà una responta immediata.\nEl president Carles Puigdemont ha anunciat que s'obrirà una borsa d'agents electorals, però els que més hi entenen de cites com la del 9-N i de processos electorals recorden que hi ha d'haver fedataris públics reconeguts en tota elecció o convocatòria a les urnes. S'haurà de veure si només són voluntaris els que porten a terme totes les funcions (meses electorals, obertura de col·legis o centres de votació, recompte...) o bé també hi participen treballadors públics. Els funcionaris es poden veure en situacions complexes si les lleis marc del referèndum els permeten participar-hi però la legislació vigent estatal els ho impedeix i es produeix per tant una incompatibilitat de legalitats.\nLa Generalitat ha d'aclarir la incògnita de si podrà accedir al cens i enviar a cada domicili, com en unes eleccions convencionals, el document que acredita a cada ciutadà com a inscrit en el cens. ¿Agafarà prestada informació de l'Institut d'Estadística de Catalunya? ¿El cens s'anirà conformant a mesura que els ciutadans votin, com va passar finalment en el 9-N?\nLES JUNTES ELECTORALS\nEn unes eleccions convencionals les juntes les formen representants judicials, i no serà el cas en aquesta ocasió, ja que l'administració de justícia és un cos estatal que, amb tota seguretat, no participarà en l'organització d'un referèndum que l'Estat qualifica d'il·legal. S'haurà de veure qui integra aquestes juntes electorals o comissions de control i fins a quin punt són professionals de l'àmbit legal amb perfil independent o bé estan vinculats al sobiranisme.\nLA NEUTRALITAT DE L'EXECUTIU\nEl Govern català ha promès que actuarà amb neutralitat, però és difícil d'imaginar amb quines mesures es pot garantir això quan tot el Consell Executiu, i en especial el seu president, ha demostrat la seva aposta clara pel 'sí' en el referèndum. Com a anècdota, es va plantejar que l'acte en què es va anunciar la data i la pregunta inclogués una referència a aquesta neutralitat. Finalment no es va fer; en aquell acte al Palau hi havia la majoria de diputats del 'sí', precisament. Els de Junts pel Sí i la CUP.\nEl Govern encara no ha fet efectiva la compra d'urnes. Va licitar l'operació, però el concurs ha quedat desert i tampoc ha donat explicacions de com pensa aconseguir-les, cosa que va fer enfadar la CUP. A més, hi ha una querella contra la consellera de Governació, Meritxell Borràs, i el seu exsecretari general, avui director del Gabinet jurídic de l'Executiu català, Francesc Esteve. La fiscalia entén que, malgrat el fiasco del concurs públic, el departament de Borràs ha evidenciat una voluntat "deliberada" d'infringir la prohibició del Tribunal Constitucional.\nAls municipis governats per forces no independentistes que han decidit no cedir espais municipals ni col·legis, el Govern haurà de determinar com garanteix el dret al vot dels ciutadans. En grans ciutats, com Barcelona, no ha de tenir problemes perquè hi ha nombroses dependències de la Generalitat. Però tot plegat s'ha d'explicar amb antelació perquè la població sàpiga on podria exercir el vot.\nEl 9-N, malgrat que no va ser ni un referèndum, va comptar amb un grup d'observadors internacionals. A més, el Col·legi de Politòlegs va portar a terme un seguiment amb un informe final (que no es va fer públic). De moment, aquesta organització no ha rebut cap encàrrec per part del Govern. Hi haurà, ha afirmat el vicepresident del Govern, Oriol Junqueras, "comissions d'observadors internacionals". S'haurà de veure el seu perfil ideològic.\nSón més de 220.000, segons les últimes dades estatals, però només 5.000 s'han registrat en el registre creat de catalans a l'exterior. Les conselleries d'Exteriors -responsable del registre- i de Governació -impulsora del vot exterior per internet, que també va amb retard de cara al referèndum- es culpen mútuament de no arribar a temps de garantir la participació d'aquest important segment de la població. Un vot que serà impossible de portar a terme per mitjans convencionals, ja que és improbable que l'Estat, que disposa del registre CERA de ciutadans a l'exterior, faciliti la tramitació d'aquest tipus de vot per al referèndum. "Els donarem totes les facilitats perquè puguin votar", va prometre Puigdemont a TV-3.\nQUI TINDRÀ DRET AL VOT\nPuigdemont i Junqueras ja van explicar a l'entrevista de TV-3 del 12 de maig que no hi haurà opció perquè els immigrants no nacionalitzats espanyols puguin exercir el dret al vot. S'escuden en el fet que "les regles del joc han de ser les mateixes que en unes eleccions convencionals" perquè, si no, es podria interpretar com "una manipulació". El president va assegurar que això només es podrà "corregir" si Catalunya es dota de les eines d'un Estat. Tampoc votaran els joves de 16 a 18 anys.\nLa llei de desconnexió divideix Junts pel Sí\nTemes: Estructures d'Estat a Catalunya Referèndum a Catalunya Govern Carles Puigdemont Independència de Catalunya


El Consell de Ministres aprova una inversió de tretze milions per a les obres de l'enllaç de Castellbisbal\nS'acorda una inversió de 4,3 milions d'euros per al centre de supercomputació Mare Nostrum IV, a Barcelona\nRedacció 04/12/2015 - 13.07 Actualitzat 04/12/2015 - 18.59\nLa vicepresidenta del govern, Soraya Sáenz de Santamaría\nEl Consell de Ministres ha aprovat la inversió de tretze milions d'euros per a les obres de connexió de l'enllaç entre l'autovia A-2 i l'autopista A-7 a l'altura de Castellbisbal.\nTambé s'ha acordat una inversió de més de 4,3 milions d'euros per a la creació d'un centre de supercomputació a Barcelona. El centre, que portarà el nom de Mare Nostrum IV, permetrà la realització de càlculs complexos. En el projecte participen la Generalitat, el govern de l'Estat i la Universitat Politècnica de Catalunya.\nEn un altre ordre de coses, el Consell de Ministres ha aprovat un reial decret sobre biocarburants que vol contribuir a l'objectiu que, l'any 2020, el 20% de l'energia procedeixi de fonts renovables. Aquesta proposta arriba la mateixa setmana que es fa a París la Cimera del Clima.\nTambé s'ha previst crear un registre estatal de malalties rares o poc freqüents que permetrà promoure la prevenció i atenció d'aquestes malalties. Es calcula que actualment hi ha uns tres milions de persones a Espanya que tenen alguna de les 7.000 patologies que es consideren rares perquè n'hi ha menys de cinc casos per cada mil habitants.\nSoraya Sáenz de Santamaría no ha volgut fer cap valoració de les dades del CIS sobre intenció de vot de cara a la jornada electoral del 20-D que es van conèixer dijous. La vicepresidenta ha dit que Mariano Rajoy ha anunciat que només governarà si la del Partit Popular és la llista més votada i no ha volgut entrar a valorar hipòtesis de pactes postelectorals.


A la recerca de l’audiència femenina - Museu d'Història de Catalunya\nLa relació de la ràdio amb l’audiència femenina es fa palesa aviat, i només tres dies després de la inauguració ja s’hi fan les Charlas femeninas. Les dones poden ser usuàries principals de l’invent i aquesta predisposició les converteix en les destinatàries dels missatges publicitaris, ideològics i polítics, i també de les prescripcions de gènere més convenients en cada moment històric. Les radiofonistes han presentat programes femenins, amb els temes tradicionals de moda, bellesa, salut, criança; han posat veu als consultoris sentimentals, i també han conduït informatius i espais feministes. Els micròfons han servit per divulgar consignes i comportaments, adreçats tant a la dona moderna de l’època republicana i de la transició com a «la dona com cal» dels anys de la dictadura.\nProgramació per a dones\nL’interès per connectar amb les dones s’expressa de diverses maneres: sol·licitant col·laboracions literàries de les oients, programant espais femenins i, en l’època republicana, divulgant les figures culturals del país. A Ràdio Associació de Catalunya (RAC) hi són convidades a donar conferències dones del món cultural i del periodisme, i a Ràdio Barcelona, el gener del 1936, s’estrena un programa setmanal a càrrec del Lyceum Club. A partir del 1939, la programació es nodrirà de religió, propaganda i entreteniment, en llengua castellana.\nLa ràdio del franquisme\nTotes les antenes queden sota la supervisió de la Falange, i tot el material s’ha de portar a revisar al censor, que ha de donar el vistiplau als guions. De la dècada del 1950 en diuen l’època daurada de la ràdio, perquè alguns formats, com els concursos, els consultoris sentimentals, els serials i les retransmissions esportives, assoleixen popularitat i èxit. Aquella ràdio, almenys per a les dones, amb la difusió de consignes destinades a construir una feminitat submisa, va ser la còmplice perfecta del patriarcat.\nConsultoris i serials: la comunitat imaginada\nEl primer «consultorio», a càrrec de Mercedes Fortuny (personatge inventat), es radia el 1930, i s’inicia així un programa que es consolidarà en la major part de les emissores. La ràdio de les dècades del 1950, 1960 i 1970 aplega les mestresses de casa en una comunitat imaginada que permet projectar-se més enllà de la pròpia llar. La sentimentalitat es conrea a fons a partir dels consultoris i dels serials, i es mostren models de feminitat submisa, sacrificada i patidora, en els quals les dones ofereixen la seva llibertat a canvi del bon nom i d’evitar l’escàndol, a fi de mantenir la família unida.\nProgrames femenins i feministes\nDurant les dècades del 1970 i 1980 la programació radiofònica presenta diversos tipus d’espais protagonitzats per radiofonistes. El programa tradicional que s’adreça a la mestressa de casa en horari de tarda comparteix dial amb programes nocturns dirigits a l’audiència masculina, amb veus femenines que recreen el clixé de la sensualitat, mentre presenten música. Alhora, la ràdio feminista de les dècades del 1970 i 1980 posa en antena la lluita a favor d’unes lleis més igualitàries que reclama al carrer el moviment de les dones.


Cultura cara a cara – Qüestions puntuals\nA propòsit d’una situació que vaig contemplar fa uns dies, em van venir al cap unes declaracions de Luis Landero que deien: “la infancia es felicidad, la adolescencia amor y el resto literatura”. Una cronologia fantàstica si tenim en compte que dins de la literatura cap tot, i una interpretació lliure a la qual m’agafe amb determinació per a continuar considerant que haver deixat l’adolescència enrere fa temps, no té per què significar renunciar a certes coses, més enllà de les que contribuïsquen a enutjar la meua ciàtica sense necessitat. I en eixes estic, simplement fent camí i gaudint de tot allò que em crida l’atenció, sense plantejar-me més preguntes, o plantejant-me-les totes alhora, segons el moment. Supose que això també forma part d’eixa transició, passar d’aferrar-te a allò que puga cridar l’atenció de la resta – ja siga una cresta, uns vaquers plens de forats o anar bramant pel carrer -, al que et crida l’atenció a tu i et recorda que encara no has perdut eixa fantàstica capacitat de sentir.\nFoto: Alberto Verdú\nUn taronger, un grapat de terra i un “tant com estime la terra, ai mare, i no vull ser llaurador”, acompanyat pels acords d’una guitarra, em produïa l’altre dia un poder hipnòtic que no requeria mirades fixes a cap pèndul. L’endemà, un llibre, d’entre tots els que hi havia en aquella llibreria a la qual vaig entrar amb intenció de comprar un regal, em van redirigir directament cap a aquest, sense saber per què, demanant-me a crits que me l’autoregalara mentre interiorment es feia notar la certesa absoluta que no me’n penediria de la compra.


El Mercat de Santa Llúcia donarà el tret de sortida a la campanya de Nadal a Mollerussa\nLa campanya “per Nadal rasca” de Mollerussa Comercial repartirà 5.000 molleuros en premis\nEl Mercat de Santa Llúcia donarà el tret de sortida, un any més, a la campanya de Nadal a Mollerussa. Aquest mercat, que enguany arriba a la seva 21a edició es celebrarà el proper dissabte dia 9 de desembre a la plaça de l’Ajuntament i comptarà amb 15 parades de manualitats i decoració nadalenca per la llar.\nL’horari del mercat serà de les 10 del matí i s’allargarà fins a les 7 de la tarda.\nPer altra banda, des del dia 15 i fins el 5 de gener, Mollerussa Comercial durà a terme la seva campanya de Nadal que sota el nom “per Nadal Rasca”, repartirà 5.000 molleuros en premis. Serà a través de 20.000 butlletes que es distribuiran als comerços associats i que els clients hauran de rascar per trobar els premis que amaguen. El premi més gran és el de 1.000 molleuros.\nTambé es repartiran 70 premis de 25 molleuros, un viatge per a dos persones a Lapònia, 700 entrades a l’Aventura de Nadal i un sorteig de 5 premis de 100 molleuros cada un per a tots aquells compradors que no hagin obtingut cap dels anteriors premis directes.


Pèrgola De Lona Tensada Per Exterior — Mallol\nFes més vida a l’exterior amb les pèrgoles de lona tensada. Estructures amb sostre de tela retràctil.\nPèrgola de lona tensada recta\nPèrgola de lona tensada inclinada\nPèrgola de lona tensada punt rodó\nLa pèrgola de lona tensada recta s’integra perfectament tant en entorns residencials com professionals (HORECA). El seu sostre es pot recollir en dies de sol i tancar en moments de pluja amb comandament a distància.\nEl disseny de la pèrgola de lona tensada és avantguardista i minimalista. En trobaràs de diferents tipus: autoportant, adossada a la façana amb pilars frontals o bé integrada en un espai existent. En aquest darrer cas, és necessari incloure-hi com a mínim una columna per garantir un funcionament òptim.\nPodràs personalitzar-la al teu gust, instal·lant-hi il·luminació LED, verticals per a exterior –per si vols resguardar els laterals– i tancaments de vidre. L’estructura d’aquesta pèrgola està dissenyada per ser modulable. Així que una opció és acoblar diferents mòduls per aconseguir cobrir tot l’espai que es vulgui. Les mides màximes de cada mòdul són 550 x 700 cm.\nLa pèrgola tensada inclinada està pensada tant per ambients domèstics com per espais públics. Permeten cobrir terrasses de grans dimensions, unificant pilars, perquè es pugui aprofitar al màxim l’espai disponible.\nÉs un tipus de pèrgola que es fabrica en alumini i acer inoxidable, que fa que tingui una gran durabilitat. La trobaràs en diferents models: autoportant, adossada a la façana amb pilars frontals o integrada en espai existent o bé amb la opció volada però amb tirants fixats a façana. Les nostres pèrgoles de lona per terrassa les podràs personalitzar al teu gust integrant-hi il·luminació LED, verticals per exterior –per resguardar els laterals– i tancaments de vidre.\nL’estructura de lona tensada d’aquesta pèrgola està dissenyada per ser modulable. Així que una opció és acoblar diferents mòduls per aconseguir cobrir l’espai desitjat. Les dimensions màximes de cada mòdul són 500 x 650 cm.\nEl principal avantatge d’aquest model de pèrgola és que permet cobrir grans espais amb un pendent molt menor que la pèrgola inclinada. El fet de desaiguar a banda i banda redueix l’alçada necessària quasi a la meitat. Està disponible en coberta de punt rodó a banda i banda quan la pèrgola és autoportant, o bé de mig punt quan està fixada a façana. Totalment fabricada en alumini i cargoleria en acer inoxidable.\nLa oferim en diferents models: autoportant, adossada a la façana amb pilars frontals o bé totalment volada amb tirants fixats que la subjecten a façana. El tipus d’il·luminació és mitjançant Spot Leds ubicats al llarg dels perfils que condueixen la lona.\nPots acabar de complementar la pèrgola amb tancaments perimetrals de vidre o bé amb verticals d’exterior. L’estructura de lona tensada d’aquesta pèrgola està dissenyada per ser modulable. Així que una opció és acoblar diferents mòduls per aconseguir cobrir l’espai desitjat. Les dimensions màximes de cada mòdul són 350 x 800 cm.\nLa pèrgola de lona tensada que s’adapta al teu estil. Personalitza-la.\nColors orientatius. Consultar la gama completa amb l'equip comercial.\nOpció d’integrar-hi il·luminació LED tant als perfils de la lona com al marc perimetral\nEls laterals es poden tancar amb vidres o amb tendals verticals\nAccionament motoritzat, amb l'opció de controlar-ho des del mòbil, gràcies a la tecnologia Somfy\nEm van assessorar i donar tota mena de facilitats. El resultat ha estat molt satisfactori tant en la qualitat del producte com en la professionalitat i bona feina de la instal·lació.\nQuan vam decidir col·locar una pèrgola al nostre jardí, vam consultar a diferents proveïdors, i vam triar Mallol tant per preu com per professionalitat. Van ser molt atents. Tornaríem a fer-ho amb ells sense cap dubte.\nTreballen amb els millors productes i la millor qualitat del mercat. Són innovadors, amables i molt professionals. Proveïdors de confiança que acaben sent família.\nDirectora Hotel Costa Brava Grup Aromar


#OpiniónVP Deconstruint la Marina (gastronòmica), per Clara Giner - Valencia Plaza\nDeconstruint la Marina (gastronòmica)\nVALÈNCIA. Dénia juntament amb la comarca de la Marina Alta són ciutat creativa de la gastronomia per la Unesco i com a tal cerquen incentivar tot aquest món cultural, agrícola i alimentari per tal de conscienciar i aprendre a treure-li profit de bon grat als nostres productes connectant-los amb l’estima per la terreta. És a dir, dotant-los d’identitat i territori, d’història, paisatge i proximitat i aprofitant aquesta base per esdevindre creatius darrere els fogons. O per romandre clàssics, tot s’hi val.\nConéixer els orígens del nostre mediterrani a la cuina per poder jugar, per poder crear, reiventar, adaptar o fins i tot optar per noves presentacions culinàries respectant això sí el producte bàsic, la matèria prima, nostra, la d’ací. I fins i tot recuperar-la.\nNo només parlem de menjar, sinó de feines i tasques de sempre relacionades amb la gastronomia. Quants oficis lligats a la terra han anat desapareixent? Quants pastors o ramaders queden a la Marina? Encara veig algunes ovelles quan me’n vaig a caminar per alguna de les partides del meu poble, entre mar i muntanya. Però hui en dia no hi ha manera de trobar llet crua per vendre. Sí ja sé, que en aquest aspecte i per raons de seguretat alimentària hi ha opinions per a tots. Però també és veritat que quan era xicoteta bebiem llet d’ovella acabadeta de munyir i no passava res. La bulliem a casa i prou. I els conills quants corrals hi ha? Els hostalers els poden comprar ací o han de fer les seues comandes fora? És una qüestió de traves burocràtiques o és que realment no es guanya diners? És factible tornar a fer feines d’abans que poguen aportar aquest plus a una gastronomia i un turiste sostenible i de qualitat, o tot són floritures i paraules boniques que no van enlloc?\nEl mateix passa amb els agricultors minifundistes. Una terra com la nostra mereix més llauradors que puguen treure profit del seu esforç. Que puguen empendre nous camins més ecològics i que troben qui els hi compre aquest producte fresc i de proximitat. Són moltes, massa, les terres no conreades, abandonades, oblidades. I poques, encara, les recuperades.\nQuè falta doncs per engegar aquest sector? Perquè els que treballen al sector primari són cada cop més menys? Si voléu també podem parlar de la mar. I de treballs que passen de generació en generació fins que la nova sàvia diu prou amb el vist-i-plau de casa. Potser llavors hem de fer una reflexió. Si volem situar una zona com espai gastronòmic de nivell són molts els factors que cal mesurar. I a la Marina gastronomia no només és sector serveis. No només és turisme i cultura. És tot un món d’interrelacions entre productors, distribuïdors, hostelers, cuiners i receptors finals. També un nexe d’unió entre llaurador i comprador (venda directa al mercat).\nI encara hi ha més… com la necessitat de donar suport i vàlua a oficis antics con el de salar, fer moixama, dessecar el bacallà….O a decisions importants com la de tornar a reintroduir el cultiu de blat (com a Jesús Pobre), o a ser valents i optar per la professionalitat a l’hora de fer vi de qualitat, o de treballar el moscatell. O de lluitar per l’ametla malgrat la ‘Xilella fastidiosa’ que ha arrassat amb força els nostres camps. O de respectar tradicions com en aquells forns de poble que fan els dolços de Nadal, o les carnisseries que encara fan ells mateixos l’embotitat com abans. Cal fer marca de qualitat i distintiu que ens permeta reconéixer d’on ve.\nI també de tots els estris que emprem en el menjar. És a dir, la vaixella i el seu disseny. Els plats que emprem i que complementen la nostra gastronomia. També la terrisseria té història al darrere a la Marina. Des de llocs amb tradició amb el fang com Orbeta a ceramistes i artesanes actuals com la benissera Encarna Soler.\nDeconstruir és invertir el procés de construcció. Tornar a les essències per engegar el vol.


Portada > Vila-real > Notícies > El Consell...\nVila-real: El Consell Rector de Festes acorda la suspensió dels festejos de Sant Pasqual davant la situació de la pandèmia\nEl Consell Rector de Festes s'ha reunit hui de manera telemàtica per a prendre una decisió en relació a la setmana festiva en honor al patró, Sant Pasqual, prevista del 14 al 23 de maig. Finalment, amb el consens de tots els membres d'aquest òrgan, en el qual estan representats els grups municipals de l'Ajuntament de Vila-real i la Junta de Festes, s'ha acordat suspendre les festes patronals atesa la situació actual de la pandèmia, que ha obligat les autoritats sanitàries a adoptar importants restriccions per a frenar l'expansió de la covid-19, i a l’espera de l'evolució de la mateixa en els pròxims mesos. En la sessió, presidida pel regidor de Festes, Diego A. Vila, acompanyat pel president de la Junta de Festes, Toni Carmona, tots els participants han coincidit que en aquest moment la “prudència i la responsabilitat per a preservar la salut de la ciutadania han de ser la prioritat”, segons el regidor de Festes.\n“Sabem l'important que és per a la ciutat de Vila-real celebrar cada any la setmana festiva en honor del nostre patró, però a només tres mesos de les festes i amb les dades que tenim sobre la crisi sanitària, tots els representants del Consell Rector de Festes considerem que la millor decisió és la suspensió”, detalla Vila. “D'una banda perquè l'organització de les festes suposa un treball de mesos i, encara que tots esperem que la situació vaja millorant gràcies a la vacuna, les mesures de prevenció i la col·laboració de la ciutadania, difícilment el mes de maig estarem en una situació compatible amb la celebració d'unes festes patronals; però sobretot perquè no podem fer passos arrere ni córrer el risc que l'esforç que estem fent entre tots i totes per a acabar amb el virus puga veure's truncat”, remarca el regidor de Festes.\nL'edil ha agraït la unanimitat de tots els representants dels grups municipals així com la comprensió per part de la Junta de Festes, a l'hora d'adoptar aquesta mesura. Vila també ha recordat que “la decisió naix del Consell Rector de Festes perquè és un òrgan del qual formen part tots els grups municipals, a més de la Junta de Festes, i per tant té una major representativitat”. L'acord de suspensió de les festes patronals de Sant Pasqual adoptat pel Consell Rector s'elevarà ara al ple ordinari que tindrà lloc el 23 de febrer per a la seua ratificació.\nD'altra banda, també per unanimitat, el Consell Rector de Festes també ha ratificat mantindre festiu local el 17 de maig, dia de Sant Pasqual, que enguany cau en dilluns, encara que no se celebre la setmana de festes patronals.


El Club Vòlei Figueres engega màquines en un entorn segur - Empordà\nEl Club Vòlei Figueres engega màquines en un entorn segur\nEl juvenil mixte busca nois d'entre 13 i 16 anys\nRedacció 07.09.2020 | 19:09\nEl club torna als entrenaments Empordà\nEl club torna als entrenaments\nEl Club Vòlei Figueres torna a engegar les màquines amb el primer objectiu de garantir la seguretat dels jugadors i jugadores del club. El president, Jordi Jaume, considera que «la idea és intentar fer tot el millor possible amb els protocols de seguretat que tenim» per garantir un entorn segur.\nLa prova és que gairebé tots els equips compten amb efectius excepte el juvenil mixt, on el club continua buscant nois entre 13 i 16 anys per completar la plantilla.\n«Per sort tenim gent en totes les altres categories», assegura Jaume, que espera mantenir els deu equips de base i el sènior-veterà. Uns equips que sumen més d'un centenar d'esportistes que han començat a entrenar de nou sis mesos després.\nEl Sant Pere Pescador trepitja els talons al líder.\nClub Vòlei Figueres


Esports - Vicenç Beltran: "Volem jugar al Pav 3 i esperem que l'arranjament de les cistelles sigui ràpid"\nVicenç Beltran: "Volem jugar al Pav 3 i esperem que l'arranjament de les cistelles sigui ràpid"\nEl president de la UESC ha analitzat l'actualitat del club al programa "Esport en Marxa"\nLa UESC s'enfrontarà amb l'Es Castell balear a la primera jornada de la Lliga EBA ( 2/nov/20)\nEl president de la UESC, Vicenç Beltrán, al programa "Esport en Marxa" / Font: Cugat Mèdia\nel 2/nov/20 Joan Garcia Bàsquet PDF\nEl president de la UESC, Vicenç Beltran, lamenta que el primer equip masculí, que debuta a Lliga EBA aquest diumenge, ho farà al pavelló de l'escola Europa i no al Pav 3 com s'havia pactat amb l'Ajuntament. L'arranjament de les cistelles del Pav 3 encara no està enllestit i aquest fet obliga a jugar en un altre equipament. Beltran també ha parlat dels tests PCR que hauran de passar els jugadors del primer equip abans de la disputa de cada jornada i ressalta la despesa econòmica que haurà d'assumir el club.\nDesprés de més de tres setmanes de retard i amb molta incertesa, el primer equip de la UESC afronta un debut històric a la Lliga EBA aquest diumenge a tres quarts d'una davant l'Es Castell balear. El debut serà al pavelló de l'escola Europa i aquest fet incomoda el club perquè volen fer-ho al Pav 3. Vicenç Beltran diu "sentir-se com a visitant en aquest equipament" i espera que ben aviat puguin jugar al pavelló de la Rambla del Celler.\nUn altre dels temes d'actualitat del club és la reestructuració a la Lliga EBA que s'ha dividit en subgrups per la situació sanitària. Els PCR de les tres primeres jornades l'assumeix la federació espanyola, però la resta són a càrrec del club. Aquest fet ha suposat, segons Beltran, "un dany important en el pressupost".\nEl club segueix l'aposta per la UESC-ASDI, equip amb esportistes discapacitats i la UESC-Team amb nois i noies amb espectre autista. Beltrán diu que aquesta aposta "ens fa sentir orgullosos del club que representem".


Arcadi Oliveres pregoner de la Festa Major Sarrià 2012 – FESTA MAJOR DE SARRIÀ 2020\nInici › Activitats 2012 › Cultura Popular 2012 › Arcadi Oliveres pregoner de la Festa Major Sarrià 2012\nEnguany, l’ARCADI OLIVERES farà el pregó per inaugurar la nostra Festa Major. goedkoop nike air max 2016 Hi haurà traducció al llenguatge dels signes. air max 2017 goedkoop Horari: divendres 5 d’octubre 19:45h. Cliff Pennington Baseball Jersey Lloc: Plaça Consell de la Vila i Balcó Seu del Districte. Buty Adidas Damskie Organitza: Districte de Sarrià – Sant Gervasi i\ncialis lower blood pressure .. Baskets ASICS Femme cialisonline-online4rx.com .. New Balance 998 damskie can you take viagra on a plane .. Clayton Kershaw Jersey osce exam pharmacy canada .. baskets Asics Pre Galaxy hgh online pharmacy\n‹ Engalana el teu balcó o aparador!!\nPrograma i Cartells de Festa Major de Sarrià 2012 ›


Els canvis organitzatius a les empreses, i l'adaptació postcovid - Sessió de networking\nDes de l'estat d'alarma totes les empreses van haver d' adaptar les infraestructures i les metodologies de treball a un model virtual i remot com l'única manera de treballar en el confinament.\nLes normes de distanciament i la resta dels canvis a la vida quotidiana provocats pel COVID19 van fer que molts treballs no es desenvolupessin amb normalitat. Per això, molts es van adaptar i fins i tot van aprofitar alguns dels nous costums marcats pel coronavirus, com el teletreball.\nEl proper dimecres dia 3 de novembre , celebrarem una sessió de networking sobre els canvis organitzatius a les empreses, i l'adaptació post covid . La finalitat d'aquest networking serà posar en comú els reptes a què us esteu enfrontant i quines solucions creieu més oportunes.\nLaura Marin - lmarin@amec.es\nFormulari networking canvis