Hospitals Privats en San kamphaeng - Directori - Llistat - Guia - hospital - Privats - Altres ciutats a chiang mai - Chiang mai - Tailàndia - Hospitalsworldguide\nPàgina d'inici › Per categoria › Privats › Tailàndia › Chiang mai › Altres ciutats a chiang mai › San kamphaeng\nHospitals privats en san kamphaeng Altres ciutats a chiang mai > Chiang mai > Tailàndia\nAjudeu-nos a millorar el nostre lloc web introduint les dades de Hospitals Privats en San kamphaeng que heu detectat que no ho són, o potser sou el propietari d'un hospital i voleu que aparegui a la nostra base de dades per atraure més clients..\nEstàs a San kamphaeng? Vols trobar l'hospital més proper a casa teva? Aquí trobareu una llista que us mostrarà tot Hospitals Privats en San kamphaeng. Si teniu un problema de salut que requereix atenció mèdica, aquesta guia us pot ajudar a començar a solucionar aquest problema.\nLes pràctiques curriculars i extracurriculars són de vital importància en la vida professional de qualsevol estudiant en medicina, infermeria, psicologia o qualsevol altra carrera assistencial. Consulteu aquesta guia per Hospitals Privats en San kamphaeng tota la informació sobre cada un dels hospitals San kamphaeng.\nSi sou el director d'un hospital i voleu que tingui visibilitat a la xarxa i us valoreu el treball que fem, consulteu les dades del vostre centre en aquest directori de Hospitals Privats en San kamphaeng. Si trobeu algun error, poseu-vos en contacte amb nosaltres.\nLlistat de Hospitals Privats pròxims a San kamphaeng


Open Mobile Alliance - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nOpen Mobile Alliance (OMA) és una organització que desenvolupa estàndards oberts per a la indústria de telefonia mòbil.\nMés concisament, OMA és dissenyada per a ésser el centre d'investigació i desenvolupament d'especificacions de serveis mòbils, impulsant la creació de serveis interoperables a través de regions, operadors i terminals mòbils orientada per les necessitats de l'usuari. Amb l'objectiu de fer créixer el mercat mòbil, les empreses que recolzen l'OMA treballaran per estimular la utilització i el desenvolupament ràpid i ampli de gran varietat d'informació mòbil millorada, de comunicació i de serveis d'entreteniment nous. OMA inclou tots els elements essencials de la cadena de valor de la tecnologia sense fils, i contribueix a la disponibilitat oportuna de plataformes de servei mòbil.\nOMA és el focus del desenvolupament d'aquestes especificacions, les quals recolzen la creació de serveis mòbils interoperables d'extrem a extrem. OMA controla arquitectures de serveis i interfícies obertes que són independents de les xarxes i plataformes utilitzades.\nAl vincular les activitats d'un gran nombre d'organitzacions, l'Open Mobile Alliance pot plantar cara a les zones que anteriorment quedaven fora de l'abast de les organitzacions existents, així com relacionar aquells treballs que podien haver sigut prèviament duplicats per múltiples organitzacions.\n2 Principis i objectius\n3 Grups de treball i comitès\n3.1 Release Planning & Management\n3.7 Content Distribution\n3.8 Data Synchronization\n3.9 Device Management\n3.10 Digital Rights Management\n3.11 Games Services\n3.13 Mobile Client Environment\n3.15 Mobile Commerce & Charging\n3.16 Presence & Availability Working Group\n3.17 Push To Talk Over Cellular\nOMA va ser formada al Juny de 2002 per aproximadament unes 200 empreses, entre elles els líders mundials d'operadors mòbils, proveïdors de dispositius i de xarxes, empreses de la tecnologia de la informació i proveïdors de serveis i continguts, com a resposta a la proliferació dels fòrums de la indústria encarregats d'alguns protocols. En concret:\nWAP Forum (centrat en l'exploració i en protocols d'aprovisionament de dispositius)\nWireless Village (centrada en missatgeria instantània i presencia)\nSyncML Consortium (centrat en la sincronització de dades)\nMultimedia Messaging Interoperability Process\nCadascun d'aquests fòrums tenia les seves ordenances municipals, els seus procediments de presa de decisió, les seves dates de llançament, i a vegades hi havia una certa sobrecàrrega en les especificacions, provocant la duplicitat del treball. L'OMA va ser creada per a recollir aquestes iniciatives sota un sol paraigua.\nEl fet que tota la cadena de valor estigui representada en OMA marca un canvi en la forma en què es realitzen les especificacions per als serveis mòbils. En lloc de mantenir la visió tradicional del desenvolupament d'activitats entorn de "nuclis", amb diferents estàndards i especificacions representant diferents tecnologies mòbils, treballant de forma independent, OMA tracta de consolidar en una sola organització totes les activitats d'especificació en l'espai dels serveis.\nEntre els seus membres s'inclouen fabricants de dispositius mòbils (Ericsson, Siemens, Nokia, Openwave, Sony Ericsson, Philips, Motorola, Samsung,...), operadors de telefonia mòbil (Telefonica, Vodafone, Orange, T-Mobile,...) i també companyies de programari (Microsoft, Sun Microsystems, IBM, Oracle Corporation, Symbian, Celtick,...).\nPrincipis i objectius[modifica]\nEls productes i serveis estan basats en protocols, interfícies i estàndards oberts i no estan restringits a les tecnologies propietàries.\nLes especificacions són independents al tipus de xarxa utilitzada per la connexió i transport de dades (per exemple GSM, GPRS, EDGE, CDMA, UMTS). L'especificació de l'OMA per a una funcionalitat concreta és la mateixa per a xarxes GSM, UMTS o CDMA2000.\nL'arquitectura és independent del sistema operatiu.\nProporcionar serveis interoperables que permetin treballar a través de països, operadores, xarxes i dispositius mòbils.\nÉs una organització oberta, amb caràcter de fòrum, perquè les principals companyies de la indústria es posin d'acord i segueixin unes especificacions comunes per als seus productes i serveis. El compliment dels estàndards és completament voluntari.\nLlicència de propietat intel·lectual "FRAND". Els membres que posseeixin drets de propietat intel·lectual (com per exemple les patents) en tecnologies essencials per a la realització d'una especificació han d'estar d'acord a proporcionar llicencies per a la seva tecnologia d'una forma "justa, raonable i no discriminatòria" (FRAND -- "fair, reasonable and non discriminatory", de l'anglès) als altres membres de l'OMA.\nProporcionar valor i beneficis als membres de l'OMA en totes les parts de la cadena de valor, incloent-hi els proveïdors de serveis i continguts, proveïdors de tecnologia de la informació, operadors mòbils i proveïdors de tecnologia sense fils, de forma que ells escolliran participar activament en l'organització.\nGrups de treball i comitès[modifica]\nSón els responsables de la redacció de les especificacions tècniques, la seva aprovació, manteniment, així com de la resolució de les qüestions tècniques dins l'OMA. També s'encarrega de la distribució de les especificacions tècniques per als àmbits d'aplicació i serveis, amb interoperabilitat garantida, de forma que també permeti el desenvolupament de noves aplicacions i serveis mòbils.\nActualment hi ha 12 grups tècnics de treball, 4 grups horitzontals de treball i el comitè de planificació:\nRelease Planning & Management[modifica]\nÉs un comitè de l'OMA, i és responsable de:\nPlanificar i gestionar els avenços de l'OMA.\nDefinir aquests avenços, basats en les especificacions de l'OMA i els programes test d'interoperabilitat.\nDefinir el procés de planificació i les convencions de nomenclatura i terminologia dels avenços.\nGestionar el progrés del projecte cap a la realització d'aquest.\nEl grup de requeriments de l'OMA és responsable de:\nIdentificar i especificar els casos d'ús dels serveis i identificar els requeriments d'interoperabilitat i utilització.\nCoordinar el treball dels requeriments en tots els grups de treball de l'OMA.\nVerificar la consistència del treball dels requeriments en tots els grups de treball de l'OMA.\nL'àmbit d'aplicació d'aquest grup és en l'especificació dels requisits tècnics i empresarials per a:\nAplicacions i serveis per a serveis mòbils, independents del mètode d'accés i la xarxa utilitzada.\nInterfícies entre aplicacions externes i serveis i sistemes mòbils.\nEl grup de treball sobre l'arquitectura és responsable de la definició de l'arquitectura de tot el sistema de l'OMA. A més a més, aquest grup proporciona assessorament i ajuda amb l'arquitectura de les especificacions en els grups de treball. Aquest també assegura, a través de revisions, l'adherència de les especificacions a l'arquitectura de l'OMA.\nEl grup de treball sobre seguretat especifica:\nProtocols de comunicació segura entre clients mòbils i servidors tant en la capa de transport com en la capa d'aplicacions.\nSeguretat i serveis segurs o de confiança (per exemple, l'autenticació, confidencialitat i integritat) oferts per i a clients mòbils i servidors.\nInteraccions amb altres entitats, que garanteixin un nivell de seguretat adequat, per a permetre els anteriors elements.\nEls principals objectius del grup de seguretat són:\nEspecificar el funcionament dels mecanismes de seguretat adequats, característiques i serveis per a clients mòbils, servidors i entitats relacionades\nGarantir la seguretat en els altres grups de treball.\nPortar a terme revisions i donar suport als altres grups de treball en identificar i resoldre possibles problemes de seguretat.\nEl grup de treball d'interoperabilitat actua com un centre d'excel·lència per a identificar, especificar i mantenir els processos requerits, polítiques i programes de prova per a garantir la interoperabilitat per als serveis d'extrem-a-extrem. Consolidarà contínuament tots els grups d'interoperabilitat del present i futur de les organitzacions afiliades, o que s'estiguin afiliant a l'OMA, per a garantir una comprensió comú de les activitats en curs sobre la interoperabilitat, estudi i anàlisi de les pràctiques en aquesta àrea. Aquest grup també és responsable de proporcionar interoperabilitat en tots els àmbits de l'OMA.\nEl grup de treball de radiodifusió examinarà les necessitat dels serveis de radiodifusió mòbils i dels mitjans necessaris per a la seva distribució. El terme "serveis de radiodifusió mòbils" es refereix a una àmplia gamma de serveis de radiodifusió, els quals influeixen conjuntament la difusió unidireccional un-a-molts i la difusió bidireccional paradigmàtiques en un entorn mòbil. Per tant, els serveis de radiodifusió mòbil inclouen serveis que van des de la difusió clàssica a la multi-difusió mòbil.\nAmb el terme "push", tecnologia "push" o tecnologia de tramesa automàtica ens referim a l'entrega d'informació sense que sigui necessari sol·licitar-la. En el model web familiar, al qual estem acostumats, un client sol·licita ("pull") el contingut d'un servidor web. Amb el sistema "push", el servidor pot entregar el contingut al client sense que aquest l'hagi de sol·licitar.\nEn el model client/servidor "normal", un client sol·licita un servei o informació a un servidor, el qual respon transmetent la informació al client. Això és conegut com a tecnologia "pull"; el client obté la tecnologia del servidor. Cercar a Internet (WWW) és un exemple típic de tecnologia "pull", on l'usuari entra un Uniform Resource Locator (la sol·licitud) que és enviat a un servidor, i aquest respon enviant una pàgina web (la resposta) a l'usuari.\nEn contrast amb això, també hi ha tecnologia "push", la qual també es basa en el model client/servidor, però on no hi ha una sol·licitud explicita del client abans que el servidor transmeti el contingut. El sistema "push" WAP introdueix un mitjà per a transmetre informació a un dispositiu sense una sol·licitud de l'usuari.\nEl grup de treball sobre la distribució de continguts és un comitè tècnic que opera en el marc del grup d'aplicacions mòbils. El seu propòsit és escriure i mantenir les especificacions sobre el sistema "push" de l'OMA, i donar suport igual que un grup tècnic expert en problemes relacionats amb aquest sistema. Fins avui, hi ha creades una o més versions de les nou especificacions (Cache Operations, Service Indication, Push Access Protocol, Service Loading, Push Architectural Overview, Push Proxy Gateway Service, Push Over-the-Air Protocol, Push Message i E-Mail Notification).\nEl grup de treball de sincronització de dades continua el treball originat en l'antiga SyncML Initiative. L'objectiu d'aquest grup és continuar el desenvolupament de les especificacions per a la sincronització de dades, i desenvolupar altres especificacions similars, incloent-hi però no limitat a la tecnologia SyncML. Aquestes especificacions inclouran les especificacions conformes i un conjunt de les millors pràctiques que descriuen com utilitzar les especificacions sobre la tecnologia de sincronització de dades dins de l'arquitectura de l'OMA.\nEl grup de treball sobre la gestió de dispositius va ser format consolidant les activitats sobre gestió de dispositius que tenien lloc anteriorment en l'antic WAP Forum I l'antiga SyncML Initiative. L'objectiu d'aquest grup és especificar protocols i mecanismes que aconsegueixin gestionar els dispositius mòbils incloent la configuració necessària per a accedir als serveis i a la gestió del software en els dispositius mòbils.\nDigital Rights Management[modifica]\nL'objectiu del grup de treball sobre la gestió de drets digital és especificar protocols de nivells d'aplicació i comportaments que proporcionen la gestió de les transaccions i del cicle de vida dels continguts i les aplicacions en els dispositius mòbils.\nEntrega de contingut confirmada.\nSuport de descàrrega per a l'entrega de contingut i el seu ús.\nProtecció de continguts personals i comercials.\nLimitar l'ús del contingut basant-se en permisos associats.\nDistribució de contingut (incloent-hi la super-distribució).\nDonar suport per emmagatzemar i compartir contingut i aplicacions.\nLa gestió de drets digital utilitza o crea les següents tecnologies per a aconseguir els objectius anteriors:\nProtocols de nivells d'aplicació per a client/servidor i comunicació "peer-to-peer" i transferència d'arxius.\nAgents d'usuari responsables de l'aplicació de comportaments en els dispositius mòbils.\nFormats d'empaquetament i tipus de medis.\nLlenguatge l'expressió dels drets per tal d'expressar permisos i limitacions.\nL'àmbit d'aplicació de la gestió de drets digital inclou una varietat d'activitats, incloent:\nRecollir i refinar els requeriments i els casos d'ús per a nous elements de treball. Això inclou un inicial enllaç de declaracions a diverses entitats externes.\nSelecció de protocols de seguretat.\nDesenvolupament d'especificacions tècniques, incloent-hi el manteniment de les especificacions existents.\nRevisar i aprovar els plans de prova d'interoperabilitat i els seus procediments.\nEl grup de treball sobre els serveis de jocs continua el treball originat en l'antic Mobile Games Interoperability Forum.\nL'objectiu d'aquest grup és definir les especificacions d'interoperabilitat, interfícies de programació d'aplicacions (APIs) i protocols per a jugar a través de la xarxa. Les especificacions dels serveis de jocs permetran als desenvolupadors de jocs desenvolupar i desplegar jocs que poden interoperar més eficientment amb plataformes I xarxes basades en les especificacions de l'OMA. La intenció és reduir de manera significativa el cost per als desenvolupadors de jocs, propietaris de plataformes de joc i proveïdors de serveis.\nEl grup de treball de localització continua amb la feina originada a l'antic Location Interoperability Forum i al Location Drafting Committee del WAP Forum.\nAquest grup ha estat creat per a desenvolupar especificacions per a garantir la interoperabilitat dels serveis mòbils de localització. El grup adoptarà les especificacions rellevants desenvolupades per el Location Interoperability Forum i per el WAP Forum i convergiran altres iniciatives rellevants de la indústria segons sigui necessari.\nMobile Client Environment[modifica]\nAquest grup de treball és responsable de l'especificació de les tecnologies d'aplicació utilitzades en l'arquitectura mòbil oberta.\nÉs responsable dels tipus de contingut base, incloent-hi la semàntica, així com els agents d'usuari, el comportament i les interfícies de programació que siguin necessàries per a utilitzar aquests tipus de contingut, i fer-los interaccionar amb el navegador de l'agent d'usuari, amb la intenció de permetre la creació i l'ús dels serveis de dades en dispositius mòbils de mà, incloent-hi telèfons mòbils, busca-persones i PDAs.\nEl grup de treball sobre missatgeria és responsable de les especificacions de missatgeria i tecnologies relacionades amb aquesta. L'objectiu d'aquest grup és especificar un conjunt de característiques bàsiques de missatgeria que poden ser utilitzades per a permetre paradigmes específics. S'espera que aquest grup proporcioni la claredat dels mètodes amb els quals la missatgeria és utilitzada com a mitjà per a la interacció amb diferents aplicacions mòbils.\nLa interoperabilitat dels serveis de missatgeria és també un objectiu important d'aquest grup.\nMobile Commerce & Charging[modifica]\nAquest grup té dues àrees de treball: la descàrrega i el comerç mòbil.\nEl treball del grup se centra en la creació d'un sistema de descàrrega. Aquest facilitarà el desplegament dels serveis proveint interfícies de descàrrega. El creixent nombre de sistemes de serveis que estan essent desenvolupats a l'OMA requereixen un enfocament coherent per les indústries interessades a proveir estàndards i especificacions per a coordinar les descàrregues de dades i el flux d'informació, aplicacions i serveis subjacents en els sistemes de tarifació.\nEl propòsit del treball de comerç mòbil és aproximar les indústries (companyies, fòrums, etc.) i aconseguir un esforç més coordinat en el comerç mòbil dins de l'OMA. L'OMA té la gran habilitat de vincular múltiples visions de les indústries en un sol organisme de normalització reduint la fragmentació al mínim. Això comporta l'habilitat de proporcionar transaccions segures, enllaçar xarxes sense fils i els seus operadors, complir els requisits bancaris i els de la indústria financera i satisfer les necessitats dels consumidors.\nPresence & Availability Working Group[modifica]\nAquest grup té els objectius d'especificar els sistemes de serveis per a permetre el desplegament dels serveis de disponibilitat i de presència mòbil interoperable. Els serveis de disponibilitat i presència permeten a les aplicacions intercanviar informació dinàmica (per exemple, estat, ubicació i capacitat) sobre els recursos (per exemple, usuaris i dispositius). Els termes "Serveis de presència" i "Serveis de disponibilitat i presència" es poden utilitzar indiferentment per a referir-se a aquests serveis.\nLes especificacions creades per aquest grup són utilitzades per la indústria mòbil incloent-hi operadors, venedors i usuaris. Aquest especifica els sistemes de serveis de l'OMA en l'àmbit de presència i disponibilitat. Aquestes especificacions seran creades de forma que no tindran en compte el tipus de xarxa, és a dir, seran útils en una varietat de xarxes.\nAquest grup de treball està enfocat a desenvolupar especificacions d'aplicacions per a permetre el desplegament dels serveis de "push to talk" interoperables.\nEl treball inicial d'aquest grup estarà centralitzat en les tasques requerides per a desenvolupar especificacions per a un estàndard obert per a permetre l'adopció de serveis "push to talk" a través de xarxes mòbils. El servei "push to talk" és un tipus de comunicació half-duplex que permet als usuaris establir una comunicació immediata amb un o més receptors, similar al tipus d'operació del Walkie Talkie, simplement polsant un botó en el terminal.\nOpen Mobile Alliance - Lloc web oficial (anglès)\n↑ «Mobile Device Management». dm.comodo.com. [Consulta: 15 juliol 2016].\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Open_Mobile_Alliance&oldid=24530393»


Jornada Tastet extraescolars solidari 26 de maig | Comissió Extraescolars\nL’objectiu principal és que els infants i les families de l’escola puguin provar i veure les activitats extraescolars que s’oferiran el curs vinent. Durant tot el matí, les entitats que ofereixen les extraescolars a l’escola ( AE Bon Pastor, Diver’s, Fanfarria ), portaran a terme les activitats per tal que els infants i famílies puguin gaudir-ne i fer-ne un tastet en diferents espais de l’escola.\nOportunitats per ser solidari\nParal·lelament tindreu ocasió de ser solidaris i participar aportant aliments al Banc d’Aliments com. Ens recorden algunes de les coses que més els fan falta:\nLlet no infantil\nMongeta blanca en conserva\nTambé podeu ser solidaris fent una donació de sang aprofitant que tindrem durant tota la jornada els professionals del Banc de Sang on també podreu trobar informació sobre el Banc de Llet Materna.\nDurant el matí també podreu visitar una exposició de creacions d’Art Teràpia.\nEls assistents a la jornada podreu rebre i emportar-vos informació de les activitats ofertades pel curs vinent i l’horari previst, per poder fer la inscripció la setmana de l’11 al 15 de juny. Pels que no pogueu assistir s’enviarà informació la setmana del 22 al 25 de maig. Segueix el nostre blog per estar al dia de les noticies.\nUs animem a participar, serà una jornada festiva amb sorpreses i plena d’activitats per petits i grans. Veniu a passar un matí de dissabte ple de diversió, entreteniment i solidari a l’Escola La Maquinista! Tots fem escola!\nAquesta entrada s'ha creat a activitats extraescolars, informacions, inscripció, tastet i etiquetat com activitats extraescolars, banc aliments, banc de sang, Comissió Extraescolars, curs 2018-2019, Escola La Maquinista, inscripcions, solidaritat. Guarda't l'enllaç directe.\n← Casal Estiu CET10. Descobreix l’Estiu’18\nTastet d’extraescolars solidari →


Prèvia I Girona FC vs. Málaga CF | Girona - Web Oficial\nPrèvia I Girona FC vs. Málaga CF\nPartit corresponent a la tercera jornada del campionat que començarà a les 19h. a Montilivi.\nDesprés d'empatar contra l'Sporting i perdre a Albacete, el Girona afrontarà aquest diumenge la visita del Málaga amb l'objectiu d'aconseguir la primera victòria del curs i començar a sumar de tres. Els blanc-i-blaus arribaran a la cita amb la inèrcia positiva de l'última temporada, on després d'encadenar cinc victòries consecutives en els darrers cinc partits van acabar aconseguint una meritòria tercera posició amb 74 punts, que això sí, posteriorment no van poder culminar amb l'ascens. Enguany han començat forts, amb quatre punts dels sis primers tot i la complicada situació econòmica que han travessat aquest estiu, i la qual de mica en mica van superant. L'excés de massa salarial va provocar el bloqueig de LaLiga a inscriure nous futbolistes, i van haver d'afrontar la primera jornada amb només nou jugadors del primer equip. Les vendes recents de valors importants del club com el davanter Michael Santos o l'extrem Ontiveros, una de les revelacions del curs passat a la categoria de plata, els ha permès agafar aire.\nVíctor Sánchez del Amo va substituir a Juan Ramón López Múñiz al capdavant de l'equip andalús el passat mes d'abril, i amb ell acumulen unes estadístiques demolidores: vuit victòries i un empat en dotze partits oficials. A partir del 4-2-3-1 els seus equips es caracteritzen per ser camaleònics, buscant sempre ser capaços d'adaptar-se a les diferents situacions del joc per intentar treure'n el màxim profit. La solidesa al darrere, però, és un element indispensable en els seus esquemes per després poder construir tota la resta. El tècnic madrileny compta a dia d'avui amb setze fitxes professionals, i encara els queden jugadors per inscriure. Dos d'ells són els fitxatges estivals: José Rodríguez i Okazaki. El davanter japonès, acompanyant de Vardy i Mahrez a la davantera d'aquell Leicester que es va proclamar campió de la Premier League l'any 2016, ha aterrat a La Rosaleda per convertir-se en la màxima referència en atac i liderar l'intent de tornar a lluitar per recuperar la Primera Divisió, però encara no ha pogut debutar. En absència seva i també d'efectius al davant, el mitjapunta Adrián González ha estat l'encarregat de trobar el camí cap al gol. El migcampista madrileny, màxim anotador de l'equip ja la passada campanya amb deu dianes, ha transformat els dos únics gols dels andalusos en aquest inici de lliga, que han valgut una victòria a Santander (0-1) i l'empat contra Las Palmas el darrer cap de setmana (1-1).\nL'última vegada que els malaguenys van trepitjar Montilivi va ser fa dos anys, en un partit que quedarà gravat a la memòria dels gironins per haver estat el primer triomf de l'equip a la màxima categoria, amb gol d'Alcalá (1-0). Ambdós equips s'han enfrontat en un total de sis ocasions al llarg de la història, i els precedents estan perfectament equilibrats, amb dues victòries per banda i dos empats. Un d'ells precisament en l'últim matx oficial entre tots dos conjunts, a La Rosaleda (0-0), en un partit on Ignasi Miquel, ara a les files del Girona, va ser titular amb el Málaga. El cas invers és el de Cifu, carriler de la plantilla de l'ascens i també de la temporada dels 82 punts, que diumenge es retrobarà amb el Girona i Montilivi.\nJornada3 Girona FC - Villarreal CF\nJornada25 Girona FC - Real Oviedo


sectamtb: mayo 2011\nCOMUNA VALLDEMOSSA- S’ESTACA-ESPORLES. S28mg\nDia de transició, podríem dir que comença ja la temporada d’estiu, el cap de setmana que ve ens anem a fer la primera escapadeta d’estiu, anem fins Menorca, així que avui hi havia que fer bonda i no arribar a les tantes i com que el cap de setmana passat agafarem cotxe, aquest partim de Palma. Es proposa fer una volta per Valldemosa -Esporles.\n8,00 absents alguns dels mes fidels com en joan ,V.P, en miky i en torner i en canvi presents alguns que feia estona que no els veiem: els mega boys: jon ander amb una nova 29” i sergi amb una 26”, en daniTAN i en Rol, acabat d’arribar de Conca i els “semper fidelis”: pietro, moyos, bigel, frenando i mapes. Partim, carril bici carretera de Valldemosa, moli d’en terra i camí de la reial fins son espanyol i ses rotgetes, on em passat a un grupet de neo bikers. A s’esglaieta ens trobem amb els raiguerboys: largo, cecilio, raul, micot i una mica endarrere perquè l’havien rebentat n’anton. Pugem de bon rotllo fins s’estret i agafem cap a son brondo que el passem en “modus silenci”, per no destorbar la tranquil·litat del lloc.\nCaminoi vell de Valldemosa fins a la depuradora i enfilem cap a la primera gran pujada, pel camí de sa baduia, amb les seves rampes infernals, ràpidament agafem cota i entrem dins la finca , de nou passem amb discreció pels primers trams de camí fins arribar a les temibles pendents que ens duen fins a sa comuna, d’allà pel tirany d’enllaç arribem al premi, la baixada fins a Valldemosa, on ens aturem a berenar a mol bona hora.\nServei ràpid i bo, encara que ens apalanquem una mica xerrant dels viatges. En Jon ens confirma que la “Titan” es una aventura per pijillos, que quan arriben al final de la jornada es troben al mig del desert tendes montades amb llits amb llançols, dutxes impecables i sopar amb taules amb mantells blancs, ben igual que els llits plens de puces i taules amb mosques que varem tenir per bolivia, o les rentades a llacs glaçats i tendes enfangades dels nostres ironbikers. En bigel no atura d’insistir que hauríem d’anar concretant quin serà el viatge llarg d’aquest estiu, que segurament serà a l’ortles.\nPartim cap a s’ermita que la pugem per davallar fent una voltera considerable i agafar el camí nou de s’estaca. Aquí els “perros viejos” reflexionem de quantes vegades em vist canviar aquest camí, al principi estava envaït per la vegetació, desprès va anar millorant, en les turmentes del 2001, va quedar intransitables de tants de pins, que poc a poc varen anar desapareguent, amb les plogudes de fa uns anys va tornar quedar intransitable i ara crec que esta en el seu millor moment, realment fantàstic.\nEns aturem al mirador i directes cap a can miquel i na caterina de s’estaca, camí planer fins la carretera, que com sempre es converteix amb una prova de veure qui esta mes fort, això pels que estan be i un suplici pels que anem en coa.\nGirem cap el coll d'en claret on comença de nou la davallada, avui per son Dameto i sense desviar-nos com sempre cap el camí des pescadors. Llegint el blog den kapax ens constata que varen passar per les cases sense botar barreres, així que avui ens atrevim a fer una assignatura que tenia pendent i baixem pel antic camí públic de Valldemosa -Esporles.\nDe totes maneres, com que el que volem es colcar sense mals rotllos, passem tots agrupadets i amb silenci, així que amb un minut ja no érem per allà i no hem molestat a ningú, si tots ho féssim així, evitéssim fer renou i no ens aturéssim vora les casses segurament ens aniria millor a tots. L’empedrat es magnífic, sembla que un estigui per biniaraix. Arribem al poble i li diem al Yerar, que ens havia aparegut per la pista de s’estaca ja que venia de lluc on havia dormit amb la familia, la “frasecita” que ens deia al principi quan ens coneguérem: “jo vaig ser dels primers a Mallorca que vaig tenir una mountain bike i vos puc assegurar que NO HI HA MES CAMINS” .\nA Esporles, la desbandada, en sergi media vuelta arrosega en jon ander i els raiguerboys enfilen de nou cap a les seves terres, així que quedem el reducte palmesano que ens anem cap ciutat, pujant pel vell camí de s’ermita cap a son ferra, son malferit i Sarriá, arribant massa prest, així que ens aturem a prendre unes cervessetes en es ferreret. 65km i 1325 de desnivell.\nPublicado por mapes en 20:01 3 comentarios:\nSORTIDA DIMARTS 24ma11\nAvui tocava acceptar la invitació del nostre company es randino i comprovar els treballs de netetja que han realitzat en els dos trams de randa-cura.\nAquesta era l'intenció peró la meva agenda familiar que últimanet està molt activa ens impedirà visitar la zona.\ncom a penitencia ens marquem sortir a ritme galera i arribar fins Algaida.\nA la rotonda avui som un petit comitè( millor per marcar ritme)Joandemaria,bihhel, Hoyos56,Avui la sesió de fotos es suspèn per rotura de la camara de fotos???\nSortim disparats cap al torrent de barbara i sortim a la carretera de manacor, la veritat que és una manera perfectade travessar Palma de manera ràpida (avui teniem una mica d'aigua pudenta) a la carretera ja marcam un bon ritme que no abandonarem fins arribar al final del cami de Son Binissalom, al final del cami de Punxuat seguim recte fins es cami de Sa Comuna anam direcció son Gual baixem per la pista fins es golf , en sortir es desviam per son Gual vell i tornem arribar ala carretera de Manacor, entrem a Palm i cada un a la seva house, 60 km 400m desnivell i les cames calentes, com diria algú bon entreno, les fotos ja estan en es blog!!!\nPublicado por hoyos56 en 8:17 No hay comentarios:\nGRACIES algaidimonis i Llucmabike\nPublicado por mapes en 23:05 4 comentarios:\nMIGJORN:CAP SES SALINES. sb21mg\nContinuem la sèrie costa, avui tocava la punta mes al sud de Mallorca, migjorn o cap de ses salines. Així que fem operació cotxes, “meeting point” camp de futbol de Campos a les 8,30, presents 13:miky, jeroni, joan, moyos, bigel, yerar, cecilio , anton, tia largo, pietro, f.fortuny (ara també titan), frenando i mapes.\nSortim direcció carretera de sa Ràpita, pel magnífic carril bici que segurament nomes nosaltres emprem. Girem cap a sa barrala i entrem de ple dins el salobrar de Campos, amb les seves llagunes i aus migratories que ens acompanyen fins els banys de sant Joan.\nDe nou per camins entrem dins ses arenes, cridem per avisar de que arribem i saludem a una de les propietàries que ens obre la barrera de sortida.\nTravessem la Colonia per iniciar el periple de sa vall. En principi per la zona de domini públic, tot i que a qualque tros per alleugerar i evitar les zones amb mes arena fem qualque incursió per les pistes interiors.\nEs van succeint les platges: es dolç , es carbó, cala en tugores on deixem el terme municipal de ses salines i es Caragol on ja no abandonarem la costa per no passar pel xalet den March.A la fi arribem al far on ens reagrupem, ja que en la primera incursió per dins sa vall ens havíem disgregat. El far ara es molt visitat i segur que amb una setmana passa mes gent que durant els vint anys que hi va estar de farer el tio d’en Joan.\nIniciem la segona part, com que a l’altre banda de la carretera del far ja no es fàcil trobar els guardes de sa vall, agafem pista directa cap a la partió del rafal. Com sempre, fem la connexió un poc a la mala, ja que no enganxem el punt exacte a on hi ha el botador.Allà ben enmig de res, ens apareix el garriguer, li expliquem que volem anar per la costa però que ens em extraviat una mica, l’home molt amablement ens diu que els senyors no volen ningú per allà ja que les perdius son molt joves. Les famoses perdius que tant volia en March i que sempre es negà a donar-les hi el marques d’Argensola, suposem que pare de les al·lotes que de jove anaven amb en VP. L’homenet ens intenta explicar com recuperar la costa ja que allò es un laberint, li deixem explicar-ho diguent-li que si a tot . El deixem preocupat omplint els abeuradors per les perdius . Partint a tota, evidentment per els camins de la finca que coneixem perfectament. Pedalegem aviat mentre el cap se’n va amb histories de senyors, contrabandistes i carrabiners: segur que el meu padrí de s’Alqueria també els coneixia tant com el pare d’en Joan que ja es passejava per allà amb bicicleta i el mausser a l’esquena quan anava a fer guàrdies a la caseta del telègraf a on arribem.\nResseguim els penya-segats i contemplem el poblat talaiòtic, avui no hem fet la visita a la cova amb el seu llac d’aigua dolça, però si mirem la boca de la cova del sant. A la fi s’Almunia on en Tia sempre diu que ens convidarà a berenar a casa seva.\nEs tard i la gent te gana, així que via directa cap es Llombards, just abans d’arribar en Cecilio espenya cadena, mentre repara els altres arribem al forn i comencem a berenar a la plaça. Deixem el forn sense existències, prenem un cafetó en el bar i partim cap a Santanyi, tots menys el dos que han arribat mes tard, que també parteixen els primers: en fdo fortuny i en yerar. Magnífic camí de can torrella, amb l’església de Santany com a referent. Que devia pensar aquella al·loteta Parisina, que mes tard seria la mare des nostre Joan galera, quan arribà amb el tren tota plena de sutge en aquell poblet perdut del mon?. Nosaltres també arribem i fem un pensament: n´hi ha que tenen presa, si continuem amb el que estava previst ens queda encara fer un parell de camins pel parc de mondrago i els seus barrancs, pujar a la muntanya mes alta de la zona, Consolació, i començar a tornar. Això representa una horeta mes. A la fi, decidim retallar per arribar tots junts, així que anem cap a la carretera de Felanitx per recuperar el track que havia fet i així tornar pels camins de les angoixes, son Elegant i son Rengo. El camí es costa avall amb vent a favor i per tant arribem massa prest. Com que avui anem de bon rotllo, acabem prenent unes cerveses.\n68 km i nomes 275 mt de desnivell, però amb bon gust de boca.\nPublicado por mapes en 0:58 6 comentarios:\nEIVISSA xtrm 14ma11\nby moyos 56\nAvui partim cap a Eivissa, VP va proposar fer una volta prèvia a l'Eivissa Xtrem i sortim a veure el traçat de la volta, VP, Frenant, Becari, Pere, Bihel, and jo.\nDurant el trajecte en vaixell vam decidir nomenar per unanimitat "puto jefe x un dia" al Sr VP (després en el trajecte de tornada li vam tornar a llevar els galons) Arribem al port d'Eivissa i sortim de la zona portuària, nosaltres començam la volta en la meitat del recorregut de la Sant Josep Eivissa Xtrem, seguirem l'itinerari n º 12 que en el 90% dels desviaments esta senyalitzat, farem la part més dura de la cursa al principi pel que la nostra volta serà més suau que la Xtrem.\nEns desviem de la carretera i agafem el camí de cas Colls comença la primera pujada del dia, arribem a sa Capelleta i comencem a baixar agafem el camí des Jondal per arribar a Es Cubells on ens prenem unes koskascolas amb unes vistes de Formentera al fons, tornem a pujar, vistes impressionants d'Eivissa i Formentera arribem al Puig Gross.\nAra comencem la tercera pujada del dia 1,5 km de rampes de formigó amb un desnivell max del 27%, la patata esta que bull, baixada per una trialera i ara toca pujar al punt més alt d'Eivissa, Sa Talaia, les cames ja noten tantes pujades i l'estómac ja demana hidrats.\nArribem a Sant Josep que és on comença la carrera i ens fiquem un menú "lleugeret" de primer, segon i postres regat amb cerveses i llimonada.\nDesprés del menjar la cosa es relatxa anem uns km per pistes, Biel que es menjar no li va caure molt bé alucina i diu que es creu que està en els Pirineus (massa cervesa), aviat arriba una altra rampa molt dura d'uns 300 m que es fa caminant pel fort desnivell seguim per pistes i fem la darrera pujada del dia, una altra rampa de plat petit ara ja només queda deixar-se caure per pistes fins Eivissa, arribem al port amb temps suficient per prendre unes cervesetes i uns gelats i gaudir de les vistes que ens regala la "fauna local"\nUna bona volta. SENSA BARRERAS en 70 km, recorregut marcat en el 90% de la ruta.\nEls pagesos et veuen i passen de tu, pocs cotxes i els que veiem s'aparten, en fi una meravella, enhorabona VP\nPublicado por hoyos56 en 18:01 4 comentarios:\nDIARI MALLORCA I SOLLERIC


Pàgina d'inici\tAgenda\t1ª Diada de la Fideuà i botigues al carrer de l'Ampolla\n3 d'abril de 2011 - L'Ampolla (Baix Ebre)\nUna imatge del plat de fideuà\nQuè feu aquest diumenge? Si no teniu els plans massa clars i us ve de gust tastar la fideuà que fan al poble de l’Ampolla, escriviu aquest nom al vostre GPS i arribeu-vos-hi. Us n'en donaran, perquè l’Associació d’Empresaris de l’Ampolla organitza la primera Diada de la fideuà. Abans, però, de tastar els fideus, podreu anar de compres als mateixos carrers de la població que s’ompliran dels productes que normalment es venen a l’interior de les seves botigues. Diumenge, 3 d'abril, el carrer esdevindrà, doncs, una gran botiga i restaurant.\nAmb el lema Shopping l’Ampolla, les botigues de l’Ampolla ocuparan la plaça que precedeix l’entrada al port, que du el nom de plaça de González Isla.\nA partir de les 11.00 h, la Diada de la Fideuà compartirà protagonisme amb la jornada de Botigues al carrer. I, després de les 12.00 h, el públic assistent podrà degustar la fideuà a l’estil de l’Ampolla en un indret idíl.lic: el port pesquer. El preu del tiquet per a una degustació de fideuà i vi és de dos euros.\nD’aquesta manera, els empresaris de l’Ampolla s’uneixen de nou per fomentar el turisme a la localitat i demostrar que la cuina de la vila i el seu comerç tenen nom propi.\nPlaça de González Isla


Resum i preguntes de Terra Baixa | Selectivitat 2021 - Pam LearningResum i preguntes de Terra Baixa | Selectivitat 2021 - Pam Learning\nResum i preguntes de Terra Baixa | Selectivitat 2021\nCom ja sabeu, de llengua catalana hi ha dues lectures per a les PAU 2021: Mirall trencat i Terra baixa. En el cas de Mirall trencat, ja teniu un article amb les preguntes, i un resum dels capítols i personatges.\nEn aquest article, podràs aprendre i guiar-te per encarar les preguntes de la lectura de Terra Baixa a la Selectivitat, amb l’ajuda del nostre curs online de l’assignatura de català per treure la millor nota possible. Prepara’t per l’examen més important de l’any amb els nostres cursos completament online:\nPreguntes Terra Baixa Selectivitat\nExamen Terra Baixa\nResum persontages Terra Baixa\nResum per capítols Terra Baixa\nTerra Baixa: Introducció i punts claus\nTerra baixa, d’Àngel Guimerà, una obra de les més populars que va escriure, és una obra romàntica.\nEn aquest article t’explicarem com treure la millor nota a les preguntes de Terra baixa de la selectivitat 2021.\nComprensió lectora Terra baixa selectivitat (4 punts)\nEt posaran un text breu de la lectura de català per a la Selectivitat 2021 i et posaran varies afirmacions sobre la lectura i haureu d’indicar si són verdaderes o falses.\nRespecte el breu text anterior sobre la lectura, us posaran cinc mots que poden funcionar com a sinònims d’altres cinc paraules de la lectura i haureu de relacionar-les. Aquesta pregunta val 0,5 punts i no descompte, així que no et preocupis si t’equivoques en alguna.\nAquesta pregunta que també compte 0,5 punts, està relacionada amb els pronoms febles, és a dir, us posaran dos oracions i, en negreta, us marcaran un pronom feble. Haureu d’escriure el referent del pronom feble marcat.\nLa nostre professora, Sara Marugan, llicenciada en Filologia Catalana a la UAB, és us ensenyarà tot el que pot entrar a l’examen de català de la selectivitat 2021 amb el curs complet:\nSeguidament, i per 0,5 punts, us preguntaran una qüestió específica sobre el breu text de la lectura i tindreu un màxim de cinquanta paraules per explicar-ho. Haureu de llegir molt atentament el text i segur que us anirà genial.\nL’última pregunta sobre comprensió lectora, és la que més compte… Val 2 punts i, hi ha tres subpreguntes. Són en relació a les lectures obligatòries de llengua catalana per a la selectivitat 2021: Mirall trencat i Terra Baixa.\nAquestes tres subpreguntes seguiran un mateix estil de pregunta, però canviarà depenent la lectura a la que es refereix.\nPrimerament, en un màxim de cinquanta paraules per contestar, us preguntaran una qüestió sobre comprensió lectora de la lectura. Probablement, us preguntaran sobre algun personatge de la lectura. No et preocupis perquè, més avall en aquest article, us explicarem tots els personatges de Terra baixa.\nPots estar tranquil, ja que a pamselectivitat oferim el curs de català per treure la millor nota de tall a les PAU 2021, i en aquest curs, entra un anàlisis de les dues lectures.\nExpressió escrita Terra baixa selectivitat (4 punts)\nLa pregunta sis es tracta de reescriure un fragment específic de la lectura terra baixa que us posaran. S’haurà de canviar els temps verbal en passat per formes del present, per exemple. Aquesta pregunta val un punt.\nReflexió lingüística Terra baixa selectivitat (4 punts)\n“Va anar a veure en Joan perquè li solucionés el problema. La veritat és que no sé per què se’n refia. (PERQUÈ / PER QUÈ)”.\nLa pregunta deu es similar a l’anterior, però referent a les formes verbals correctes que et proposen i hauràs d’escollir la millor. La pregunta onze et posen un text i s’ha de subratllar només les grafies que corresponen a un so determinat. A la pregunta dotze et posen varies oracions i s’ha de completar amb les verbs, substantius o adjectius adequats, derivats de les paraules que et posen entre parèntesis.\nExamen Terra Baixa Selectivitat\nA continuació, pots accedir a un PDF d’un examen tipus sobre Terra baixa, per a que puguis practicar (Juny 2018).\nTerra Baixa pel·lícula\nSegurament us ajudarà veure la pel·lícula de terra baixa. No oblidis que una pel·lícula no és el mateix que un llibre, és a dir, probablement faltin detalls importants a tenir en compte.\nHa viscut tota sempre a Barcelona en un estat de molta pobresa, fins que als catorze anys la seva mare mor i la recull un captaire que pren la figura de pare. Amb la seva companyia, arriba a les grans terres d’en Sebastià. Ell li permet tenir un recer i estabilitat. La Marta rep maltractament psicològic d’en Sebastià; d’una banda, sent una gratitud per l’amo per haver-la acollit, i de l’altre, veu que aquesta relació sentimental no és correcta. Al principi del primer acte, la Marta és una persona innocent i reservada que s’ha de casar amb un home, en Manelic, per imposició. Ella, encara que no l’estimi, no sap fer res per evitar-ho i acaba casant-s’hi. Des del començament de l’obra fins que s’enamora d’en Manelic, serà una persona amb una autoestima molt baixa i fràgil, sense cap respecte per si mateixa ni per la seva vida pròpia. En el moment en què s’enamora d’en Manelic viu un moment de creixement personal i autoestima que no havia viscut abans.\nÉs el protagonista i és un pastor originari de la Terra alta que vivia a les muntanyes amb les seves ovelles. És la figura que conjumina amb la puresa de la Terra alta, i es caracteritza per la seva innocència i ignorància. En Manelic es trasllada a la Terra baixa enganyat per en Sebastià, que li ofereix la mà de la Marta amb la finalitat de no aixecar sospites de la relació il·lícita que manté amb ella. A la Terra baixa tothom es riu d’en Manelic, sense que en sàpiga la raó. Allí, a la Terra baixa, és corromput per la hipocresia i el pecat d’aquesta terra. En aquesta terra perd la seva innocència i, embogit per tot el que ha viscut, acaba matant en Sebastià, i diu feliç i rabiós: «He mort el llop». A partir d’aquí, veu que l’única opció per sobreviure és escapar amb la seva dona a la Terra alta, on podran viure lluny del pecat del món urbà, i així, poder fugir de la tortura que representa la Terra baixa.\nTé quaranta anys i és el gran terratinent de la Terra baixa. Es caracteritza per ser una persona burleta, superba i sense escrúpols. Ell és l’amo de tot, fins i tot de les persones que hi viuen, com és el cas de la Marta, amb la qual manté una relació amorosa en secret des que ella tenia quinze anys. Programa el casament de la Marta i en Manelic per no aixecar sospites de la seva relació secreta.\nÉs un ermità savi que va casar la Marta i en Manelic sense conèixer l’engany d’aquest matrimoni. Per aquesta raó, quan s’assabenta que aquest matrimoni és una argúcia d’en Sebastià, se sent culpable, ja que s’estima en Manelic com si fos el seu fill.\nÉs el majordom o súbdit d’en Sebastià. Segons en Tomàs, és anomenat mossèn perquè havia estudiat per ser-ho, encara que en realitat no ho és. El seu caràcter no està gaire marcat per culpa de les poques intervencions durant l’obra, però és conegut per la seva fidelitat a l’amo. La majoria de postes en escena el representen com un personatge sinistre.\nEl rol del Perruca al llarg de l’obra és complementari del que juga la família Perdigons. El Perruca és l’amo d’un mas i està a les ordres del Sebastià. El Perruca és l’encarregat d’avisar la Guàrdia civil i denunciar en Manelic per ordre d’en Sebastià. Ell, igual que la resta dels pagesos, no té un cor dolent, però durant quasi tota l’obra només fan cas de l’amo Sebastià i critiquen tot el que fa la Marta, fent-li mal.\nEn Xeixa és un pagès que feineja per en Sebastià i sap tot el que passa al molí. Aquest personatge només apareix a la primera part de l’obra fins que l’amo Sebastià l’acomiada per haver-li plantat cara d’una manera directa i negar-se a anar al casament d’en Manelic i la Marta; en conseqüència, marxa de la Terra baixa, fet que el fa sentir alliberat d’un pes moral molt important. En Xeixa està enamorat de la Marta però es veu incapaç de fer el paper de redemptor que fa en Manelic, perquè no és capaç de sentir aquell amor “que ho perdona tot”. Coneix quines són les causes veritables del casament entre en Manelic i la Marta, és conscient de la maldat que s’amaga darrere d’aquell acte, però no té el valor suficient per aturar-lo.\nTerra baixa consta de tres actes, a continuació us oferim un resum del primer acte per a que estiguis preparat per treure bona nota. No obstant, per treure la millor nota, no et pots perdre el curs de català que pamselectivitat ofereix.\nResum primer acte\nManelic, el protagonista, és un pastor que viu a les muntanyes acompanyat només pel seu ramat. Manelic coneix en què consisteix el patiment de la feina però no la vida en comunitat i el tracte amb la gent del món real que sovint està plena de judicis, malícia i crueltat.\nMalgradament és molt innocent i serà alhora un pilar vital per a la comprensió de l’acció dramàtica perquè serà aprofitada per Sebastià, un terratinent molt poderós de la Terra Baixa, que li proposarà casar amb la Marta la qual, alhora, és la seva amistançada amb qui té intenció de continuar la seva relació.\nEl matrimoni del Manelic i la Marta serà un factor argumental que engega i dinamitza l’acció dramàtica del primer acte. Al voltant d’aquest acord matrimonial, els personatges expressen rebuig (Xeixa, Marta), burla (Perdigons), consentiment confiat (Tomàs), alegria innocent (Nuri, la nena) i interès malvat (Sebastià).\nEn protagonista veu en el seu casament la possibilitat innocent i somiada d’estimar i de sentir-se estimat per una dona; no sospita res i es mostra content i confiat.\nD’altra banda, l’hereu Sebastià veu que ha organitzat, la realització dels seus plans: esvair els recels que provoca la seva mala vida i, així, aconseguir casar-se amb una pubilla rica i allunyar l’amenaça de ruïna econòmica; a més, tot això, sense perdre la relació amb Marta.\nPer a Sebastià el matrimoni que organitza és una farsa absoluta, basada en la mentida i en la manipulació de les persones per servir els seus interessos. El protagonista, sent inquietud i desconcert davant el llum que ha vist i que, encara que no ho sap, doneta la presència de Sebastià. Però, molt entristit, accepta allò que li diu la Marta i expressa, en les paraules finals de l’acte, que ha passat un perill que, tanmateix, continua ben viu: “Tot dorm a la jaça; i el llop no vindrà, no vindrà… no vin…”.\nPer continuar llegint el resum dels actes de terra baixa de la segona i tercera part, és important que et miris aquest tràiler, ja que aquest curs t’ajudarà a treure la millor nota de llengua catalana a la selectivitat 2021.


Com a norma general, els paquets s'envien per agència de transport el mateix dia de la recepció de la comanda si és un dia laborable i la comanda es realitza abans de les 14:00h. És possible seleccionar diversos tipus de transport amb diferents tarifes. Existeix també la possibilitat de recollir la teva comanda a la botiga. Sigui quina sigui la forma d'enviament que triïs, et proporcionarem un enllaç perquè puguis seguir el teu comanda en línia.\nPer als enviaments a les Illes Canàries, Ceuta, Melilla i Andorra recordem que el client haurà d'abonar les despeses de duana un cop el producte arribi a aquestes destinacions.\nLes despeses d'enviament inclouen les despeses de manipulació i empaquetat, així com les despeses postals. Les despeses de manipulació tenen un preu fix, mentre que les despeses de transport varien segons el pes total de l'paquet. T'aconsellem que agrupes tots els teus articles en una mateixa comanda. No podem combinar dues comandes diferents, i les despeses d'enviament s'aplicaran per a cada un de manera individual. Els danys que pugui patir el teu paquet després de l'enviament es reclamaran a l'agència de transports seleccionada, però fem tot el possible per protegir tots els articles fràgils.\nCONDICIONS GENERALS ENVIAMENTS SEUR\nLes caixes són de cartró i els teus articles estaran ben protegits. Generalment la factura de la comanda està dins de l'paquet, però a més podem enviar-la per correu electrònic. Les presents condicions són aplicables per als serveis contractats en defecte de pactes específics. Les dades contractuals sobre la naturalesa de la mercaderia, nom i adreça de l'destinatari són facilitats per aquest sota la seva responsabilitat no sent comprovats per SEUR, llevat greu risc o ordre de l'autoritat competent.\nPes màxim per paquet: 20 Kg. (I cada embalum es contemplarà com una expedició). - Longitud màxima de l'embalum: 175 cm. - Base càlcul de limitació de volum: Llarg en cm. + (Ample en cm. X2) + (alt en cm. X2) ha de ser menor o igual a 300 cm.\nLa prestació dels serveis s'efectuarà de dilluns a divendres. Servei Entrega a Particular amb lliurament a domicili en un primer intent. Successius lliuraments en punts de la xarxa SEUR. Recollides i lliuraments de dilluns a divendres (excepte festivitat a la localitat de destinació). En el temps dels dies de trànsit no s'inclouen els retards de duanes en destinació. Temps del terminis indicats no inclouen caps de setmana, ni festius en qualsevol dels països per on transiti l'expedició. Els temps de trànsit són orientatius al no tractar-se d'un servei exprés i es refereixen a expedicions remeses des d'Espanya. El temps estimat de trànsit per península Espanya és de 24 hores.\nNo es considerarà incompliment de termini de lliurament el causat per absència o canvi de domicili de l'interessat, destinatari o adreça desconeguts, impagament de ports, bestretes o reemborsaments, tancament per vacances, lliuraments fora de termini en 2n intent de lliurament, causes de força major o cas fortuït o altres no imputables a SEUR. SEUR no serà responsable pel retard del lliurament en enviaments a Canàries.\nEl lliurament de la mercaderia es realitzarà en el domicili designat pel remitent i els següents en punts de la xarxa SEUR, llevat reiterada absència de l'destinatari o que pel seu pes, volum o característiques no permetin a una sola persona el seu maneig, en aquest cas , previ avís s'efectuarà a porta de carrer oa la central SEUR de destinació. En cas d'absència de l'destinatari es deixarà avís de l'intent de lliurament i la forma d'acordar la mateixa.\nSerà requisit necessari per a procedir al lliurament de la mercaderia la signatura de l'albarà de lliurament pel destinatari.\nEls terminis per efectuar la reclamació per danys o faltes en la mercaderia seran de 7 dies des del lliurament o en el mateix acte del lliurament en l'albarà si es poden apreciar exteriorment (excepte enviaments a Portugal 8 dies i els aeris internacionals 10 dies) . La reclamació s'ha de fer per qualsevol mitjà escrit. En el cas de trencaments és imprescindible la conservació dels embalatges de la mercaderia sinistrada per part de client i la seva exhibició a el personal de SEUR.\nSEUR podrà emprar noves eines telemàtiques per recollir la signatura d'el client per tal d'acreditar la recollida i lliurament de les mercaderies, mitjà que el client accepta sense reserva.\nNo s'admeten cap tipus de líquids al Regne Unit i Irlanda. Formalitats duaneres en origen incloses en la tarifa dels països no pertanyents a la UE (Taxes en destí i impostos exclosos).\nNo s’acceptaran devolucions de cap producte a no ser que estiguin en mal estat i únicament durant els 15 dies posteriors a la compra.\nNo s’accepten devolucions de productes que no s’han escogit correctament. El client és l’únic responsable de l’elecció del producte.


Test AVALUACIÓN RESTA 1 56-33= _\nMatemáticas CienciasAVALUACIÓN? RESTA\nEls alumnes han de contestar les preguntes per conÃ¨ixer el que han aprÃ¨s sobre la resta i les seves propietats.\n6.- Problema 1: En Joan necessita 15 pilotes de futbol per poder entrenar als seus jugadors, però només en té 7, quantes li fan falta per tindre-les totes?\n7.- Problema 2: La Marta té tres fills i ha comprat 12 caramels per a cadascún, però llavors, va arribar la laura, la cosineta dels tres nens, amb 15 caramels, quants hauria de guardar la laura per tenir els mateixos caramels que els seus\n8.- Problema 3: Avui han dit per la tele que hauriem de veure 7 Litres d'aigua a la setmana, jo bec de dilluns a dimecres 2 Litres i de dijous a diumenge 2 Litres, quants m'he queden per veure'n 7 Litres d'aigua?\n9.- Problema 4: Si un cotxe pesa 723 kilos i una moto pesa 113 kilos, quants kilos pesa més el cotxe que la moto?\n10.- Problema 5: En Lluis s'ha comprat una Play Station 3 per 311 euros, però hi havia una altra oferta amb el joc inclós que valia 325 euros, quants diners s'hagués gastat de més si s'hagués comprat la Play Station amb el jo


Holiday Home Roca Viva Mallorca Espanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nAvda. Cala Egos 49, Cala Santanyi, Mallorca, Espanya, 07660 - Veure al mapa\nSituat en el cor de Cala D´Or, Holiday Home Roca Viva és un lloc ideal des d'on descobrir Cala D'Or. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nHoliday Home Roca Viva ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara piscina privada, aire condicionat, aparell de televisió, TV satèl•lit/cable, reproductor de DVD/CD per satisfer els clients més exigents. L'hotel ofereix una excelent varietat d'instal.lacions d'oci, incloent ping pong. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Holiday Home Roca Viva.\nEls clients han de presentar un document d’identitat amb fotografia i una targeta de crèdit durant el registre d’entrada. Les peticions especials són segons disponibilitat i poden comportar suplements. Cal que informeu el Holiday Home Roca Viva de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació.


L'escola Joan XXIII neix l'any 1967 sota el nom de Colegio Nuestra Señora de Lourdes. El capellà del barri, Don Faustino Arnal, va crear l'escola per cobrir les necessitats educatives de la zona.\nBonavista, un dels barris més carismàtics de Tarragona , sorgeix i es desenvolupa als anys 60, fruit del "boom” immigratori que experimenta la ciutat en aquesta dècada. Els seus habitants atrets per la creixent indústria i el turisme, deixen les seves terres d'origen -Andalusia, Castella, Extremadura…- en busca de treball i millors perspectives de vida.\nAl principi el barri pateix greus carències d'infrastructures bàsiques. Una d'elles és l'ensenyament. El barri no disposa d'escola i els fills dels treballadors han de desplaçar-se lluny per poder tenir classes.\nDon Faustino Arnal, entengué que això representava un mal per als infants i joves i servint-se de la seva entrega i trucant a moltes portes aconseguí erigir una escola de primària a l'empar de la parròquia. El col.legi complí un servei importantíssim al barri ja que serví com a teleclub i lloc d'esbarjo. A més a més, s'impartien cursos de formació per a joves com mecanografia i certificat d'estudis primaris. També servia per l'esplai, la catequesis, les assemblees reivindicatives dels veïns, trobades de dones, reunions sindicals… Les portes sempre restaven obertes.\nTanmateix, molts dels alumnes que acabaven els seus estudis obligatoris no podien anar als dos únics centres de Formació Professional que hi havia a Tarragona, perquè estaven saturats. Llavors neix la consciència de perllongar estudis en un altre centre, el Joan XXIII. Don Faustino aconseguí els ajuts per iniciar en un primer edifici de tallers, l'any 1969, la Formació Professional.\nEn un principi s'autoritza a cursar, amb reconeixement oficial, l'Oficialia en les especialitats d'Electricitat i mecànica. El primer curs comptava amb 14 alumnes. Al curs següent es comença amb un curs d'Administratiu amb tres alumnes i l'any 1973 ja s'inaugura un nou edifici d'aules.\nL'any 1975 s'autoritzen diverses especialitats del Primer Grau de Formació Professional tot i que algunes no es van arribar a impartir: Metall, Electricitat, Delineació, Química, Administratiu i Moda i Confecció.\nL'any 1996 l'Arquebisbe Don Ramon Torrella i Cascante inaugura el nou edifici que acollirà l'educació Primària, la capella, els despatxos de direcció i secretaria i la capella. És un edifici ampli i modern, adaptat enterament a les necessitats de la nova llei d'Ensenyament que divideix l'ensenyament obligatori en Primària, sis cursos, i ESO, quatre cursos. Amb la seva implantació s'allarga en dos cursos l'obligatorietat. A l'edifici de la Plaça de la Constitució resta l'etapa Infantil amb 6 aules de 3 a 6 anys.\nL'escola anava creixent i els alumnes venien dels barris i de Tarragona però també de Reus, Vilaseca, Riudoms… Fins al punt que es van haver d'organitzar un servei de transport.\nL'any 1977 s'aconseguia l'aprovació de la Formació Professional de segon grau en Administratiu, Metall i Electricitat. Un any després es posaven en marxa. Per aquesta època es van poder concertar aquests ensenyaments i fent-los una mica més viables.\nL'escola s'havia consolidat i anava creixent amb el dinamisme del barri. L'aprenentatge es reforçava amb un seguit d'activitats esportives, culturals, socials i d'oci. Viatges culturals, sortides d'esquí, confecció de revistes, grups de diàleg i debat donen bona fe d'aquella efervescència que donà un tarannà específic a l'escola.\nA més a més, l'escola sempre ha estat alerta als canvis que porta la societat i en aquest sentit s'avança l'obligatorietat de l'aprenentatge del català i impulsa l'inici de la Informàtica al centre l'any 1985.\nL'any 1991 un grup de Germans Maristes accepta col.laborar amb l'escola. El 1992 es fusionen les escoles de Primària de Lourdes i de Formació professional de Joan XXIII, passant a anomenar-se ESCOLA JOAN XXIII.\nL'escola ha anat creixent i adaptant-se a les necessitats de la societat i als canvis del sistema educatiu. Com a resultat de la nova llei d'Ensenyament, el curs 96-97 s'inicia el primer curs de l'Educació Secundària Obligatòria. A l'any 2000, quan acaba la primera promoció, s'inicia el Batxillerat al barri per primera vegada en la seva història. És una etapa que dura dos cursos i que a Joan XXIII ofereix tres modalitats: científico-tècnico, sanitari i Humanitats-social. També comencen els cicles formatius de grau mitjà, la nova formació professional. A l'any següent s'inicien els Cicles Formatius de Grau Superior.\nL'any 2003 s'aconsegueix la Certificació de Qualitat ISO 9001/2000 per a la Formació Professional i Formació Ocupacional. Aquesta distinció ha estat el fruit d'intensos treballs i adequacions del sistema escolar a les pautes de gestió i organització que marquen els dictàmens europeus. Ha sigut la primera escola en obtenir-ho de tota Tarragona.\nEl curs 05-06 s'inicia amb la introducció d'una Aula d'Acollida, que serveix per introduir millor als alumnes que arriben a Bonavista amb desconeixement total de la cultura i la llengua catalana.\nL'escola Joan XXIII comptava amb dues línies per curs, fins que el curs 07-08 es decideix ampliar el curs de P3 amb una tercera línea que ha anat creixent fins avui dia.\nL'any 2011 l'escola va passar a formar part de la Fundació Sant Fructuós. La fundació gestiona les escoles diocesanes de la província, els seus projectes pastorals, culturals, socials i de lleure.\nDurant l'estiu de 2002 es porta a terme una profunda remodelació de tots els espais dels tallers. Es reforma el de Mecanització, es separa del de Metall i s'afegeix un altre per a Soldadura. S'afegeixen dues aules d'Informàtica, noves aules i un taller de comerç.\nA finals del mateix any s'inaugura la remodelació del poliesportiu, on es van instal·lar cistelles per a bàsquet i es va fer una graderia per a 120 persones i uns nous vestidors.\nL'any 2007 s'inaugura el nou edifici d'Educació Infantil que agruparà els dos existents de la Llar d'Infants i el de la Plaça de la Constitució.\nAl llarg d'aquests anys també s'ha fet un gran esforç per remodelar els patis exteriors i adaptar els espais a les necessitats de tot l'alumnat de l'escola. Actualment al centre es disposa de tres pistes de futbol sala, dos de bàsquet, unes grades amb capacitat per 1000 persones, una zona de terra amb jocs infantils per als més menuts, serveis sanitaris, magatzems i dues fonts.\nEl 18 de maig de 2017 es va inaugurar l'edifici de la Formació Professional Esit-FP. El nou espai compta amb 1.700 metres i aforament per 720 persones; despatxos, un saló d'actes, dotze aules equipades amb les últimes tecnologies i dos tallers per a les especialitats d'electricitat i electrònica que es treballen als cicles.\nA més a més, l'edifici té accés directe des del carrer per tal d'obrir l'escola al barri i donar autonomia a aquestes etapes educatives post obligatòries. L'edifici es modifica i s'amplia amb la voluntat d'acollir en les seves aules tot l'alumnat de la formació postobligatòria de l'escola tenint en compte que des del curs 2017-18 l'escola comença a oferir l'FP on line. D'altra banda, també es necessitarà donar cabuda als alumnes de Batxillerat, que incrementaran, quan arribi la tercera línia que actualment es troba a 3r d'ESO.


La regidoria d'Infància i Joventut planeja repetir la iniciativa de rutes nocturnes pels paratges naturals de Petrer - LOBLANC\nDesprés del bon acolliment de la iniciativa “Rutes nocturnes estiu 2020”, que aquest dissabte 29 d’agost arriba a la seua fi amb la ruta a Ferrusa i Salinetas, la regidoria d’Infància i Joventut ja està planejant repetir la iniciativa en dates pròximes.\nEl regidor d’Infància i Joventut, Alejandro Ruiz, ha expressat la seua satisfacció amb el bon acolliment de la iniciativa, subratllant que “fins i tot, per a les diferents rutes, hem hagut de fer llistes d’espera perquè el contingent d’inscripcions estava ple”. També ha destacat que “hem rebut un feedback molt positiu de les persones que han participat en alguna ruta, que han mostrat les seues ganes de repetir, indicant que els ha encantat conéixer els paratges naturals de Petrer d’una forma tan diferent”.\nL’activitat, que va donar principi dissabte passat 11 de juliol amb la ruta a Ferrusa, ha permés conéixer els paratges de l’Arenal de l’Almorxó, el Pantà, el Ginebre, el Vaig moldre de Salt, el campament de Caprala, el Figueralet, i, de nou, tancant el cicle de rutes, Ferrusa a través de Salinetas, ruta prevista per a aquest dissabte.\nL’edil ha indicat que “tenim al cap continuar plantejant aquest tipus d’activitats d’oci educatiu i que promouen hàbits de vida saludable”.\nLes rutes, que s’han dut a terme amb la col·laboració d’empresa Planeta Caragol, s’han realitzat amb grups reduïts, ajustant-se a les mesures de seguretat davant la situació de pandèmia per la Covid-19.\nINFORMACIÓ D’INFÀNCIA I JOVENTUT A UN SOL CLIC\nLa Regidoria d’Infància i Joventut ofereix als joves de Petrer la possibilitat d’unir-se a la llista de difusió per a rebre per whatsapp informació sobre totes les activitats organitzades des de l’àrea. Per a això, és necessari enviar un whatsapp sol·licitant la inscripció en la llista de difusió al número de telèfon 687 224 881.\nPrevious“Tosca” cierra este miércoles el Ciclo de Ópera en Orihuela Costa organizado por Cultura\nNextCasa Mediterráneo pone en marcha un nuevo servicio de WhatsApp para informar de sus actividades\nLa màgia i la música portuguesa de Rodrigo Leão arriben a Alacant de la mà de Fundació Mediterráneo


Vull ser blogger: Imperdonable (III)\n(M'encisa la paraula "brega". També m'encisa el verb "encisar". Sols volia afegir aquesta xorrada. "Xorrada" també mola, té sonoritat, però no mola tant, perquè és com un -si no n'és un- castellanisme.)\n8 de juliol de 2009, a les 21:27\nBusca-raons també mola.\n8 de juliol de 2009, a les 21:45\nDoncs jo proposo directament l'apel·latiu "salvadorsostres". Provem-ho:\n"Ets un salvadorsostres de merda".\nEn el fons aquesta classe de desgraciats tenen tan poca personalitat que si no poden portar la contrària algú s'avorreixen com jermaine jackson al funeral del seu germà. Que per cert, jermaine és el millor nom que existeix per un germà.\n9 de juliol de 2009, a les 10:09\nCrec que per collons hi ha d'haver una relació directa entre ser un escalfaboques i tenir algun problema de disfunció erèctil.\nÉs a dir, escalfaboques = titatova.\nModgi, per a això ja existeix el verb: sostrejar.\n"Estàs sostrejant molt"\n9 de juliol de 2009, a les 12:30\nCaldrà fer algun post explicant la diferència entre "provocar" i "insultar".\nEl Sostres és més de la segona que de la primera, oi?\n15 de juliol de 2009, a les 9:00


Departament de Psicologia (URV)\nInici | Tutories\nPersonal per àrees\nHoraris i exámens\nLinks de grups de recerca\nPLA DE DESENVOLUPAMENT DE L'ACCIÓ TUTORIAL A LA FACULTAT DE\nEn el marc dels plans estratègics de la Universitat Rovira i Virgili i de la Facultat es prioritza l'acció tutorial amb l'objectiu general de facilitar als alumnes de la Facultat de Ciències de l'Educació i Psicologia l'ajut i les directrius necessàries per tal de millorar la seva integració a la Universitat i el seu desenvolupament acadèmic:\nUn tutor té les següents funcions:\nFacilitar als alumnes el seu procés d'incorporació o de desenvolupament, en el seu cas, en el món universitari.\nSeguir individualitzadament i personalitzadament el procés acadèmic dels alumnes.\nOrientar el procés universitari dels alumnes.\nPotenciar si és el cas, la inserció laboral dels alumnes.\n1.- Tutoria pels alumnes de nou ingrés\nAquests professors desenvoluparan almenys, les següents accions tutorials:\nAbans de la matrícula es reuniran amb els alumnes tutelats per explicar-los l'estructura dels plans d'estudis, la tipologia de les assignatures, els procediments de matrícula, etc.\nDurant el primer més de classe els professors-tutors hauran de contrastar amb els alumnes tutelats la seva percepció envers la Facultat, detectar els seus problemes acadèmics o metodològics, etc. i els orientaran sobre la manera de resoldre els problemes detectats.\nAl finalitzar el primer quadrimestre els professors revisaran la preparació dels alumnes, les estratègies per afrontar els exàmens de febrer, etc.\nAl començament del segon quadrimestre els tutors analitzaran les qualificacions dels alumnes i planificaran les activitats acadèmiques del segon quadrimestre.\nAl final de curs els professors revisaran el desenvolupament acadèmic d'aquest i planificaran el nou curs.\nDonat que a partir del segon curs pràcticament tots els alumnes (llevat dels de Psicologia) tenen planificades les seves pràctiques i que tots, per aquesta raó, tenen assignat un tutor de pràctiques, aquests tutors de pràctiques portaran a terme, també, l'acció tutorial dels alumnes. En el cas dels alumnes de 2on i 3er de Psicologia, aquests es distribuiran d'acord amb els criteris dels alumnes de 1er.\nAbans de la matrícula els professors revisaran els resultats del curs o cursos anteriors i orientaran als alumnes sobre la matrícula i sobre el procés acadèmic a seguir.\nA l'acabament del primer quadrimestre es planificarà el procés de preparació dels exàmens i s'analitzaran les dificultats dels alumnes en les diferents matèries.\nA l'inici del segon quadrimestre s'analitzaran els resultats dels exàmens, es planificarà el segon quadrimestre i la realització de les activitats complementàries o de suport necessàries pels alumnes.\nDurant el curs, sempre que l'alumne o tutor ho creguin convenient, s'analitzaran els problemes o dificultats de les matèries i s'intentaran solucionar els conflictes que es puguin generar.\nEl temps de dedicació dels professors a les tasques d'acció tutorial serà el corresponent al temps de dedicació a l'atenció dels alumnes de cada professor, i així s'indicarà a l'horari oficial de dedicació dels professors.\nLes comissions acadèmiques de la Junta seran les encarregades de la coordinació d'aquest Pla i de presentar a la Junta mesures pel bon funcionament d'aquest Pla o per fer les variacions que derivin del seu desenvolupament.\nAcord de Junta de Facultat del 1 de juny de 2000.


El regidors no adscrits permeten al PP recuperar l'alcaldia d'Alacant - Diari Serpis\nEl regidors no adscrits permeten al PP recuperar l’alcaldia d’Alacant\nLuis Barcala, del PP, s’ha convertit aquest dijous en el nou alcalde de la ciutat d’Alacant en el ple d’investidura en no aconseguir cap candidatura la majoria absoluta i quedar-se la socialista Eva Montesinos amb 14 dels 15 vots que necessitava perquè el PSPV seguira al capdavant del consistori. El fet ha provocat tot un seguit de crides a la reflexió i retrets entre els partits de l’esquerra.\nMontesinos ha rebut els 14 vots del seu partit i dels seus exsocis en l’equip de govern Compromís i Guanyar Alacant, mentre que la no adscrita i exedil de Podem, Nerea Belmonte, ha votat en blanc i el no adscrit i ex de Cs, Fernando Sepulcre, ha emès un vot nul en votar-se a si mateix escrivint el seu nom.\nBarcala ha sumat només els vots dels seus huit edils ‘populars’, i s’ha alçat amb la vara d’alcalde en ser la formació més votada en les passades eleccions de maig de 2015. L’altra candidata a l’Alcaldia, la líder de Ciutadans Yaneth Giraldo, ha obtingut el respatler dels seus cinc companys de formació.\nEs produeix així un canvi en el govern local, després de la dimissió el passat 9 d’abril del socialista Gabriel Echávarri, que va dimitir pel seu doble processament per l’acomiadament d’una treballadora temporal de l’Ajuntament -cunyada de Barcala- i pel suposat fraccionament de contractes en la Regidoria de Comerç que va dirigir.\nL’edil no adscrita, Nerea Belmonte, ha rebutjat prendre la paraula mentre que el seu company sense partit, Fernando Sepulcre, s’ha postulat en favor dels interessos de la ciutat perquè, segons ha dit, els seus «colors» són «els blanquiblaus», en referència a la bandera de la ciutat.\nDes de Compromís, Natxo Bellido, ha defès el seu respatler a Montesinos a qui ha assegurat podia comptar amb la seua formació i a qui ha garantit «fidelitat al canvi progressista», «una confiança crítica i vigilant, després de l’experiència d’aquests anys», ha al·legat perquè no li podien donar «un xec en blanc».\nAixí mateix, ha plantejat que no podia confiar en Barcala i ha reconegut «molts errors» del tripartit –Compromís i Guanyar van deixar l’equip de Govern arran del processament d’Echávarri–, encara que ara «la ciutat està millor que fa tres anys». A Belmonte li havia reclamat «coherència» i ha sostingut que la seua eixida de l’equip de Govern va ser «una crisi mal resolta».\nMiguel Ángel Pavón, de Guanyar Alacant, ha reafirmat que el seu partit no permetria al PP tornar a l’Alcaldia, encara que ha acusat l’equip de Govern socialista d'»inoperant». Ha indicat que durà a terme una oposició contra les polítiques de dretes i ha relatat un conjunt de projectes que, al seu juí, s’han d’executar.\nFinalment, la portaveu de Ciutadans, Yaneth Giraldo, s’ha negat a donar «xecs en blanc» al PSPV per estar al costat de partits «radicals» i al PP perquè té «molts culpes que expiar» i ha considerat que els veïns de la ciutat estan «avergonyits» davant el «espectacle».\nLa que era candidata a l’Alcaldia del PSPV, Eva Montesinos, havia demanat en la seua intervenció no pervertir els resultats de les eleccions de 2015 i evitar «el retorn del PP». «Som conscients dels errors comesos», ha mantingut, però ha sostingut que poden «mirar a la cara» a la ciutadania perquè no els «importa» demanar perdó i perquè els ha costat l’eixida de Gabriel Echávarri.\n«El nostre principal error ha sigut no ser capaços d’escapar del soroll», ha dit i ha advertit que «en cap cas» anava a permetre que es comparen «eixos errors amb el passat». «No recolzar el meu candidataura, és recolzar el PP, en una mal cridada coherència», ha al·legat.\nA més, ha apel·lat a la ciutadania de qui ha dit que estan en «el centre de la política», i ha exposat una sèrie de projectes en marxa com la Via Parc o el TRAM sota la Serra Grossa i ha proposat un pla per al que queda de mandat per a la modernització de barris» i la dignificació de col·legis.\nFinalment ha defès que el seu equip de Govern ha pagat el deute que arrossega l’Ajuntament: «La gent decent pren les decisions correctes, encara que siguen impopulars o no el més facil».\nEl nou alcalde de la ciutat, Luis Barcala, ha defès la seua candidatura abans de la votació des de la «confiança» que deposita la ciutadania en els regidors. Així, ha opinat que «quan perds la confiança ho perds tot» i ha exigit «treball seriós i honest» en el dia a dia deixant de costat l’interés particular i posant per davant el general.\nHa considerat que la ciutat està en l'»absoluta paralització» i en els «escàndols» d’un tripartit «fallit, trencat des de dins, amb un minigovern i la dimissió d’un alcalde per la presumpta comissió de delictes».\nA més, ha atribuït a la candidata socialista, Eva Montesinos, el balanç dels sis mesos del PSPV al capdavant de la corporació en solitari i s’ha qüestionat què s’ha fet en tres anys. «Proposen fer en nou mesos el que no han fet en tres anys. La credibilitat en la seua capacitat l’ha dilapidat en sis mesos», ha afirmat i ha assenyalat que Alacant «està millor perquè Espanya està millor».\n«Vosté no és la solució, no poden afrontar un any i recuperar l’any perdut. No poden ser la solució», ha resolt. «Si hem d’assumir la responsabilitat estem preparats, sabem que és la nostra obligació i ho anem a fer», ha dit abans de procedir a la votació en la qual Montesinos no ha aconseguit la majoria absoluta i ell s’ha convertit en nou alcalde amb els huit vots del PP.\nPrevi a la celebració del ple d’investidura, el nou edil del PSPV, Miguel Castelló, ha pres possessió de l’acta en un ple extraordinari. Castelló ha promès en valencià el càrrec que ocuparà després de l’eixida de Gabriel Echávarri.


L’inesperat, lema de l’edició 2022 de FiraTàrrega que recupera amb força l’espai públic i les propostes d’arts de carrer | Ràdio Tàrrega\nActualitat Cultura 22-06-2022\nFiraTàrrega tindrà lloc del 8 al 11 de setembre de 2022\nFiraTàrrega recupera en aquesta nova edició l’espai públic i les propostes de carrer, un dels seus principals trets d’identitat. Les estrenes de FiraTàrrega suposen el 56% del total de la programació que engloba propostes vingudes de Catalunya, Illes Balears, Navarra, País Valencià, Euskadi, Múrcia, Madrid i Andalusia. El món s’acosta de nou a Tàrrega amb més d’una desena d’espectacles internacionals vinguts de països com Alemanya, Bèlgica, França, Hongria, Irlanda, Països Baixos, Regne Unit, o Xile. El talent més jove, les propostes experiencials i itinerants, l’ambient festiu i d’entreteniment, la dramatúrgia digital, la reflexió i la paraula marcaran el certamen d’aquest any.\nEl leitmotiv de l’edició 2022 es resumeix i s’actualitza amb el lema «L’inesperat» que vol recollir l’esperit de les arts de carrer, de la sorpresa i d’allò que esdevé en el moment més impensat. Un enunciat que vol posar l’accent en un espai públic viu, mutant i per a l’expressió artística espontània.\nPel que fa a la programació artística s’ha estructurat en els següents blocs:\n1 – Veu jove, el talent més jove es concentra en aquest espai de la programació que dona la veu als més joves, no només als creadors, sinó també al públic. Una interpel·lació directa a la gent jove d’edat i d’esperit. En aquest apartat destaquen entre altres, noms com Lali Álvarez amb The Unfinished Human MANIFESTO (El Manifest inacabat de la Humanitat), un projecte participatiu que combina la creació artística, la creació comunitària i el pensament; el Col·lectiu Desasosiego amb Un segundo bajo la arena, una peça en la que el públic podrà assistir a un banquet nupcial inspirat en Bodas de sangre; els belgues Circus Ronaldo amb Swing, una proposta entre el circ i els espectacles de varietats de la primera meitat del s.XX; o Teatro en vilo, una coproducció amb el Centro Dramático Nacional, i el seu Blast, una trobada improbable i eclèctica entre joves entre 16 i 26 anys que volen canviar el món.\n2 – Experiència, propostes experiencials que requereixen un públic actiu i amb espais singulars que prenen veu. Aquí trobarem Roger Bernat i la seva Dormifestació, una dormida col·lectiva acompanyada d’artistes convidats com els poetes Oriol Sauleda i Núria Martínez Vernis; dels Països Baixos arriba Johannes Bellinkx i Reverse, una creació que proposa un recorregut caminant cap enrere durant uns 50 minuts; les Artistas Salchichas amb Hablar con las plantas para llegar a un paisaje, una immersió en el paisatge de l’Urgell; Projecte Ingenu que es pregunten sobre com serà el món d’aquí a 1000 anys a El dia que va morir l’últim panda; Carla Rovira amb el dispositiu escènic Exit through the gift shop que gira al voltant del concepte d’èxit en els processos de gestació i maternitat; Engruna Teatre i el seu particular Univers per a infants de 0 a 2 anys; la companyia Escarlata amb La grutesca, una experiència sonora en un ambient grotesc i circense.\n3 – Festiu-entreteniment, una festa on les arts del circ, la dansa, la performance, el teatre i la música faran esclatar una paleta de sonoritats i colors diversos. En aquest bloc hi trobem la Compagnie Dyptik amb Mirage (un jour de fête), una peça inspirada en la imatge irreal i absurda del camp de refugiats de Balata (Cisjordània); els belgues Circumstances amb Exit, un treball de circ i dansa on es fusionen el moviment, l'acrobàcia i l’equilibri; Pau Palaus que ens porta amb Zloty una història de dos personatge d’una antiga troup de circ fent camí sense rumb; Sound de Secà amb +, un espectacle nocturn que esdevé una cruïlla entre la percussió, la dansa, la veu, el moviment i la poesia; Kaleider i el seu Robot selfie, una instal·lació participativa que recull selfies del públic i els converteix en un gran mural col·lectiu; Lucas Escobedo i Paüra, una peça musical hilarant que parla de la por; Truca Circus amb Sopla!, una atmosfera circense i festiva que evoca el món del còmic; o la Cia. Pepa Plana amb Si tu te’n vas, on tres pallasses es troben per recrear un món accelerat i ens fan riure de les coses més petites.\n4 – Cogito, Ergo Sum, una programació centrada en propostes amb voluntat de fer reflexionar i no deixar indiferent. En aquest apartat hi destaquen la companyia navarresa Led Silhouette que juntament amb Marcos Morau han creat Los perros, una peça de dansa íntima i visceral; Joseph Toonga amb Born to protest, un paisatge sonor intens amb ritmes de hip-hop que posa l’accent en crear consciència al voltant de l’estigma racial; o la percussionista Núria Andorrà amb Nu.A, que amb objectes de la quotidianitat crea un paisatge sonor que ens apropa als seus orígens.\n5 – Itinerants, històries deambulants que et trobaràs al bell mig del carrer, que es belluguen i es desplacen, que provoquen, que fan moure. Aquí trobarem propostes com les de Hortzmuga Teatroa & Deabru Beltzak amb Senta, a la deriva, una revisió contemporània i en clau de carrer de l’opera de Richard Wagner L’holandès errant; o 1 WATT amb Tales of No(oo)one, una peça deambulatòria i desordenada d’històries reals i d’antiheroïs que desborda energia.\n6 – Dramatúrgia digital, noves formes de creació que mantenen una conversa entre el llenguatge digital, la tecnologia, les arts escèniques i l’espai públic. En aquest apartat destaquen Onírica mecànica, un projecte liderat per Jesús Nieto que, amb la tecnologia com a aliada, proposa una sèrie de peces que conformen un únic ecosistema però poden experimentar-se per separat. A FiraTàrrega 2022 presenta: Distancia; La máquina de matar; i Rumbo a Farout.\n7 – La Paraula, amb una programació centrada en la paraula, abordada en un sentit ampli i des de diferents disciplines: la música, la ràdio o la poesia. Hi trobarem una conversa oberta entre la filòsofa Marina Garcés i la artista Clara Peya sobre l’inesperat; o Pastors, un relat de milers d’anys, explicat en format ‘live journalism’, de la mà de La Mira.\n8 – L’Inesperat, una sèrie de peces que ens podrem trobar en qualsevol lloc i en qualsevol moment. Hi trobarem creacions com les de l’hongarès David Somló amb Drift, una interacció entre intèrprets i transeünts que fa pensar l’audiència sobre el seu comportament a l’espai públic; Sauf le dimanche, amb Troc!, una peça de dansa a l’espai públic lúdica, generosa i inventiva; o La Carbonera Itinerant, una llibreria mòbil amb una selecció de textos teatrals, assaigs sobre les arts en viu i l’ús de l’espai públic o els llibres que han servit d’inspiració pels espectacles de Suport a la Creació.\nPel que fa a l’apartat professional, es posa en marxa la plataforma digital FiraTàrrega.pro. Una aposta estratègica per a la digitalització i modernització del mercat de les arts escèniques que permet un contacte permanent i actualitzat amb tots els agents del sector els 365 dies de l’any. Aquest nou espai de trobada digital s’activa ara amb una plataforma més dinàmica, amb més continguts i més connectivitat. FiraTàrrega.pro compta amb un directori de 1.400 professionals de 850 entitats professionals i 326 projectes publicats.\nEl pressupost global de l’edició 2022 de FiraTàrrega és de 1.227.905,00 EUR.


COMPROMÍS demana que es modifique la Llei hipotecària per regular la dació en pagament - Portal de Xàtiva\nEl Portaveu del Grup Municipal de COMPROMÍS a l’Ajuntament d’Ontinyent, Josep Francés, ha presentat una moció al plenari municipal del mes de desembre per tal que el consistori sol·licite al govern de l’estat espanyol que modifique la regulació hipotecària, incorporant la figura de la dació en pagament. Segons explica Josep Francés, “el que volem és que es garantixca el dret fonamental a una vivenda digna i evitar les greus conseqüències socials a causa de les execucions hipotecàries, perquè la crisi econòmica i l’augment de l’atur ha dut a moltes famílies a una situació límit”.\nSegons dades del Consell General del Poder Judicial, només entre 2007 i 2010 a l’estat espanyol s’hauran realitzat prop de 300.000 execucions hipotecàries, i les previsions pel 2012 estimen la xifra en 500.000. A més de la pèrdua de la casa, moltes persones també veuen com les entitats bancàries els demanden, iniciant-se així el procés d’execució hipotecària fins la subhasta de l’immoble. Si aquesta queda deserta –cosa que succeeix en el 90% dels casos-, l’entitat bancària s’adjudica l’habitatge pel 50% del valor de taxació i segueix reclamant als antics propietaris el pagament del deute restant, a més dels interessos i les costes judicials, mitjançant l’embargament de nòmines, comptes, etc., així com l’embargament als avaladors. “Per si fora poc el fet de perdre la llar”, lamenta Josep Francés, “milers de famílies s’enfronten a una condemna financera de per vida que els espenta a l’exclusió social i l’economia submergida”. Per això el portaveu de COMPROMÍS considera que la legislació espanyola que permet que les entitats financeres s’adjudiquen vivendes pel 50% del valor de la taxació “no només és injusta, sinó que no es dóna a les legislacions d’altres països. En un estat social i democràtic de dret és inadmissible que totes les conseqüències de la crisi tinguen que recaure sobre la part més vulnerable del contracte hipotecari, mentre que les entitats financeres, en bona mesura responsables de la crisi, reben ajudes milionàries de diners públics sense assumir cap responsabilitat, alhora que continuen generant importants beneficis anuals”.\nMalgrat tractar-se d’una normativa de competència estatal, les dramàtiques conseqüències es reflecteixen en l’àmbit municipal, atès que és als ajuntaments on s’adrecen les persones afectades en busca d’ajuda. “L’administració local resulta per tant doblement perjudicada: per una banda es vulneren els drets fonamentals dels seus ciutadans i ciutadanes i, per l’altra, reben totes les peticions d’ajuda de les famílies empobrides en un context de plena crisi, quan els recursos són encara més escassos”, denuncia Josep Francés.\nPer tot açò, COMPROMÍS demanarà al proper plenari que l’Ajuntament d’Ontinyent demane al govern d’Espanya que inicie els tràmits necessaris per a modificar la regulació hipotecària per tal d’incorporar la figura de la dació en pagament, de manera que en els casos de residència habitual, si el banc executa la hipoteca i es queda amb l’habitatge, la totalitat del deute quede liquidada, tal i com succeeix a d’altres països de la Unió Europea i als Estats Units; també es demana que s’inste al govern de l’estat a aplicar mesures per paralitzar els desallotjaments en els casos de persones en situació d’insolvència sobrevinguda i involuntària, mentre es tramita la modificació de la regulació hipotecària; i així mateix estudiar possibles mesures a nivell municipal que eviten el desallotjament per motius econòmics i en els casos que no siga possible, vetlar pel reallotjament digne de les famílies afectades. “El dret a l’habitatge és un dret fonamental de les persones que es troba recollit en la constitució espanyola, la Declaració Universal dels Drets Humans i el Pacte Internacional de Drets Econòmics, Socials i Culturals. Fer respectar els drets de la ciutadania és una obligació de les administracions, i en estos moments especialment durs, encara més”, conclou Josep Francés.\nAnterior Entrada anterior: Presentación del Club Nou Bàsquet Xàtiva\nSiguiente Entrada siguiente: Renfe celebra un comité de clientes de Cercanías entre los viajeros del núcleo de Valencia


El Mati i Olga Llorente, premiats en el Cant de les Mines | Flamenco\nEls catalans El Mati i Olga Llorente, que han actuat en Tablao Flamenco Cordobes en diverses ocasions, guardonats en el Cant de les Mines\nEl flamenc català torna a demostrar la seva qualitat amb la nova edició del Festival Internacional del Canti de les Mines de la Unió. El cantaor català Matías López Expósito, conegut artísticament com 'El Mati' i que ha actuat en Tablao Flamenco Cordobes en diverses ocasions al llarg de la seva carrera professional, s'ha convertit en el nou guanyador de la Llum Minera del citat festival, un els més importants del món. El Mati també va obtenir el primer premi de Mineres i el de Cantis Bajoandaluces. La també catalana Olga Llorente obté el premi Plantada de ball.\nEl flamenc català torna a demostrar la seva qualitat amb la nova edició del Festival Internacional del Canti de les Mines de la Unió. El cantaor català Matías López Expósito, conegut artísticament com ‘El Mati’ i que ha actuat en Tablao Flamenco Cordobes en diverses ocasions al llarg de la seva carrera professional, s’ha convertit en el nou guanyador de la Llum Minera del citat festival, un els més importants del món. A més, El Mati també va obtenir el primer premi de Mineres i el de Cantis Bajoandaluces.\nEl Mati és una de les joves veus amb més projecció del flamenc. Malgrat la seva joventut ha treballat amb grans figures del panorama com Pepe Habichuela, Manolo Marín, Cristina Hoyos, Antonio Canales, Belén Maya, El Jonc, Olga Pericet, Rafael Carrasco, Manuel Liñán, Pastora Galván, Rafael Campallo o Israel Galván entre molts . El Mati també compta amb un treball d’estudi, “Dotze de Cuatro”, amb el qual busca retre homenatge a Lebrijano, Gaspar d’Utrera, Juanito Villar i Pansequito.\nTablao Flamenco Cordobes ha estat com una casa per a algunes de les veus més importants del flamenc dels segles XIX i XX com és el cas de Miguel Poveda, format com a cantaor en l’històric tablao de la Rambla des que va debutar en el seu escenari amb 18 anys fins el seu salt a la fama amb l’èxit aclaparador al Festival Internacional de Cant de les Mines.\nUna altra de les figures guardonades en aquesta nova edició del festival ha estat Olga Aznar García, coneguda artísticament com Olga Llorente, amb l’obtenció del premi Plantada Femení gràcies a la seva interpretació de Caragols i Tarantos. La catalana Olga Llorente, coreògrafa i artista que també ha actuat en Tablao Flamenco Cordobes de Barcelona en diverses ocasions, està graduada en Dansa Espanyola pel Conservatori Professional de Barcelona i ha obtingut formació de mestres com Antonio Canales, La Chana, Farruquito, Rafaela Carrasco , Marc Flores, Carmen Ledesma, El Pipa o Eva Yerbabuena entre molts altres. A més ha compartit escenari amb artistes de la talla de Pastora Galván, El Farru, José Maya, Marc Flores, Manuel Liñán, Belén Maya o Aldarull entre d’altres i ha obtingut altres guardons com el de “Vicente Escudero” per la seva ball per seguiriya al any 2009 durant el VIII Certamen de Joves o el premi al ball lliure del Concurs de la Perla de Cadis el 2013.