FCF | Dinar oficial de la 28a Copa Catalunya Absoluta\nDinar oficial de la 28a Copa Catalunya Absoluta\nNotícies Generals | 28/03/2017\nA Olot s’ha celebrat la trobada entre les directives dels dos clubs finalistes, Nàstic i Girona, de la FCF i de l’Ajuntament d’Olot, unes hores abans d’enfrontar-se al terreny de joc.\nLa prèvia de la 28a Final de la Copa Catalunya entre el C. Gimnàstic de Tarragona i el Girona FC ha estat precedida pel dinar oficial que han dut a terme les directives d’ambdós clubs, juntament amb les autoritats de la Federació Catalana de Futbol i les institucions implicades en l’organització de la final.\nL’alcalde d’Olot, Josep Maria Corominas, ha explicat que “som una ciutat i una comarca que ens sentim molt lligats a l’esport, des del més amateur al més professional. Per Olot, tenir la Final de la Copa Catalunya és una manera de projectar la ciutat a tots els nivells i a tot el país. I estem molt orgullosos que des de la Federació Catalana de Futbol hagin decidit fer un homenatge a les patinadores del Club de Patinatge Artístic Olot. Estem molt contents per com fan les coses a la Federació Catalana de Futbol”.\nEl Director del Consell Català de l’Esport, Antoni Reig, ha agraït a la UE Olot “la il·lusió i les ganes que han posat no només per cedir les instal·lacions per la Final de la Copa Catalunya, sinó per tot l’esforç que han fet per la celebració d’aquest partit. Vull felicitar i agrair a tots els clubs que han participat en aquesta competició perquè prestigia l’esport català, l’esport fet a casa nostra. I també vull recordar tota la feinada que està fent la FCF amb Andreu Subies al capdavant. La gran tasca que està duent a terme a tot el territori i a la base, juntament amb el nou projecte +KESPORT!, molt important en l’educació en l’esport base”.\nPer la seva banda, el president de la FCF, Andreu Subies, ha mostrat el seu agraïment personal dirigit “al club, a la ciutat i a l’Ajuntament, que han fet possible celebrar aquesta final de la Copa Catalunya a Olot. Nàstic i Girona són dos clubs de màxim nivell i que representen el futbol català i la Copa. L’essència del futbol està en la feina que fem tots nosaltres. Per això, agraeixo a Nàstic i Girona el seu esforç i dedicació per arribar a la Final de la Copa Catalunya. L’Ajuntament i l’alcalde d’Olot també mereixen una felicitació per la feina que estan duent a terme. En nom de la FCF vull agrair el suport que sempre ens ha donat la Generalitat, i també l’ajuda de la premsa i Televisió de Catalunya. Entre tots fem que aquest espectacle sigui reconegut i es pugui veure arreu de Catalunya. Esperem que el futbol català sempre guanyi”.\nEn finalitzar els parlaments, s’ha fet un intercanvi de plaques commemoratives entre la FCF i totes les entitats implicades. A l’acte també ha assistit la Junta Directiva de la FCF; el cap d’esports de Tv3, Bernat Soler; la regidora d’esports d’Olot, Mar Roca; i directius del Nàstic de Tarragona i del Girona FC; entre d’altres autoritats.


CatalanTeam/Activitats/QuantalQuetzal - Ubuntu Wiki\nTal com marca la tradició, després de 6 mesos d'espera, a l'octubre de 2012 es va fer pública la versió definitiva del GNU/Linux Ubuntu 12.10.\nAquesta pàgina conté informació sobre la festa que se celebrà el dia 10 de novembre als locals del Grupo Unión al barri de La Mina (Sant Adrià de Besòs). Aquest wiki és un document de treball de l'equip d'usuaris de l'Ubuntu en català i com a tal s'ha anat modificant a mesura que hem tingut els termes decidits i en marxa. A l'agenda hi ha les feines programades.\nEl formulari era a http://www.ubuntu.cat/FestaQuantal\nLloc: Punt Òmnia Grupo Unión, Sant Adrià de Besòs\nc/Mar s/n (davant el CEIP Mediterrania)\nOpen Street Map: http://www.openstreetmap.org/?lat=41.418012&lon=2.220195&zoom=18&layers=T\nA les 10:00 h vam començar a organitzar la desconferència. Xerrades de 30 minuts o menys i els temes els van oferir els mateixos participants. Us guiarem per tal que pogueu inscriure la vostra xerrada, organitzarem els torns i els possibles temes repetits i farem un sistema de votació de xerrades. Hi ha la possibilitat de continuar per la tarda si hi ha molts temes a tractar. La Desconferència va comptar amb xerrades breus sobre Ubuntu als Punt Òmnia, Unity, Multimèdia,Lubuntu, Meta-distribucions, maquinari lliure.\nMetro: L4 Besòs Mar\nTramvia: T6 La Mina\nRonda Litoral, sortida Fòrum La Mina. Aparcament: no hi ha gaire problema per aparcar a la porta del Punt Òmnia.\nEs va fer un dinar a un restaurant molt proper amb un menú de 10€. Heu d'avisar que us quedareu a dinar en el moment de fer la inscripció. Hi ha més bars i restaurants a la zona i hi ha Diagonal Mar a deu minuts caminant.\nA l'octubre es publicà la versió definitiva de l'Ubuntu 12.10 (de nom tècnic Quantal Quetzal). Amb aquest motiu, la comunitat d'usuaris d'Ubuntu en català celebrarà el proper dissabte 10 de novembre la ja tradicional festa d'alliberament (Release Party), aquest cop al Punt Òmnia Grupo Unión de La Mina, al carrer del Mar de Sant Adrià de Besòs.\nAquestes festes s'organitzen arreu del món, i l'equip d'ubuntaires en català hi ha participat sempre de forma molt activa, procurant fer-la a diferents llocs del territori. En aquesta ocasió s'ha triat la ciutat de Sant Adrià de Besòs com a seu de l'esdeveniment.\nSi consulteu el programa d'activitats veureu la participació d'experts i desenvolupadors en diferents àmbits: l'escriptori Unity, Lubuntu, Ubuntu al centre Òmnia, Maquinari lliure. D'altra banda, com també és habitual, durant tota la jornada, i en paraŀlel a la resta d'activitats, tindrem una festa d'instaŀlació (Install Party) de l'Ubuntu, on es donarà suport per instaŀlar-lo als ordinadors d'aquelles persones que el portin, així com per aclarir els dubtes que puguin sorgir. Evidentment, tot això serà de forma totalment gratuïta; només caldrà inscriure's-hi.\nCatalanTeam/Activitats/QuantalQuetzal (last edited 2012-12-16 10:44:25 by rainct)


iskra Lawrence estrena un editorial de fitness inigualable - Tendència\nIskra Lawrence, la cara de #ArieReal i l'editor gerent del blog inclusiu de moda i bellesa Runway Riot, fa una altra afirmació positiva. (Esbrineu per què Lawrence vol deixar de cridar-la 'Plus-Size & apos;') Runway Riot només va aparèixer un editorial de Iskra i els seus amics de model positiu del cos que semblaven afeccionats al vestit atlètic sexy. I la millor part? Totes les imatges no estan tocades i crues.\ndesequilibri muscular inferior de l’esquena\nLawrence va fer la notícia per primera vegada quan va recórrer a les xarxes socials per tancar els fanàtics del cos per haver-la cridat una vaca grassa (inseriu aquí els ulls). (En serio, Lawrence respon a ser anomenat 'gras' a Instagram de les maneres més èpiques.) Des d'aleshores, el voluptuós model ha demostrat ser un gran defensor de la positivitat corporal. Cas concret: aquesta editorial evolutiva, que demostra que els models que no són iguals són s’adapten i no promouen un estil de vida ‘poc saludable’.\n'Em fa sentir prou bé no només com a model sinó com a humà. Si no em puc relacionar amb el meu propi cos, com ho pot fer qualsevol altre? Lawrence va dir quan li va preguntar sobre les fotografies no tocades. 'Cada dia heu de practicar l’autocura per tenir una relació positiva amb el vostre cos i amb vosaltres mateixos'.\nLa directora i estilista creativa de la sessió fotogràfica, Ashley Hoffman, va tenir molta cura de la indumentària representada en aquesta editorial. 'Vaig optar per tenir marques que tinguin present diferents tipus de cos, idealment, tothom hi pot trobar alguna cosa, i tenia molta intenció de mantenir tot el que s'ajustava a la forma', va dir a Runway Riot.\nMireu que aquestes dones que s’ajusten i potents us ofereixen #squadgoals al vídeo que apareix a continuació i només demostra que un cos no s’adapta a cap mida ni forma.\nResistència que s’estén: Entrena com un olímpic\nMireu Cassey Ho que demostreu com és de fàcil falsificar un model d’Instagram\nJulianne Hough revela que ella i Brooks Laich van treballar amb un terapeuta sexual


Txarango, Ramon Mirabet i La Principal de la Bisbal, grans atractius de la Festa Major de Calaf 2017\nMainasons és la interessant proposta per al públic infantil. L'Ajuntament de Calaf manté l'aposta per la qualitat amb grups de primer nivell destinat a un públic heterogeni\nL'Ajuntament de Calaf manté l'aposta per la qualitat programant propostes culturals d'estil heterogeni que pugui agradar i atraure a una públic divers. Txarango serà a Calaf el dissabte de Festa Major, el 2 de setembre a la nit. El grup es convertirà en un dels gran atractius de la festa gran calafina presentant el seu darrer disc, ‘El cor de la terra', que fa ben poc que ha sortit al mercat.\nAbans d'aquest concert hi haurà un altre dels plats forts de l'edició 2017. Ramon Mirabet presentarà el seu segon disc ‘Home Is Where The Heart Is', gràcies al qual ha fet el salt definitiu als grans escenaris, omplint sales i festivals de tot el país. Amb aquest treball aquest cantant de gran projecció s'està fent un lloc en el panorama musical català com una de les veus masculines més admirades del moment.\nEl mateix dissabte a la tarda hi haurà la gran aposta per al públic infantil, el concert del grup Mainasons. Els seus components, -la Nia, la Mel i en Ton- cantaran i ballaran cançons de sempre amb estils de música moderna. Estaran acompanyats d'una banda de set músics per presentar un espectacle per fer que la canalla s'ho passin d'allò més bé, però amb dosis de pedagogia musical incloses.\nEl final de la festa es preveu atractiva, innovadora i espectacular. La tarda de dilluns començarà amb el concert de La principal de la Bisbal que seran els encarregats, més tard, de posar la música al ball. La cloenda arribarà amb un innovador i renovat piroespectacle.


UP adverteix que les gelades, la pluja irregular i les altes temperatures danyen la collita d’herbacis a Catalunya | agropres\nPosted on Juny 19, 2017 by agropres\nUnió de Pagesos (UP) ha alertat que la collita de cereals i altres conreus herbacis d’aquesta campanya es veurà afectada pels canvis meteorològics de l’hivern, càlid a bona part del país, i per les pluges irregulars. Mentre que hi hagut manca de pluja a àmplies àrees de les comarques de Lleida, del Prepirineu occidental i zones de la Catalunya central, ha plogut per damunt dels valors mitjans al Pirineu oriental i al sud, segons dades de Meteocat.\nAl Vallès Oriental i al Vallès Occidental, el cereal pot tenir un rendiment normal si s’ha sembrat primerenc. En lleguminoses, els danys per fred han afectat als favons. A l’Alt Penedès, el cereal sembrat més tard ha resultat afectat pel fred i les altes temperatures. El sembrat més primerenc tindrà un rendiment normal.\n« Agricultura publica els primers preus de referència de la fruita de pinyol de l’Observatori Agroalimentari de Preus El departament d’Agricultura convoca el premi PITA 2017 »


espaifotografic | Girona, temps de flors, temps de plors\nMiquel Bohigas — dijous, 17 de maig de 2012 @ 8:34\nAquesta setmana a Girona celebrem el Temps de flors. Dissabte passat m’hi vaig arribar ben d’hora, ben d’hora, abans que la multitud col·lapsés la ciutat. La majoria d’espais encara estaven tancats i només vaig poder passejar-me per la zona del Galligants i la plaça dels Jurats, aprofitant que els jardiners de les brigades municipals ho estaven acabant de deixar a punt.\nAbans de les vuit del matí ja començaven a arribar els primers visitants. Càmera en mà, es disposaven a copsar els muntatges que el dia abans havien enllestit floristes, jardiners i artistes.\nEs nota que cada vegada som més els aficionats a la fotografia. Som els que mirem de reüll les càmeres dels altres sense dir res, esperant que el col·lega que ens ha precedit s’aparti una mica per situar-nos al lloc que ocupava i mirar si l’enquadrament que havia triat era prou original o el més adequat. “Per si de cas però, farem la foto, que aquest, amb aquesta càmera, segur que sap el que es fa”.\nSovint la gent es queixa que cada vegada hi ha més muntatges de plàstic i menys flors, la qual cosa, a banda de no ser certa del tot, no hauria de ser necessàriament negativa, al menys des del punt de vista fotogràfic. A mesura que passen els dies, quan les flors es van pansint, són aquests muntatges aflorals els que ofereixen més possibilitats als aficionats per trobar enquadraments originals i interessants.\nD’altra banda, els espais interiors, on els muntatges florals desperten l’admiració dels visitants, són de molt mal fotografiar, a causa tant de la il·luminació artificial com de l’espai “disponible” per trobar un bon enquadrament. Si a això hi afegim que en alguns llocs no deixen desplegar el trípode, ja em diràs.\nPersonalment els muntatges florals no m’atrauen gaire: els trobo excessius i massa sofisticats. Prefereixo les flors silvestres més senzilles a les flors de jardineria, sovint tant o més artificials que els criticats elements de plàstic.\nEntre setmana hi he tornat un parell de dies per visitar els espais que el primer dia encara no havien obert. El més interessant, per a mi, es tornar a gaudir dels patis interiors de les cases i sobretot entrar a alguns habitatges que la resta de l’any difícilment es poden visitar.\nA partir de les deu del matí, la ciutat és invadida per milers de persones que amb les seves càmeres retraten tot el que troben al seu pas. D’una banda resulta difícil, per no dir impossible, treballar amb tranquil·litat, però de l’altra tota aquesta gentada ofereix moltes possibilitat als fotògrafs, sobretot als aficionats a retratar la gent del carrer.\nA més, enguany el Temps de flors ha coincidit amb el temps de plors, tal com es podia llegir en una pintada. Les pancartes i les tendes dels indignats de la plaça de la Independència contrastaven amb la indiferència dels turistes que dinaven tranquil·lament als restaurants de la plaça. Mentrestant, en una entitat financera, un grup de joves manifestava la seva indignació per la situació actual. Al peu de les escales de la catedral, a davant dels jutjats, la manifesta presència de la policia posava una nota de fosca tensió a l’espectacle floral.\nPer celebrar que aquest article és el que fa cent des de que vaig començar a col·laborar a espaifotografic, us deixo amb dues fotos fetes aquestes dies a Girona.\nWarning: file_get_contents(https://graph.facebook.com/?ids=http://www.espaifotografic.cat/2012/05/girona-temps-de-flors-temps-de-plors/): failed to open stream: no suitable wrapper could be found in /home/espaifo1/public_html/espaifotografic.cat/wp/wp-content/themes/espaifoto2011v23/functions.php on line 814\n← Alemanya a un clic\n2 comentaris a “Girona, temps de flors, temps de plors”\ndijous, 17 de maig de 2012 a les 18:22\nFelicitats Miquel per aquest aniversari de “dedicació”, per cert m’agrada molt la foto del colom “víctima”.\ndivendres, 18 de maig de 2012 a les 6:45\nCent ja? quin curriculum… enhorabona Miquel, que sàpigues que sempre espero el teu article de dijous, que sempre te aquesta nota de frescor tan teva.


Ludisme - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n(S'ha redirigit des de: Ludita)\nEl luddisme o antimaquinisme fou una forma de protesta apareguda a Gran Bretanya a partir de 1811 i que s'allargà durant els primers decennis del segle XIX, fins al 1830. El luddisme pren el nom de Ned Ludd, un pseudònim emprat repetidament pels qui destruïen les màquines i les instal·lacions obreres.\nTradicionalment, s'ha considerat el luddisme com la primera forma de lluita obrera contra el capitalisme que, de retruc, s'oposa a la industrialització. Aquesta fou la visió que donaren Sidney Webb i Beatrice Webb a la seva obra sobre el sindicalisme britànic. Més endavant, Eric J. Hobsbawm començà a presentar indicis de la nova visió sobre el luddisme que George Rudé, Edward P. Thompson i John Rule han desenvolupat amb més precisió.\nAixí, actualment se sap que les destruccions luddites anaren a càrrec d'artesans que veien perillar la seva existència davant la ràpida introducció de mà d'obra que no havia de seguir l'aprenentatge de 7 anys que la llei marcà fins al 1814 i que no requerien ni preparació, ni qualificació, atès que empraven la nova maquinària tèxtil que es desenvolupava. Des dels sindicats d'origen gremial, els artesans actuaren contra la maquinària i contra aquests primers obrers, majoritàriament dones i nens amb salaris molt baixos.\nA la llarga, davant la inevitable industrialització i proletarització del sector tèxtil, els artesans anaren abandonant les accions violentes i obriren els seus sindicats als obrers, això és, les dones i els pocs homes que aleshores formaven part del primigeni proletariat industrial britànic.\nA final del segle XX, en plena revolució digital, va sorgir un moviment conegut com a neoluddisme, que s'oposa a la intel·ligència artificial i tot avanç científic que es basi en la informàtica. Reconeix que no solament els empresaris són els explotadors sinó que és la forma com funciona la tecnologia que aliena tant l'explotador com l'explotat i que els converteix, segons el seu criteri, en parts funcionals de la maquinària tecnològica.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Ludisme\nFonts i documentació sobre el luddisme (anglès)\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Ludisme&oldid=18942206»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 13 oct 2017 a les 06:17.


Consulteu les definicions del nostre wiki i si voleu feu les vostres aportacions, endavant! Fem créixer entre tots el diccionari de valors!\nAjudar-nos els uns als altres per aconseguir una cosa. Passar-se la pilota i jugar en equip. Quan un falla, fallem tots. Tots som un de sol, respectan-nos uns altres. Tots junts som més forts. Si fas una cosa sol aniràs ràpid, si ho fas amb més gent ho faràs millor i t'ho passaras més bé. 5è\nVol dir que tots treballem, discutim de bona manera amb l'ambició de treure el treball en grup ben fet. Hem de discutir i parlar tots junts de bona manera. Hem de fer les coses entre moltes persones i que tothom participi. Les coses s'aconsegueixen més ràpidament i millor en grup. Com per exemple: si fem alguna activitat que tots toquin el material i que tots tinguin una bona actitut amb els companys de grup. 5è.A\nÉs un valor que pot ser negatiu o positiu. El portem a dins, com per exemple aconseguir un somni i per aconseguir-lo sempre tirem endavant. No hem de rendir-nos i hem de treballar positivament per millorar per ser algú al món, l'ambició és el que necessites per poder seguir el teu somni, per demostrar el que ets i el que vals. Hem de tenir actitud positiva i voltuntat per superar-te a tu mateix. 5è.B


42è INTERCLUBS FEMENÍ DE CATALUNYA - LIGUILLA 2016 Barcelona\nData d'inici 31/05/2016\nQuarta prova del 42è Interclubs Femeni de Catalunya - Liguilla 2016 al CG de Barcelona. el próxim dia 31 de maig (Dimarts) amb modalitat Fourball Medal-Play. Mireu aqui tota l'informació:\nPublicados (veure observacions)\n- Sr. Joan Galceran (Principal)\n- Sr. Joan Galceran (Arbitro Principal)\nCada equip a aquesta prova. disposarà de 2 Motos i 1 carret elèctric.\n0.- Resultats Partits a CG de Barcelona\n1.- Horari de Sortides al CG de Barcelona (a tret a les 10,30 hores)\nHandicap Femenina Acumulada (ASC: 0) Descàrrega (pdf)\nSeran el 25, 26, 29 (a partir de les 14,30 hores) i 30 de maig. La reserva de l'hora serà presencial, només cal enviar un correu electrònic per tenir constància que vindran.\nHotel Barcelona Golf (Sant Esteve Sesrovires):\n• 77,35€ preu normal\n• 74€ amb codi HVFCG2016\nHotel Ciutat Martorell (Martorell):\n• 74€ preu normal\n• 70€ amb codi HVFCG2016\nMenu del dia: 15,25,- € IVA i beguda inclosa\nCarrets elèctrics - 25 unitats ; Preu 12,-€\nBuggies - 12 unitats ; Preu 30€\nMotos - 25 unitats ; Preu 30€\namb targeta 1€ = 26 boles\n1.- Resultats partits a CG de Barcelona\n30/05/2016L'Equip de Cerdaña defensa el liderat de l'Interclubs Femení a Golf Barcelona\nAquest dimarts es disputa la quarta prova de la Lligueta femenina 2016, amb l'equip de Cerdaña liderant la classificació, tot i que amb un sol punt d'avantatge sobre el RCG El Prat. Emoció en la competició femenina per equips de la FCG\n01/06/2016El Prat agafa el liderat de l'Interclubs Femení de Catalunya\nDesprés disputar-se aquest dimarts la quarta prova de la Lligueta, l'equip del RCG El Prat agafa el liderat de la competició de la FCG, amb un total de 22 punts, superant Cerdaña, que defensava la primera plaça, sense sort


Una cosa nova abans de dormir: D'on ve la paraula "júnior"?\nD'on ve la paraula "júnior"?\nEstic segur que tothom que llegeixi aquesta entrada deu haver sentit i llegit la paraula "júnior" una pila de vegades. Segurament també sabrà què significa, i quan es fa servir, però... ens hem aturat mai a pensar d'on ve, tot això? Com es fa servir exactament? N'hi ha usos alternatius?\nAixò és el que em preguntava jo i vaig voler-ho investigar una mica, amb uns mètodes d'estar per casa, com la majoria de les coses que escric, per què us hauria d'enganyar?\nEn primer lloc, "júnior" ve del llatí "junior", que és el comparatiu de "juvenis" i per tant significa "més jove". El contrari és "sènior", del llatí "senior", comparatiu de "senex", i per tant "més vell". Malgrat aquest origen llatí, els que fan servir actualment la paraula són els anglosaxons, especialment els dels Estats Units, per diferenciar dues persones de la mateixa família que duen el mateix nom de pila i el mateix cognom, independentment de si el segon nom coincideix o no. També és habitual als països de parla portuguesa, i de fet molts futbolistes brasilers han estat coneguts amb el sobrenom de "Júnior".\nA casa nostra també tenim una manera d'indicar-ho, i és amb el "pare" i el "fill", tal com en francès es fa amb "père" i "fils". Un cas il·lustre a Catalunya és el de l'arquitecte Ricard Bofill, i el seu fill Ricard Bofill, fill. Però el "júnior" pròpiament dit l'emprem únicament quan es tracta d'anomenar determinades categories en esports o competicions en general segons l'edat dels participants.\nUn dels conflictes que es poden produir és que un, posem per cas, Gerald McGregor, Sr. mori, i llavors el seu fill Gerald McGregor, Jr. pot continuar tota la vida com a júnior o pot adoptar el "sènior". Si tria la segona opció, i és d'una família que segueix l'estranya tradició que les dones siguin "la senyora de..." i tot seguit el nom i cognom del marit, es trobarà amb què la seva dona es dirà Mrs. Gerald McGregor, Sr. i la seva mare, vídua, també.\nEl personatge de The Sopranos Corrado Soprano, Jr., anomenat sempre "Junior" malgrat l'edat que té. Li ha quedat fins a tal punt que els seus nebots l'anomenen "Uncle Jun".\nPer cert, he escollit el nom de Gerald McGregor perquè l'exemple que donava la Wikipedia sobre aquesta qüestió era el típic John Smith i no volia copiar-me tant, si bé no amago que la informació l'he tret de la coneguda enciclopèdia oberta.\nA banda del tema del "júnior", els estadounidencs també tenen un altre costum alternatiu, que és el de posar números romans en comptes de la paraula que avui ens ocupa, o sigui Gerald McGregor, Gerald McGregor II, Gerald McGregor III, etc. Tot i així, no és gaire comú que hi hagi més de tres generacions on es repeteixi el nom i no se sol recórrer a números més enllà del tercer.\nL'avantatge d'aquest sistema és que es poden numerar els que es diuen igual que un avantpassat immediatament anterior sense que sigui necessàriament el seu pare, per tant funciona entre oncles i nebots. El "júnior" és exclusiu dels fills (que no les filles, per cert, ja que les dones no acostumen a fer servir aquest sistema).\nEl desavantatge és que si et posen numerals al nom és molt possible que també recorrin a la tradició de posar-te un sobrenom relacionat amb el teu número, Chip o Bud en el cas dels que tenen el II i Trey en el cas del III. Però el "júnior" té el desavantage de poder esdevenir directament el teu sobrenom i que tota la vida et diguin "Júnior" i el teu nom real no serveixi per a res.\nFamosos que duen el sufix "Jr."\nSón diversos els artistes famosos que duen el sufix "Jr.", vegem-ne alguns:\nSatanàs Cor Petit, Jr.\nD'altres, en canvi, han preferit no dur-lo, com és el cas de l'actor Robert DeNiro, fill de Robert DeNiro, Sr. El que ja em sembla que és per cagar-s'hi és el cas d'en George Foreman, l'exboxador, que va triar per als seus fills el sistema numeral. De fet, el més gran dels 10 que té es diu George, Jr. I els quatre següents (a l'home se li'n va anar la pinça, com veurem, però almenys entenia que el Jr. comptava com a II) tenen els noms de George III, George IV, George V i George VI.\nI aquest és el cartell de la pel·lícula Junior, on l'Arnold Schwarzenegger interpretava un home que... es quedava en estat!\nPublicat per Moroboshi a 23:15\nEtiquetes de comentaris: Jr., Junior, Noms\nEl que ens deixen els anys 2000


Aquest passat dissabte, el Premini-Escola de l’entitat, va aconseguir la primera victòria de la temporada en derrotar el CEB Ronçana al Palau pel resultat de 38 a 27.\nUna victòria molt meritòria si es té en compte que es tracta d’un equip nou (creat durant les vacances de Nadal) que tot just jugava el seu tercer partit de la temporada i que va encetar el partit amb un primer parcial desfavorable de 0 a 11 en finalitzar el primer període.\nDesprés d’aquest nefast primer període, l’equip va despertar i va començar a treballar el partit: bona intensitat defensiva, lluita pel rebot i col·laboració ofensiva. Poc a poc va anar reduint les diferències i, un cop va posar-se per davant en el marcador, ja no va deixar escapar la victòria.\nEl més important és que, dia rere dia, els jugadors mostren símptomes de millora i gaudeixen jugant, com demostra el fet que, en finalitzar cada partit, formen una rotllana espontània al centre del camp i salten i riuen abraçats. No importa el resultat, s’ho passen bé i aprenen… i seguim millorant!


Com ho fem? - Yes We Can English\nTreballem en grups molt reduïts i oferim sempre una atenció personalitzada. Som especialistes en l’ensenyament personalitzat de l’anglès per a tots els nivells i edats, amb un reforçament d’aquelles aptituds que més necessiti l’alumnat en cada cas: Listening, Speaking, Writing o Reading.\nReforcem l’anglès per aconseguir que l’alumnat escolar, universitari o adult assoleixin el nivell d’anglès que desitgen segons les seves necessitats i d’acord al Marc Europeu Comú de Referència per a les Llengües (MECR) del Consell d’Europa amb un ensenyament de l’anglès del dia a dia.\nAquest és el nostre tret diferencial i on som els pioners. Oferim avantatges personals i socials a aquests alumnes que tenen dret a interrelacionar-se i gaudir de l’anglès, malgrat les seves limitacions aparents.\nVolem normalitzar les seves aptituds i coneixements amb classes d’anglès lúdiques i divertides, on gaudeixin utilitzant la llengua anglesa com a vehicle de comunicació.\nPotenciem i estimulem amb l’anglès la seva autoestima i afavorim així la seva interacció en la societat globalitzada: “Jo també estudio anglès”.\nActivitats dins i fora de l’aula\nAPRENEM DE L’EXPERIÈNCIA\nUn cop al mes es realitza un “Special event” o activitat lúdica i cultural especial, tota ella en llengua anglesa, i orientada a aprendre anglès d’una manera natural.\nAquestes activitats que van des d’un taller de cuina, a una sortida a un museu, a una cafeteria, a una improvització de situacions reals com a teatre, etc. estan obertes a tot tipus d’alumnes externs amb ganes de posar en pràctica el seu anglès.


CCOO exigeix al Ministeri i a les CC.AA. que totes les convocatòries de processos selectius docents de 2022 es realitzin amb la nova normativa estatal » educaccio.cat\nCCOO exigeix al Ministeri i a les CC. AA. que totes les convocatòries de processos selectius docents de 2022 es realitzin amb la nova normativa estatal\nEl sindicat demana acabar amb la temporalitat respectant els acords signats.\nCCOO defensa davant el Ministeri i en totes les comunitats autònomes que s'aprovin les places per reduir la temporalitat al 8%, però que aquestes no es convoquin fins que estigui aprovada la normativa estatal per definir, en virtut de l'Acord i de la Llei per reduir la temporalitat i estabilitzar l'ocupació, les bases dels processos selectius per cobrir les places en l'àmbit docent.\nEl sindicat considera que convocar ara, sense esperar a la nova normativa bàsica estatal, usant el model d'ingrés de 2018, i fins i tot el de 2007, és un intent de boicotejar la nova normativa i l'esperit tant de l'Acord de pla de xoc per reduir la temporalitat, subscrit per CCOO, UGT i CSIF, com de la nova Llei de mesures urgents per reduir la temporalitat en les administracions públiques.\nÉs una situació jurídicament irregular, políticament incomprensible i molt lesiva per al professorat que es presentarà als processos selectius.\nCCOO s'oposa a aquest intent de les administracions d'esquivar les seves responsabilitats i exigeix al Ministeri que acordi una disposició transitòria del Reial decret d'Accés i ingrés docent d'aplicació a tots els processos selectius fins a 2024 i que totes les CC. AA. convoquin processos selectius en 2022 amb aquest nou model.\nFinalment, CCOO es posarà en contacte amb la resta de les organitzacions sindicals signants de l'acord de reducció de la temporalitat de les administracions públiques per a l'establiment de criteris comuns que permetin el desenvolupament d'aquest acord en l'àmbit educatiu.


Els comerciants diuen que les ajudes són misèria i reclamen invertir al Pas | BonDia Diari digital d'Andorra.\nEls comerciants del Pas de la Casa consideren que les ajudes promeses pel Govern i el Comú d’Encamp per pal·liar els efectes del tall de l’RN-22, i fins i tot les actuacions fetes fins ara en el desplegament del pla per embellir el poble, són “misèria”. Remarquen que aquestes mesures no suposaran “res” per als empresaris, que només serveixen per dir que s’ha fet alguna cosa pel Pas de la Casa i reclamen anar més enllà. Els botiguers afirmen que “no ens agrada la paraula ajuda, volem inversió”, i destaquen que “la veritable ajuda és actuar perquè el tall de la carretera amb França no torni a passar i invertir al Pas”. En concret, reivindiquen més pressupost públic per millorar les façanes dels edificis i organitzar activitats, entre altres aspectes, i “impulsar el 23% del PIB”, que és el pes que té la població en el conjunt del país.\nEls empresaris denuncien la falta d’inversió crònica que pateix el nucli encampadà i diuen que estan cansats que al Principat es parli sovint del far-west o Mordor per referir-se al Pas de la Casa. “Sembla que no som Andorra” quan “el Pas fa molt per a l’economia del país”, lamenten. Preguntats sobre el pla per embellir el poble impulsat pel Govern, defensen que les primeres inversions es necessitaven al centre. Així, destaquen que la passarel·la que s’ha construït al costat del riu Arieja “és una cosa molt llunyana” i “no hi va ningú, perquè abans cal recuperar un turisme més familiar i vendre als visitants una experiència”.\nPer canalitzar aquest canvi, els empresaris segueixen treballant en l’articulació d’una associació que hauria d’esdevenir un interlocutor directe amb el Govern i el Comú. L’entitat es vol que aplegui negocis de tota mena, amb representants de tots els sectors, i també els veïns i veïnes. Un dels aspectes que ja s’estan analitzant són els tributs als quals han de fer front els residents al Pas de la Casa, ja que la sensació és que es paga més que a la resta d’Andorra. En aquest sentit, recorden que el cens emfitèutic només existeix en aquesta població, i apunten que la seva aplicació no s’adequaria a la legalitat.\nÉs davant d’aquests problemes que reivindiquen una delegació permanent del Comú d’Encamp al Pas de la Casa que s’encarregui de resoldre les diferents situacions que es presentin, tenint en compte el pes que té el poble en el conjunt de la parròquia i en el PIB del país.\nInpub demanarà a Andorra Turisme una campanya publicitària amb sortejos durant l’estiu\nLa Iniciativa Publicitària (Inpub) demanarà a Andorra Turisme que repeteixi aquest estiu la campanya publicitària que va portar a terme arran del tall de l’RN-22. L’entitat proposa impulsar-la entre mitjans de juny i mitjans de juliol, que l’acció vagi adreçada a residents i visitants, i que s’ofereixi com a premi el sorteig de dos viatges, dos forfets de Grandvalira i dos iPhone.\nA més, Inpub ja està organitzant el mercat de les oportunitats, que tindrà lloc el 6 i 7 de juliol. El pressupost que es destinarà a l’esdeveniment puja a 50.000 euros (dues terceres parts de l’import s’invertiran en comunicació, mentre que la resta anirà a l’organització d’animacions). Així mateix es proposarà al Comú recuperar la Festa de la multiculturalitat i fer-la coincidir amb els dies del mercat de les oportunitats. Inpub també organitzarà animacions durant tots els caps de setmana de juny amb l’objectiu de reactivar el poble després del tall de l’RN-22.\nSobre el tancament de l’accés a França, el president d’Inpub, Jean-Jacques Carrié, va explicar que té previst reunir-se amb el Comú i el Govern per parlar sobre les ajudes. La trobada ha de servir per clarificar com hi podran accedir els empresaris, ja que ara hi ha confusió.


, RAIMON - Llibres.cat | Llibreria online en català | La Impossible Llibreters Barcelona\n/ , RAIMON\nCasellas, raimon Lapislatzuli martes, 26 de noviembre de 2019\nAutor: Casellas, raimon Editorial: Lapislatzuli Data d'edició: 26/11/2019 Disponibilitat immediata\nAutor: Panikkar alemany, raimon/pujol, lídia Editorial: FRAGMENTA Data d'edició: 01/03/2019 Sota comanda 3/5 dies lab.\nAutor: Panikkar alemany, raimon Editorial: fragmenta editorial Data d'edició: 01/10/2018 Sota comanda 3/5 dies lab.\nAutor: Panikkar alemany, raimon Editorial: fragmenta editorial Data d'edició: 01/06/2018 Sota comanda 3/5 dies lab.\nAutor: Portell, raimon Editorial: EDITORIAL BARCANOVA Data d'edició: 01/03/2018 Disponibilitat immediata\nAutor: Panikkar, raimon Editorial: Trotta Data d'edició: 01/11/2017 Sota comanda 3/5 dies lab.\nLletres completes 1959 - 2017 Amb aquest llibre es publiquen en volum per primera vegada les lletres completes de Raimon, que abastentota la seva carrera, des del 1959 fins al 2017. Inclou totes les lletres esc... , raimon MAGRANA EDICIONS DE LA lunes, 1 de mayo de 2017\nAutor: , raimon Editorial: MAGRANA EDICIONS DE LA Data d'edició: 01/05/2017 Sota comanda 3/5 dies lab.\nAutor: Portell, raimon Editorial: EDITORIAL BARCANOVA Data d'edició: 01/03/2017 Disponibilitat immediata\nPortell rifà, raimon edicions bromera miércoles, 1 de marzo de 2017\nAutor: Portell rifà, raimon Editorial: edicions bromera Data d'edició: 01/03/2017 Sota comanda 3/5 dies lab.\nLa fe permet l?obertura a l?impensat, al mite, però alhora inicia el camí vers l?impensable, un horitzó de consciència cada cop més ampli que apunta a l?experiència mística del sil... Panikkar alemany, raimon/... fragmenta editorial domingo, 1 de enero de 2017\nAutor: Panikkar alemany, raimon/carrara pavan, milena Editorial: fragmenta editorial Data d'edició: 01/01/2017 Sota comanda 3/5 dies lab.\nEl col·leccionisme de glíptica a Catalunya abans de 1900. Graells fabregat, raimon universitat de lleida miércoles, 25 de mayo de 2016\nAutor: Graells fabregat, raimon Editorial: universitat de lleida Data d'edició: 25/05/2016 Sota comanda 3/5 dies lab.\nUna nansa és, a més d?una anella o arc que serveix per agafar objectes, una trampa per a peixos. Una parella, que no fa gaire ha tingut fills, procura sobreviure mentre el món que ... Àvila i castells, raimon ELISEU CLIMENT, EDITOR domingo, 1 de noviembre de 2015\nAutor: Àvila i castells, raimon Editorial: ELISEU CLIMENT, EDITOR Data d'edició: 01/11/2015 Disponibilitat immediata\nLas formas básicas Arola, raimon HERDER EDITORIAL jueves, 1 de octubre de 2015\nAutor: Arola, raimon Editorial: HERDER EDITORIAL Data d'edició: 01/10/2015 Sota comanda 3/5 dies lab.\nNo te n'adones que no tinc temps? Els poemes, ja no els puc desar al calaix de baix perquè madurin com les fruites del canyís, els he de tenir damunt la taula, a mà, i desendreçats... Aguiló bartolomé, raimond PAGES EDITORS martes, 1 de septiembre de 2015\nAutor: Aguiló bartolomé, raimond Editorial: PAGES EDITORS Data d'edició: 01/09/2015 Sota comanda 3/5 dies lab.\nQuan l’analfabetisme era un mal crònic que semblava que no tenia remei. Quan no hi havia escoles per a tothom i milers de nens corrien pels carrers, malnodrits, amb la salut precàr... Portell rifà, raimon / ma... ARA LLIBRES lunes, 29 de junio de 2015\nAutor: Portell rifà, raimon / marquès sureda, salomó Editorial: ARA LLIBRES Data d'edició: 29/06/2015 Disponibilitat immediata\nAutor: Panikkar alemany, raimon/carrara, milena Editorial: fragmenta editorial Data d'edició: 01/12/2014 Sota comanda 3/5 dies lab.\nQuadret de costums de Valls Aquesta obreta de teatre es va publicar per primera vegada l'any 1902 a Valls i sembla que es va reeditar algun cop més durant els primers decennis del segle XX. Des de llavors, Lo... Casas pedrerol, raimon COSSETANIA EDICIONS sábado, 1 de noviembre de 2014\nAutor: Casas pedrerol, raimon Editorial: COSSETANIA EDICIONS Data d'edició: 01/11/2014 Sota comanda 3/5 dies lab.\nSimbolismo · Symbolism · Simbolisme Durante los siglos XIV y XV Barcelona fue un espacio privilegiado en el Mediterráneo para alentar una intensa creatividad que quedó plasmada en la arquitectura, la escultura y la p... Vivas ortiz, pere/cirlot ... TRIANGLE POSTALS lunes, 1 de septiembre de 2014\nAutor: Vivas ortiz, pere/cirlot valenzuela, victoria/arola ferrer, raimon Editorial: TRIANGLE POSTALS Data d'edició: 01/09/2014 Sota comanda 3/5 dies lab.\nRecull d'un parell de poemaris de l'autor, Bumerang i Acada instant. El primer consta de 53 poemes que despullenla infància feliç i sobrenomenada del poeta, la seva família,amics, ... Aguiló bartolomé, raimond PAGES EDITORS viernes, 1 de agosto de 2014\nAutor: Aguiló bartolomé, raimond Editorial: PAGES EDITORS Data d'edició: 01/08/2014 Sota comanda 3/5 dies lab.\nPanikkar alemany, raimon FRAGMENTA miércoles, 30 de abril de 2014\nAutor: Panikkar alemany, raimon Editorial: FRAGMENTA Data d'edició: 30/04/2014 Sota comanda 3/5 dies lab.\nQue haya problemas económicos no significa que no exista una solución, sólo que no está disponible en el actual nivel de conciencia. ¿Quieres descubrir a qué nivel de conciencia no... Samsó queraltó, raimón OBELISCO EDICIONES domingo, 1 de septiembre de 2013\nAutor: Samsó queraltó, raimón Editorial: OBELISCO EDICIONES Data d'edició: 01/09/2013 Sota comanda 3/5 dies lab.\nMemòries polítiques El mínim que es pot dir és un trajecte vivíssim des dels anys de clandestinitat fins a avui dia amb parades en el desenvolupament del moviment estudiantil i el nou sindicalisme obr... Obiols, raimon MAGRANA EDICIONS DE LA jueves, 21 de marzo de 2013\nAutor: Obiols, raimon Editorial: MAGRANA EDICIONS DE LA Data d'edició: 21/03/2013 Sota comanda 3/5 dies lab.\n¿Quina mena d'espiritualitat és la pròpia del nostre temps? Raimon Panikkar considera que ha de ser una espiritualitat integral, és a dir, que ha d'implicar l'home en la seva total... Panikkar alemany, raimon FRAGMENTA viernes, 1 de marzo de 2013\nAutor: Panikkar alemany, raimon Editorial: FRAGMENTA Data d'edició: 01/03/2013 Sota comanda 3/5 dies lab.\nLes Gifford Lectures Raimon Panikkar ha estat «el primer català, el primer espanyol i el primer indi» a impartir les prestigioses Gifford Lectures, l'encàrrec de les quals constitueix una mena de «Prem... Panikkar alemany, raimon FRAGMENTA miércoles, 21 de noviembre de 2012\nAutor: Panikkar alemany, raimon Editorial: FRAGMENTA Data d'edició: 21/11/2012 Sota comanda 3/5 dies lab.


L'agència Bages Turisme comença a caminar - Ajuntament de Manresa\nBages Turisme, l’entitat impulsada pel Consell Comarcal del Bages i coliderada per l’Ajuntament de Manresa per aglutinar i impulsar les iniciatives turístiques a la comarca, s’està convertint en una realitat. Ja s’ha iniciat el procés d’adhesions per part dels Ajuntaments de la comarca, que avui participaran en una reunió informativa sobre aquest tema. S’espera que abans de final d’any també es guanyin les adhesions d’empreses i iniciatives privades. Quan tots els Ajuntaments hagin aprovat per ple la seva participació en aquest ens, la nova agència Bages Turisme procedirà a la constitució oficial amb l’objectiu de començar a treballar en les línies estratègiques que es plantegen per al 2015.\nBages Turisme és una organització especial, integrada dins el Consell Comarcal que inicialment funcionarà amb el personal propi del ens comarcal i que com a finalitat la planificació, la gestió i la promoció del turisme a la comarca. Estarà integrada pel Consell Comarcal del Bages, pels ajuntaments i les entitats locals de la comarca, per empreses privades, entitats sense ànim de lucre, agents econòmics i socials, així com també entitats no territorials, organitzacions i associacions representatives del Bages i de Catalunya de l’àmbit turístic que manifestin la seva voluntat d’adhesió. El seus objectius són:\nMillorar l’oferta turística del territori posant en valor els recursos i els atractius turístics de la comarca.\nVetllar per la incorporació de criteris de qualitat turística en destí com a garantia de millora de la competitivitat turística a través del Sistema Integral de qualitat Turística en Destinacions (SICTED).\nFacilitar la creació i comercialització de productes turístics.\nFer que el sector turístic contribueixi a la creació, el manteniment i el creixement d’activitat econòmica, contribuint a la millora de la qualitat de vida dels habitants del territori\nAugmentar la participació dels ajuntaments i la presència del sector privat en la direcció, disseny i aplicació de la política turística del territori.\nVetllar per la promoció turística del territori de referència en els mercats propers i coordinar-se ambla Diputacióde Barcelona per a mercats de mitja i llarga distància a través de les marques turístiques oficials a Catalunya, de forma coordinada amb l’Agència Catalana de Turisme.\nDesenvolupar aquelles línies de producte turístic més apropiades en funció de les característiques de l’oferta turística comarcal: turisme familiar, geoturisme, turisme esportiu, turisme de negocis, turisme cultural, turisme industrial, etc.\nEntre les principals línies estratègiques que es plantegen a curt termini hi ha l’impuls i promoció del Camí Ignasià, difondre les propostes del Geoparc i fer una aposta clara per la promoció dels productes, la gastronomia, el turisme enològic propis del Bages i crear paquets turístics atractius en col·laboració amb empreses i iniciatives privades.\nEl relleu dels desapareguts Consorcis\nBages Turisme agafarà el relleu dels desapareguts consorcis després que la Diputacióde Barcelona es replantegés el seu model de gestió territorial del turisme l’any 2012.


Estudiants: DIRECCIÓ ESTRATÈGICA I\nL assignatura Direcció Estratègica és una assignatura obligatòria de 6 crèdits,que segons l'assignació del crèdit europeu equival a 150 hores (1 crèdit = 25 hores). S¿imparteix en el segon semestre del tercer curs de la titulació de grau en ADE. Amb aquesta assignatura, l¿alumnat aprén a reconéixer la importància de l'estratègia com a forma d'aconseguir els objectius suprems de qualsevol organització. Com que aquests objectius passen per conéixer la situació de l'entorn i la seua evolució, l¿alumnat aprendrà diverses tècniques d'avaluació tant del context extern com de l'intern. Junt amb l'anàlisi estratègica, se'ls familiaritzarà amb les fonts d'avantatge competitiu i l'estratègia competitiva. És una assignatura que s'imparteix en els últims cursos del grau en ADE, ja que requereix de coneixements previs en múltiples àrees tant de l'organització com de l'entorn socioeconòmic en què es desenvolupen. Els continguts d'aquesta assignatura acosten l¿alumnat a una de les funcions més importants de l'alta direcció: el reconeixement de l'evolució de l'entorn i disseny d'accions que faciliten la supervivència de l'organització.\nAvaluació pràctica (30% de la qualificació). Durant el període docent es proposaran diversos casos d'estudi per a resolució en grup (màxim 6), casos breus de resolució individual (màxim 6). El treball en grup es podrà complementar o substituir per projectes realitzats per xicotets grups en què es treballen diversos punts del programa des d'una perspectiva pràctica i que es presentaran tant de forma escrita com oral.\nLa qualificació final consisteix en la mitjana ponderada de l'examen teòric (es pondera al 70% la nota de l'examen) junt amb la qualificació de les pràctiques (es pondera al 30% la nota de les pràctiques).


Ajuntament de Mollet: Jornades de portes obertes a les escoles bressol municipals\nLes jornades de portes obertes a La Xarranca, Els Pinetons i La Filadora es fan perquè les famílies puguin conèixer l’equip de mestres, les instal·lacions i el seu funcionament.\nEls dies 24, 25 i 29 d’abril, les famílies amb infants de 0 a 3 anys podran conèixer les tres escoles bressol municipals de Mollet del Vallès de cara a fer les inscripcions per al curs vinent. Les jornades són aquestes:\nL’horari de les visites és el mateix als tres centres: de 17.45 a 19 h. Si aquest horari no va bé, la visita també es pot fer a les 10 h però cal telefonar a l’escola bressol per sol·licitar-ho.\nProperament informarem del període per fer la preinscripcions a les escoles bressol municipals de Mollet.\nFe d’errates: Al butlletí municipal 4 cantons del mes de març hi ha una data equivocada: a l’escola bressol Els Pinetons s’hi escriu que la jornada de portes obertes és el dijous 29 d’abril quan es tracta del DILLUNS 29 d’abril.


UMH - EPIDEMIOLOGIA I DEMOGRAFIA SANITÀRIA\nPDI: EPIDEMIOLOGIA I DEMOGRAFIA SANITÀRIA\nEpidemiologia i causalitat. Mètode i estudis epidemiològics. Diagnòstic de salut de les poblacions. Indicadors socials, econòmics i sanitaris de la salut. Demografia estàtica i dinàmica. Medicina basada en l'evidència.


Biblioteca Municipal Ramon Bosch de Noya: "El fill de l'acordionista" de Bernardo Atxaga, la novel·la comentada al club de lectura Celler de Lletres del mes de febrer\n"El fill de l'acordionista" de Bernardo Atxaga, la novel·la comentada al club de lectura Celler de Lletres del mes de febrer\nEl fill de l’acordionista de Bernardo Atxaga\n(traducció: Pau Joan Hernàndez)\n● Tertúlia de divendres 12 de febrer de 2021\nEl setembre de 2018 en el Club de lectura Celler de lletres vam comentar Patria, de Fernando Aramburu, i ja en aquell moment, com a conductora, em vaig plantejar que seria interessant programar, per a més endavant, una novel·la que també es mou al voltant del conflicte armat a Euskadi, El fill de l’acordionista de Bernardo Atxaga, amb la idea d’apreciar dues visions diferents d’aquest plantejament temàtic.\nLa intenció no era establir una comparativa entre ambdues obres, sinó poder valorar, precisament, la importància de la veu narradora i del punt de vista adoptat en el moment de la creació literària, ja que aquests aspectes són els que marquen el to de la novel·la.\nLa trobada l’hem hagut de celebrar de nou per videoconferència i les clubaires que s’han pogut connectar han compartit la seva valoració lectora en una primera ronda d’opinions. Una primera ronda que ha estat plenament positiva en la seva majoria. Com a molt, si s’ha remarcat algun aspecte concret que no ha satisfet al cent per cent, aquest seria, per part d’un parell de membres del club, les descripcions detallades que ens ofereix l’autor.\nReferent a aquestes descripcions alguna veu ha comentat que en algun passatge li han resultat sobreres o gratuïtes. Però, com sol passar en aquests casos, allò que a unes lectores no ha complagut, a d’altres els ha entusiasmat. Just per aquest motiu i a pesar de les dificultats amb què ens anem trobant en l’actualitat, ens continuem reunint, mes rere mes, per celebrar el nostre club de lectura: la riquesa de compartir i debatre és un bé escàs que cal preservar.\nHem considerat que, malgrat focalitzar l’acció en el seguiment de la vida de David, que és el fill de l’acordionista que dona títol a l’obra (una designació, però, que a ell li pesa), es tracta d’una novel·la coral perquè ens mostra el dibuix de la societat basca en uns anys molt complicats (des dels cinquanta fins als setanta del segle passat). Un retrat que, alhora, explica el franquisme vist des de la perspectiva dels fills d’aquells que van lluitar a la guerra del 36: els hereus d’una situació en la qual es van implicant i que, com ha comentat una clubaire, uns ho fan amb ple coneixement i d’altres s’hi troben immersos.\nA parer de les clubaires també ha estat interessant el reflex de la vida rural que el protagonista estima i per la qual se sent atret des de menut: és una de les seves primeres mostres d’amor per la terra. Un estil de vida que li aporta el contacte amb els anomenats “pagesos feliços”, persones tan diferents a les del seu cercle habitual i proper i que, alhora, l’omplen més. És ja de ben jove quan comença a adonar-se de les diferències lèxiques entre un i altre grup, la utilització d’un vocabulari distint en un o altre sector. I aquest serà l’inici del seu amor per la llengua. Un aspecte, per l’altra banda, que més endavant, quan viu al ranxo de Califòrnia, intenta traslladar a les seves filles tot enterrant paraules en èuscar en les caixetes de llumins. Per preservar la memòria.\nI és que la memòria és un altre dels grans temes que trobem a la novel·la i que hem comentat en diverses ocasions al llarg de la tertúlia. Perquè David, en veure que el món que ell coneix és a punt de desaparèixer, escriu el seu Memorial, una narració que recull les seves vivències i que el seu amic Joseba convertirà en novel·la. Aquest joc de metaliteratura, aquest recurs dels palimpsest, ha estat considerat com un gran valor narratiu perquè ens permet apropar-nos a la vida de David des de dues perspectives, tot disposant, en ocasions, de la versió recordada i de la versió ficcionada.\nTot parlant, també, de l’estructura narrativa amb què l’autor ens presenta la història de la novel·la, aquesta alternança sovintejada entre passat i present, aquest joc continu de l’ús del flashback, també ha estat valorat positivament. De fet una clubaire ha comentat que gràcies a ell la lectura va obrint moltes i diverses expectatives.\nMés enllà d’aquesta alternança entre passat i present s’ha remarcat l’estil d’escriptura sense la divisió en capítols “clàssics”. I també s’ha considerat que hi ha un punt d’inflexió, un moment en què es produeix un canvi que, majoritàriament, ha estat considerat una mica brusc: quan tot d’una trobem David ja immers en la lluita activa al costat, entre d’altres, de Joseba. En aquest sentit també hem ressaltat que és just en aquest moment quan David comença a compartir el protagonisme amb el seu amic Joseba. O si ho preferiu, quan Joseba inicia el seu paper com a amic de l’ànima de David, un rol que, de fet, ja havia estat insinuat en base a les llistes de “persones estimades” que elabora David quan és nen o adolescent.\nTambé hem assenyalat l’ús d’una simbologia que ens permet ubicar-nos en una època ben concreta només amb l’esment d’un objecte precís, com seria el cas, per citar un exemple, de l’antiga llibreta escolar “goril·la”. I al costat d’aquest aspecte, d’altres que ben sovint prenen força o protagonisme: la història de “l’americano”, l’existència de l’amagatall, la capacitat d’entendre amb els segons ulls, els silencis, l’amistat incondicional, l’amor, la família, fins i tot el sentiment de culpa... Tot plegat va configurant aquest entramat que es mou al voltant de la vida de David però que, alhora, exposa altres existències ben riques i interessants.\nI per anar acabant comentar que frases com “mai no va ser més a prop del paradís que quan va viure en aquest ranxo”, “la vida és el més gran, qui la perdi ho ha perdut tot”, són algunes de les que hem llegit en veu alta per remarcar la bellesa i el missatge que aconsegueix transmetre l’autor. Per tant, i en resum, El fill de l’acordionista de Bernardo Atxaga és una novel·la ben recomanable per programar en clubs de lectura.\nBernardo Atxaga és el pseudònim de l’escriptor basc José Irazu Garmendia (1951). Llicenciat en Econòmiques per la Universitat de Bilbao, és membre de la Reial Acadèmia de la Llengua Basca i, sobretot, un apassionat de la literatura que ha demostrat, amb les seves obres, que es pot ser universal escrivint en eusquera.\nDe fet és l’escriptor en llengua basca més traduït i premiat de tots els temps, i entre els diversos reconeixements obtinguts podem ressaltar: el Premi Euskadi (1989, 1997, 1999), el Premi Nacional de Narrativa (1989), el Premi Milepages (1991), el Premi Tres Coronas de los Pirineos Atlánticos (1995), el Premi Eusko Ikaskuntza (2002), el Premi Cesare Pavese de Poesia (2003), o el Premi de la Crítica Española (1978, 1985, 1988, 1993, 2003).\nLa seva entrada a la literatura va tenir lloc el 1972, amb un text en una antologia d’escriptors bascos. Quatre anys més tard publicaria el seu primer relat, Ziutateak (Sobre la ciutat), i un parell d’anys després la seva primera antologia poètica, Etiopia (Etiòpia).\nEn novel·la podem destacar: L’home sol (1993), on un grup terrorista que acaba de cometre diversos atemptats al País Basc busca refugi en un hotel als afores de Barcelona; Aquells cels (1995), centrada en l’experiència d'una dona basca que acaba de sortir de la Presó Model de Barcelona; El fill de l'acordionista (2003), novel·la que tractarem en el nostre club de lectura; i Set cases a França (2009), novel·la que fuig de la crònica melangiosa o de la denúncia vehement i busca, a través de l’humor i l'aventura, la metàfora que parli del costat sinistre del nostre món.\nTambé ha escrit teatre, literatura juvenil, i narrativa curta. En aquest darrer gènere cal ressaltar Obabakoak (1988), un conjunt de relats situats majoritàriament a Obaba, una petita localitat basca completament inventada i on la fantasia i la realitat es confonen.\nLa novel·la s’inicia quan Joseba, un dels personatges principals, recorda una anècdota de setembre de 1957, quan encara era un nen: va fer que David –amic, company de classe, i l’altre personatge principal–, toqués l’acordió a l’escola del poble (País Basc). Perquè David era aquest “fill de l’acordionista” que s’esmenta en el títol. Però en el moment de fer aquesta evocació ens trobem en el mes de setembre de 1999. Han passat quaranta-dos anys i Joseba és a Califòrnia, al ranxo del seu amic David, perquè aquest acaba de morir. A partir d’aquest passatge començaran a succeir-se tot un seguit d’informacions, històries i nous personatges que consolidaran la narració del que ha estat la vida de David.\nHi trobem la infantesa, amb una sincera predilecció per apropar-se al món rural; la joventut, amb els dubtes i les descobertes sobre tot el que va passar al poble durant la guerra i, més endavant, amb un clar compromís polític i activista. La maduresa, ja a Califòrnia i al costat de la seva parella, Mary Ann, amb qui construeix la seva família.\nPerò David mor massa jove i deixa unes memòries escrites: Memorial. Les que el seu amic Joseba, excompany de lluita, llegeix i converteix en novel·la. Per tant cal remarcar, en aquest sentit, que El fill de l’acordionista el que planteja és un joc metaliterari perquè podríem considerar que ens mostra un palimpsest, és a dir, un text escrit al damunt d'un altre. I Joseba tractarà el Memorial amb tacte i respecte perquè va ser escrit, originàriament, per una persona estimada. D’aquesta manera el lèxic tindrà una enorme importància en la novel·la, pel que acabo de comentar, però també per l’homenatge que David ret en tot moment a la "vella llengua" (l'èuscar).\nL’amor a la terra i a la llengua serà un dels temes que apareixen al llarg de la lectura, com també ho serà la memòria històrica, l’enyorança, l’amistat, l’amor, la família, la mort... I tot plegat amb una estructura narrativa que es mou en un continu joc de flashback i que ens presenta els fets en base a petites peces d’un trencaclosques que anem confegint a mesura que llegim.\n● Web oficial de Bernardo Atxaga: https://www.atxaga.eus/es\n● Bernardo Atxaga a la Viquipèdia: https://ca.wikipedia.org/wiki/Bernardo_Atxaga\n● Sobre l’adaptació cinematogràfica de la novel·la, a la Viquipèdia: https://es.wikipedia.org/wiki/El_hijo_del_acordeonista_(pel%C3%ADcula)\n● Sobre El fill de l’acordionista al suplement Cultura, El País: https://elpais.com/diario/2004/06/06/cultura/1086472804_850215.html\n● El fill de l’acordionista (novel·la) al Catàleg Aladí: http://aladi.diba.cat/search*cat/?searchtype=t&searcharg=fill+de+l%27acordionista&searchscope=171&submit=Cercar\n● L’adaptació cinematogràfica al Catàleg Aladí: http://aladi.diba.cat/search~S171*cat/?searchtype=t&searcharg=hijo+del+acordeonista&searchscope=175&sortdropdown=-&SORT=D&extended=0&SUBMIT=Cerca&searchlimits=&searchorigarg=tfill+de+l%27acordionista\na de febrer 16, 2021\nVacances del 2 al 21 d'agost\nNovetats i recomanacions (496)\nArxiu d'entrades de juliol (6) de juny (8) de maig (10) d’abril (9) de març (12) de febrer (9) de gener (8) de desembre (13) de novembre (9) d’octubre (13) de setembre (6) d’agost (1) de juliol (6) de juny (10) de maig (20) d’abril (25) de març (28) de febrer (13) de gener (18) de desembre (12) de novembre (19) d’octubre (14) de setembre (12) d’agost (4) de juliol (16) de juny (20) de maig (19) d’abril (15) de març (10) de febrer (9) de gener (6) de desembre (7) de novembre (14) d’octubre (7) de setembre (7) d’agost (1) de juliol (10) de juny (12) de maig (15) d’abril (10) de març (12) de febrer (8) de gener (4) de desembre (3) de novembre (5) d’octubre (6) de setembre (3) de juliol (5) de juny (7) de maig (14) d’abril (12) de març (13) de febrer (6) de gener (9) de desembre (12) de novembre (16) d’octubre (19) de setembre (10) d’agost (1) de juliol (8) de juny (10) de maig (13) d’abril (8) de març (13) de febrer (15) de gener (6) de desembre (11) de novembre (10) d’octubre (16) de setembre (9) d’agost (1) de juliol (10) de juny (19) de maig (6) d’abril (8) de març (11) de febrer (7) de gener (9) de desembre (11) de novembre (12) d’octubre (15) de setembre (9) d’agost (2) de juliol (9) de juny (8) de maig (9) d’abril (11) de març (10) de febrer (5) de gener (9) de desembre (11) de novembre (9) d’octubre (11) de setembre (8) d’agost (1) de juliol (7) de juny (8) de maig (9) d’abril (13) de març (11) de febrer (11) de gener (10) de desembre (8) de novembre (8) d’octubre (7) de setembre (6) d’agost (4) de juliol (6) de juny (10) de maig (9) d’abril (8) de març (10) de febrer (6) de gener (4) de desembre (11) de novembre (12) d’octubre (12) de setembre (13) d’agost (1) de juliol (11) de juny (13) de maig (13) d’abril (19) de març (13) de febrer (10) de gener (9) de desembre (14) de novembre (13) d’octubre (17) de setembre (15) de juliol (11) de juny (11) de maig (10) d’abril (12) de març (15) de febrer (13) de gener (10) de desembre (9) de novembre (8) d’octubre (8) de setembre (8) de juliol (8) de juny (9) de maig (11) d’abril (9) de març (9) de febrer (10) de gener (7) de desembre (9) de novembre (9) d’octubre (11) de setembre (9) de juliol (12) de juny (11) de maig (10) d’abril (11) de març (10) de febrer (8) de gener (12) de desembre (13) de novembre (13) d’octubre (15) de setembre (8) de juliol (9) de juny (11) de maig (13) d’abril (13) de març (11) de febrer (18)\nMarxem de vacances! Abans però, us deixem amb el calendari de les parades del mes de setembre\nNovetats de juliol de 2021\nPreparant les vacances?


Ajuntament de Cardedeu - Actualitat - Notícies - La Biblioteca de Cardedeu ofereix una activitat per aprendre i treballar altres llengües\nLa Biblioteca de Cardedeu celebra el Dia Europeu de Les Llengües aquest dissabte 26 de setembre amb una activitat per conèixer els recursos a la xarxa i aprendre i/o treballar altres llengües. Durant la sessió, que començarà a les 10.30 h, hi participaran l'acadèmia Cambridge School of English, l'Oficina de Català de Cardedeu i la Biblioteca. L'activitat és oberta a totes aquelles persones interessades en tenir recursos educatius per aprendre un idioma o eines lingüístiques fiables per treballar amb més seguretat en altres idiomes.\nEl Dia Europeu de les Llengües se celebra des de l'any 2001 a iniciativa del Consell d'Europa amb la clara voluntat de promoure el plurilingüisme entre la població, partint de la base que la diversitat lingüística és una eina clau per aconseguir una major comprensió intercultural i un element clau en l'herència cultural del nostre continent.\n10.30 h Recursos educatius online en anglès\nAdreçada a adults que tinguin necessitat d'estar actius amb aquesta llengua sigui per temes de formació o de feina i necessitin saber com resoldre amb eficàcia els dubtes lingüístics que sorgeixin en la seva activitat diària. Coneixeran les millors eines per consultar informació en anglès, així com també com seguir millorant el seu aprenentatge de la llengua via online. A càrrec de Judith Escalera, de l'acadèmia Cambridge School de Granollers\n11.30 h Recursos per aprendre a parlar i escriure en català\nLa sessió pretén donar a conèixer alguns recursos que hi ha a la xarxa per aprendre a parlar i escriure en català, i també algunes eines de consulta en línia per poder resoldre dubtes lingüístics: diccionaris, cercadors, traductors... La sessió s'adreça tant a les persones que volen informar-se dels recursos que hi ha per formar-se en llengua catalana (cursos de català presencials i en línia, Voluntariat per la llengua...), com també a les persones que volen millorar la qualitat lingüística dels textos que redacten. A càrrec d'Assumpta Relats de l'Oficina de Català de Cardedeu.\n12.30 h Presentació del Prestatge Virtual d'Idiomes\nTots els recursos actualitzats per aprendre idiomes de manera autònoma. La selecció s'ha fet a partir de la feina d'un grup de bibliotecaris de la Xarxa de Biblioteques de Diputació de Barcelona. Presentació a càrrec de Laura Perich, bibliotecària de la Biblioteca Marc de Vilalba de Cardedeu.


Augmenten les visites als espais històrics de la batalla de l'Ebre | Aguaita.cat\nAugmenten les visites als espais històrics de la batalla de l'Ebre\nEn el primer semestre d'enguany gairebé 6.000 persones han passat pels centres d'interpretació del COMEBE, un 24 % més que en el mateix període de l'any passat\nper Sílvia Berbís , Corbera d'Ebre, 8 de setembre de 2014 a les 17:25 |\nAquesta informació es va publicar originalment el 8 de setembre de 2014 i, per tant, la informació que hi apareix fa referència a la data especificada.\nExposició permanent al centre '115 dies' de Corbera d'Ebre Foto: Sílvia Berbís\nEls espais històrics de la batalla de l’Ebre aixequen un interès a l’alça entre els turistes. Així ho denoten les xifres de visitants als centres d’interpretació distribuïts per cinc poblacions de la Terra Alta, especialment el 115 Dies de Corbera d’Ebre. Les dades existents fins ara i les previsions de l’any del Concorci Memorial de la Batalla de l’Ebre (COMEBE) reflectixen que enguany, entorn a 10.000 persones visitaran els centres. De moment, fins al juny, inclòs, han sigut 5.969 els visitants, una xifra que s'ha incrementat en 1.161 persones respecte al de l'any anterior, un 24 % més. A este volum de turistes li cal sumar els que acudixen als espais històrics a cel obert, bé per lliure o bé atrets per rutes o activitats organitzades per entitats com El Riu, Cota 402 i Poble Vell. “Amb les xifres del primer semestre i les dades provisionals d’estiu, que encara no estan tancades, detectem un increment de visitants, de manera que veiem que este projecte es consolida com un actiu de turisme cultural i de memòria únic a Catalunya”, afirma Rosa Peig, directora territorial de Governació a les Terres de l’Ebre.\nDetall de l'ossera de les Camposines. Foto: S.Berbís\nA més a més, enguany són ja dos les empreses privades que operen a la zona, entorn als espais senyalitzats i museïtzats pel COMEBE, i oferixen visites guiades. A Rutes Borrell de la Fatarella si li ha sumat enguany Terra Enllà, que fan visites a petits grups i ha rebut ja uns 200 turistes en una desena de caps de setmana durant el seu primer estiu de vida.\nAmb tot, hi ha un llarg camí per recórrer encara, tenint en compte dades com que al 2013 un 85 % dels visitants procedien de la resta de Catalunya, mentre que només un 8 % ho feien de l’Estat espanyol -i un 7 %, d’altre països. “Això evidencia la necessitat d’obrir estratègies de promoció dirigides al mercat espanyol”, tal com ha apuntat Juan Antonio Duro, director de la càtedra d’Economia Local i Regional de la Universitat Rovira i Virgili.\nSocietat, Batalla de l'Ebre, Rutes Borrell, Turisme, COMEBE, Rosa Peig, Terra Enllà\nPer Anònim el 13 de setembre de 2014 a les 22:13\nFelicitats per la feina feta La museïtzació dels espais històrics de la Batalla de l'Ebre ens serviran per conèixer una mica més de la nostra història.


ASSOCIACIÓ SANT LLUC PER L'ART: CLAUSURA DE LA SISENA BIENNAL\nCLAUSURA DE LA SISENA BIENNAL\nRuth Moran, amb l'obra guanyadora 'Gravitaciones' (Foto: El Tot Mataró)\nEl proper dimarts 28 de juliol l'Ateneu de la Fundació Iluro tancarà les portes a les 20:30 h, com cada dia, però l'exposició que ha albergat des de l'11 de juny quedarà tancada ja definitivament.\nL'endemà mateix ja comencen les feines de desmuntatge per empaquetar les obres i poder-les tornar als seus autors abans de vacances. Totes menys una, la guanyadora, que quedarà retinguda a l'espera de ser traspassada a l'Ajuntament per a l'acte solemne de donació del Premi a la Ciutat i posterior exhibició pública a l'Espai Torres García, al Tecnocampus de Mataró, juntament amb les altres cinc obres premiades en les edicions anteriors.\nHa estat un riu de gent la que ha anat passant per les sales de l'Ateneu durant aquest mes i mig d'exhibició. I també molts els comentaris que ha anat despertant, la majoria elogiosos. Us deixem amb el darrer que hem conegut, publicat per Ramon Bassas a la revista Valors del mes de juliol, i també en seu Blog personal.\nL’art ha estat sempre un bon camí per explicar el món, de forma més o menys narrativa o abstracta, amb l’ús de signes més o menys compartits o a la recerca de signes nous. Explicar el món, però, ha esdevingut una àrdua i sovint falsa tasca, de manera que -i en això deu consistir la potsmodernitat- ens acontentem en els seus fragments d’impossible reconstrucció. El micro-relat (el paradís de Twitter) tapa amb la seva abundància quantitativa qualsevol rastre de macro-relat que, com dic, viu a l’armari de les sospites. Però una repassada a les obres seleccionades de la 6ª biennal del Premi de Pintura Torres Garcia - Ciutat de Mataró ens revela fins a quin punt la necessitat de relats globals, de narratives del tot, malda per sortir d’aquest armari. Ho fa, a parer meu, explicant-nos la titànica tasca d’ordenar el caos i la necessitat de llenguatge tot just per poder començar. Els treballs d’Èlia Llach, Víctor Solanas, Guerrero Tonda, els dos Miguel Hernández o Jordi Bresolí ho corroboren. Kihong Chung i Mònica Vilert semblen recuperar les tradicions oriental (monista) i platònica (dualista) amb la contundent força de la seva poètica.\nRuth Moran, però, guanyadora del premi, hi respon amb una lectura un pèl diferent. Sota un immens paper negríssim, hi cus uns petits filaments de vinil dibuixant una mena de topografia que, de lluny, apareix com un cos -una presència, un esdeveniment, una vida- que va obrint-se en la foscor immensa i immesurable. Ruth Moran no pretén explicar el món sinó, probablement, una cosa encara més important i senzilla: indicar aquesta meravella d’imperfeccions perfectes que vivim en un planeta com el nostre, perdut a l’espai.\nHi ha algunes peces més que voldria citar. La precisa idea de l’hivern que transmet la peça de Miguel Galano, la versió “boirosa” dels quadrants de Rothko que hi veig a Cristophe Olivier Prat, l’excel·lent posició de la ciutat com a horitzó de dos immensos espais blancs en Diego Benéitez o -i aquesta sembla una altra constant- el món fantasmagòric de Gabriela Gallego, Marcel Rubio o Marco Noris.\nEl món de la pintura, que enmig de l’auge de disciplines reivindica aquesta convocatòria, té futur. El té com a suport. Hi ajuden els seus límits (espai, materials…), la seva flexibilitat un cop acabades i el temps il·limitat per gaudir-les. Però també el té per la capacitat creativa i la qualitat artística que tanta gent encara és capaç d’abocar-hi.\nPublicat per ASSOCIACIÓ SANT LLUC PER L'ART a 23:29\nS'ACABEN LES SANTES\nSALVADOR CASTELLÀ SEGUEIX VIU A CANET\nBASQUIAT AL GUGGENHEIM DE BILBAO\nSEAN SCULLY I SANTA CECÍLIA DE MONTSERRAT\n"BADLANS", DE MANEL CONTRERAS, A APARELLADORS\nALBERTO ROMERO EXPOSA A LA PARÉS\nRECORD DE ROMÀ VALLÈS\nLA BIENNAL A LA TELEVISIÓ


Xerrada sobre la necessitat de visualitzar la transsexualitat – Joves Ecosocialistes\nXerrada sobre la necessitat de visualitzar la transsexualitat\nPosted on 23 de maig de 2018 by jev_admin\nJoves d’Esquerra Verda del Camp de Tarragona va celebrar un acte en favor de la visualització de la transsexualitat infantil.\nEl passat dimarts 22 de maig al local d’ICV i JEV de Tarragona es va portar a terme una xerrada-col·loqui on es va parlar sobre una temàtica que no està suficientment a l’ordre del dia. Per aquest fet, la informació sobre la transsexualitat no arriba a la gran majoria de la societat, però tot i això hi forma part.\nL’objectiu d’aquest acte era visualitzar la lluita de l’Associació Chrysallis, que no només van explicar el dia a dia de l’organització sinó que també ens va donar tota la informació sobre la transsexualitat infantil. Joves d’Esquerra Verda del Camp de Tarragona va convidar al President de la mateixa associació, David Tello i una membre de l’organització en l’àmbit local Silvana Alfaro. La Xerrada-Col·loqui va ser tot un èxit, ja que la sala on es va portar a terme es va omplir al complet.\nDes de JEV del Camp, continuaran donant veu i lluitant pels drets dels transsexuals, i a la vegada treballaran amb el material que la pròpia entitat els va donar per construir la igualtat que necessita el nostre món. Per últim van agrair a l’Associació Chrysallis per la tasca que fan i perquè continuïn treballant, i enfrontant-se els prejudicis.\nPosted in Camp de Tarragona, General, Llibertats Sexuals, Notícia, Territoris


Les obres del nou vial d'accés a l'ampliació de l'Hospital començaran aquest juny - somlesFranqueses\nLes obres del nou vial d'accés a l'ampliació de l'Hospital començaran aquest juny\nL'Ajuntament ha adjudicat els treballs a l'empresa Eurocatalana, després de la renúncia d'Abolafio\nDijous, 16 de juny de 2022 | 09:00h\nA finals d'aquest mes es preveu que comencin les obres del vial de connexió amb el nou edifici de l'Hopital de Granollers que s'està construint per ampliar la capacitat de l'equipament. Aquesta setmana la junta de govern de l'Ajuntament ha donat llum verda a l'adjudicació del contracte dels treballs a l'empresa Eurocatalana d'Obres i Serveis SL, després de la renúncia fa unes setmanes d'Abolafio –a qui s'havia adjudicat inicialment el contracte al març i ara en concurs de creditors–.\nAmb tot, "no ha calgut cap procediment extraordinari perquè hi havia més ofertes" presentades al concurs, ha explicat el regidor d'Obres i Projectes, Albert Camps. Eurocatalana era la tercera empresa en puntuació, després que la primera no justifiqués una rebaixa temerària del cost i que la segona, Abolafio, renunciés a l'encàrrec. Així, Eurocatalana executarà el projecte per un import de 977.523 euros (IVA inclòs), que representa una rebaixa del 0,32% respecte al preu de licitació. "Amb l'augment del cost dels materials, les rebaixes de contractes ara van a la mínima expressió", apunta el regidor.\nL'inici de les obres és "imminent" –assegura Camps– i tindran un termini d’execució de quatre mesos.\nL'edifici, enllestit a l'agost\nLa urbanització del nou vial, que forma part del sector urbanístic W, es preveu que estigui enllestida per a la posada en marxa del nou edifici. De fet, la construcció de l'ampliació s'acabarà aquest estiu, però encara faltaran uns mesos per equipar-lo i perquè es pugui posar en funcionament.\nMentrestant, es construirà una nova rotonda a la cruïlla entre els carrers Frances Ribas i Lluís Vives, des d’on naixerà un nou vial en sentit nord que arribarà fins a la zona posterior del nou edifici hospitalari que s’està construint. El nou carrer tindrà dos carrils de circulació amb doble sentit, i voreres a tots dos costats. El vial es dotarà de tots els serveis necessaris per a la urbanització completa de la zona que conforma el sector W de la ciutat, el de la Torre de Pinós, situat per damunt de l’Hospital i fins a les Franqueses. De fet, en una segona fase, el vial s'unirà amb el carrer Manel Cornella i anirà fins a Bellavista.