Comença el festival de retallades: ja hi som!\n"El govern espanyol ha decidit de rebaixar les previsions de creixement d'enguany, després d’institucions públiques i privades, que també les han rebaixades aquestes darreres setmanes"\nNo ha pogut ser. A la píndola d’abans-d’ahir comentava que el març havia anat raonablement bé, ateses les circumstàncies, però al final han pesat més els mesos de gener i febrer, molt dolents, i sembla que el primer trimestre haurà tancat en negatiu, amb la qual cosa n’hi ha prou per a retallar les previsions de creixement de tot l’any, perquè en principi tothom pensava que el primer trimestre seria positiu. L’FMI, el Banc d’Espanya i l’AIREF, entre les institucions públiques, i Funcas, entre les privades, ja havien rebaixat les previsions, i finalment, aquest matí, el govern espanyol ha anunciat que també s’hi afegia. Això significa que la sortida a la crisi s’allargarà una mica, i tots en culpen l’allargament de la pandèmia i el previsible retard en l’arribada dels fons Next Generation europeus.\nDes del primer dia diem que les previsions en una economia subjecta als moviments d’un factor exogen són molt difícils de fer i que caldrien revisions successives i importants cada dos per tres. Ara tot just hem començat, però de cap manera podem donar per vàlides les xifres que ens donen avui, perquè continuem pendents del comportament de la covid-19 i, sobretot, de la velocitat de vaccinació de la població. Per tant, som només al primer esglaó, que pot tornar a variar, positivament o negativa, els mesos vinents.\nSí que pot sorprendre el volum de la retallada del govern espanyol –havia estat el més optimista sobre el creixement del 2021–, que ha passat del 9,8% al 6,5%, segons que ha anunciat aquest matí la vice-presidenta segona espanyola i ministra d’Afers Econòmics i Transformació Digital, Nadia Calviño. És cert que el 9,8% era la hipòtesi més optimista (comptant la incidència important dels fons europeus) i la part baixa de la forquilla la situava en el 7,2%. De totes maneres, és difícil de creure que, malgrat la rebaixa actual de les previsions calculades el passat mes d’octubre, això no tindrà impacte en el pressupost general de l’estat, com ha dit Calviño; un pressupost elaborat amb l’anterior quadre macroeconòmic. Potser per això vol esperar fins a l’últim moment i ha etzibat: “Els factors que han originat aquesta revisió els sabem bé. Alguns poden representar més despesa pública, com l’extensió dels ERTO o els ajuts directes d’11.000 milions per a les empreses, però altres signifiquen una millora dels resultats fiscals, perquè hi ha hagut una caiguda de la recaptació menor de la prevista l’octubre passat.” Bé, haurem d’esperar a saber la xifra de recaptació fiscal, però, tal com han anat les coses, em sembla una afirmació, com a mínim, plena de dubtes.\nDe moment, l’única referència que tenim és l’estimació en temps real de l’evolució del PIB que fa l’AIREF i que ara per ara assenyala un creixement del primer trimestre negatiu del -0,6%, una mica pitjor de l’estimació que va fer el Banc d’Espanya i que el deixava en el -0,4%. Si acaba així, l’estat espanyol no haurà entrat en recessió tècnica (dos trimestres seguits amb creixement intertrimestral negatiu) per una dècima, atès que el creixement del quart trimestre de l’any passat va ser rebaixat fa poques setmanes per l’INE del +0,4% al 0%.\nDesprés de les paraules de la ministra Calviño, les previsions d’enguany queden en un creixement del 6,5% per part del govern espanyol, un 6,4% segons l’FMI, un 6% del Banc d’Espanya, un 6,6% de l’AIREF i un 5,9% segons el panel de Funcas, que fa una mitjana de vint serveis d’estudis privats. Com veiem, totes al voltant del 6%, que ens allunyen de la recuperació ràpida de la qual es va parlar en un primer moment. Si la xifra que ha donat avui el govern per al 2021 fos encertada, voldria dir que encara quedaria entre un 5% i un 6% de creixement el 2022 per a arribar al nivell del PIB del 2019. Això vol dir que si les previsions de l’any vinent del 7% anunciades per Calviño, o del 5,6% que ha fet el panel de Funcas, són aproximades, tancaríem la crisi, en termes globals de l’activitat de l’estat, a final de l’any vinent. I, tot sigui dit, de manera molt justeta. De fet, val més pensar que es tancaria ja entrat el 2023.\nVoldria afegir només una reflexió encertada que fan a Funcas sobre aquest tema. Diuen que el compliment d’aquestes previsions depèn que s’evitin els riscs a la baixa lligats a la gestió de la pandèmia, l’efectivitat de la política econòmica i l’adopció de reformes. En primer lloc, la rapidesa del desplegament de la vaccinació i la seva efectivitat són factors decisius per a la temporada d’estiu. En segon lloc, diuen que la intensitat de la recuperació serà proporcional a l’efectivitat de les mesures de suport a les empreses que actualment són al llindar de la insolvència malgrat ser viables. I, com anem repetint aquí, recorden que la crisi no representa únicament la destrucció d’una part important del teixit productiu dels sectors més afectats, sinó que, a més, les empreses que sobrevisquin estaran més endeutades i descapitalitzades.\nI cal no oblidar en cap moment que aquestes xifres i les que aniran sortint poden tenir importants modificacions, depenent de moltes variables, però la més immediata és com avanci la vaccinació.


EconomistaUn cop constatat que la catàstrofe econòmica que havia d’enfonsar Catalunya per culpa del Procés no s’ha produït, el relat dominant a Espanya atorga al 155 els efectes balsàmics d’haver-la evitat. Fins i tot n’hi ha que van més lluny i afirmen que, històricament, l’economia catalana funciona millor quan “delega” el poder a Madrid i es concentra a fer negocis. Una afirmació que suposa entendre com a delegació tant la supressió de l’autonomia durant la dictadura com la seva suspensió actual; si en aquest darrer cas es confirma els seus efectes benèfics per haver aturat la fugida d’empreses iniciada l’1-O, en el primer cas es confirmaria perquè el pes econòmic de Catalunya durant el franquisme era més gran que en democràcia, quan la comunitat autònoma que més pes econòmic ha guanyat ha sigut Madrid. Segons aquesta visió, doncs, no només la independència vindria a ser un suïcidi econòmic, sinó que també implicaria disposar de massa autonomia. En definitiva, que és millor que ens manin ells.


Amb qualsevol escenari possible post 20D, els empresaris i empresàries continuarem fent empresa | Unió Empresarial Metal·lúrgica\nRecull de premsa\tAmb qualsevol escenari possible post 20D, els empresaris i empresàries continuarem fent empresa\nDavant d’uns resultats que no donen la majoria absoluta a cap dels partits, caldrà apostar per la cultura del diàleg per tal d’aprofundir en les reformes econòmiques i reforçar la creació d’ocupació.\nDesprés dels resultats de les eleccions a les Corts Generals espanyoles celebrades el passat diumenge 20 de desembre, des de la patronal catalana Cecot valorem com a fet positiu l’alt nivell de participació en aquestes eleccions, amb un increment de més d’un 5% de la participació al conjunt de Catalunya.\nUna participació que, per cert, és el reflex d’una situació a nivell social i econòmic del país, encara convulsa, però el fet de que la participació hagi augmentat demostra que en els darrers anys la cultura política i econòmica de la població ha anat creixent sortosament per al país. Amb aquests resultats de participació aflora l’oportunitat d’avançar en la millora de la qualitat democràtica del nostre país, que venim reclamant com a element de confiança pel creixement econòmic.\nAmb els resultats obtinguts pels diferents partits, cal que es busquin acords el més aviat possible per facilitar la investidura i un govern estable que garanteixi el camí de la recuperació econòmica. Amb tot, i davant d’uns resultats que no donen la majoria absoluta a cap dels partits, caldrà apostar per la cultura del diàleg per tal d’aprofundir en les reformes econòmiques i reforçar la creació d’ocupació.\nAl nou Govern i als partits que conformaran l’arc parlamentari, els demanem coratge polític per tirar endavant reformes, realitzant els acords necessaris i cercant el màxim consens possible per tal de dur-les a terme amb èxit, conjuntament amb les organitzacions de representació empresarial. Unes reformes que no només es centren en l’àmbit estatal sinó que també té en compte les reformes pendents a nivell europeu.\nRecuperant la necessitat de reformes a nivell estatal i, tenint en compte els resultats de les eleccions a Catalunya i la resta de l’estat, caldrà avançar en el diàleg entre Catalunya i Espanya per tal de trobar una solució a l’actual situació política.\nNo obstant, en qualsevol escenari, des d’aquesta entitat afirmem que els empresaris i empresàries continuaran treballant per fer empresa i per fer un país més competitiu i socialment cohesionat. I esperem màxima receptivitat per part del conjunt de les forces polítiques.\nAmb tot hem recordat als partits polítics que tenen sobre la taula un document de 187 mesures i propostes empresarials que els vam facilitar abans d’eleccions, i instem al nou govern entrant a impulsar un nou pacte i un compromís a nivell nacional per emprendre les grans reformes que han quedat pendents


L’eterna problemàtica de l’aparcament dels Pouets - El Periòdic d'Andorra\nL’eterna problemàtica de l’aparcament dels Pouets\nPublicat el Divendres, 13 d'octubre de 2017 | 11:15 h\nEl Comú d’Andorra la Vella va determinar ahir per unanimitat el tancament de l’aparcament dels Pouets, en el que és el darrer capítol d’una infraestructura que mai ha donat els resultats esperats. Després de la demanda reiterada del comú de la capital a l’empresa Dionis SLU dels informes tècnics necessaris per mantenir l’equipament obert i que l’empresa no els hagi entregat, majoria i minoria van acordar rescindir finalment el contracte. Una decisió que la mateixa cònsol major de la capital va lamentar perquè és cert que es tracta d’una zona que pateix un dèficit de places d’aparcament però que, òbviament, no podia seguir oberta si els dubtes sobre les garanties no s’esvaïen.\nAl cúmul d’escàndols, se li sumava ahir el punt més important: els treballadors. La mateixa mandatària comunal va indicar que alguns dels empleats de l’empresa concessionària han tingut problemes per cobrar. Una última afirmació que no deixava ja cap mena de dubte de la necessitat d’acabar amb el contracte. De mentre, va afirmar Marsol, per part dels responsables de Dionis SLU roman un complet silenci des que el mes d’agost es va decidir tancar l’edifici de forma cautelar.\nI després d’aquest darrer, s’obre ara un nou capítol de la història, fins ara sempre repleta de problemes i dubtes, del pàrquing intel·ligent. Segons va anunciar ahir Marsol, després de l’últim fracàs, l’administració comunal planteja fer-se càrrec de l’explotació de la infraestructura un cop en prengui possessió.\nEs tracta d’un nou episodi d’una infraestructura que fa anys que no té sortida, malgrat els intents de trobar-la per la gran inversió que s’hi va fer. Un exemple ideal per demanar a les administracions una bona gestió dels diners públics i una reflexió prèvia en inversions de gran envergadura.


Ergonomia Tots els sectors\nAprèn tècniques d’estiraments per millorar la teva qualitat de vida.\nReduir el dolor per postures forçades i sobreesforços.\nMillorar l’estat de les articulacions.\nDisminuir la tensió acumulada de tot el dia.\nÉs recomanable realitzar estiraments abans i després de fer treballs amb moviments repetitius, postures forçades i manipulació de càrregues, o durant les pauses.\nSi millorem el benestar dels treballadors, la rendibilitat a la feina s’incrementarà.\nEl dia 28 d’abril, de 12:00 a 13:00h.\nA través de ZOOM des del teu PC\nEl dia abans rebràs l’enllaç per accedir al “Taller d’estiraments”.


El futbol territorial català continuarà aturat un cap de setmana més - elPrimer.cat\nLa Federació Catalana s’avança a la decisió de la Generalitat\nCodina i el Vilanova continuaran aturats // G.M.CH.\nEl futbol català territorial –també el futbol sala– continuarà aturat aquest proper cap de setmana, els dies 14 i 15 de novembre, independentment de la decisió que prengui del Govern de la Generalitat de Catalunya amb les mesures restrictives que va activar el passat 29 d’octubre.\nEls clubs del Garraf ja en poden prendre nota. Encara no es podran disputar els partits de competició oficial d’àmbit territorial de cap modalitat i categoria, ni enfrontaments amistosos\nAixí ho va fer públic la Federació Catalana de Futbol ahir al vespre a través del seu web.\nSegons la Federació, d’acord amb el Protocol a seguir en les competicions, per tal de minimitzar el risc de contagi de la Covid-19 i amb l’ànim de prevenir possibles lesions, resulta inviable la celebració d’aquests partits de competició oficial sense que els equips hagin disposat d’un mínim de dies d’entrenament i de convivència estable.\nLa Federació remarca que per tal de poder reprendre les competicions oficials amb seguretat, s’estima que tots els equips hauran de disposar d’un període mínim d’una setmana per dur a terme entrenaments previs, període que es podria ampliar si la inactivitat es perllonga.\nDemà divendres finalitza el període de 15 dies que va establir la Generalitat per a les darreres restriccions, que prohibien partits i entrenaments. Així doncs, el Govern s’ha de tornar a manifestar sobre si aquelles mesures es prorrogaran.\nATURADA FINS AL GENER AL GRUP 2 DE PRIMERA CATALANA?\nEl Vilanova i la resta de clubs del grup 2 de Primera Catalana continuen demanant a la Federació Catalana que, en funció dels esdeveniments, consideri reiniciar la competició, com a mínim, al mes de gener, donades les dates actuals i que hi ha prevista l’aturada de Nadal. L’Atlètic Sant Just també firma aquest cop el document.\nEls clubs, com que no disposen de data de cara a poder entrenar ni competir, opten per esperar esdeveniments, encara que volen manifestar la seva preocupació perquè aquesta es faci respectant al màxim la idoneïtat física pels jugadors, per tal d’evitar lesions després de fer setmanes que no poden competir ni entrenar. I més venint d’una aturada de sis mesos des del març.\nTambé manifesten el seu suport a seguir amb el pla de competició establert, així com les diferents opcions aprovades per l’assemblea, i veuen lògic allargar la temporada en lloc d’avançar el seu inici. A més, estan disposats a atendre, donada l’excepcionalitat de la situació, que es puguin plantejar, per part de la Federació, mesures excepcionals per redefinir calendaris.\nRelacionatsCoronavirusFederació Catalana de FutbolFutbol CatalàFutcatportada\nFa d'entrenador de porters a la ciutat on se situa l'origen de la Covid\nAgus Isabel: “Continuem pendents del que diguin des del Govern”\nL'entrenador del Vilanova, prudent amb la desescalada\nRafa Porras: “Em sembla precipitat tornar a jugar els dies 9 i 10 de gener”\nL'entrenador de l'Olivella percep interessos econòmics\nLa Federació proposa reduir les lligues a la meitat en la represa de les competicions\nA 1a i 2a Catalana, els subgrups actuals decidirien la temporada\nEl CF Cubelles, protagonista en la Televisió de la Federació Catalana


Bolets farcits a la fregidora d'aire (a punt en 30 minuts!) - Receptes\nRegals De Nadó\nAir Fryer Bolets Farcits\nEls bolets farcits de la fregidora d'aire s'omplen amb un farcit de cheddar de cansalada amb formatge i es couen ràpidament a la fregidora.\nAquest aperitiu és fàcil de fer amb antelació i el farcit es pot canviar per gairebé qualsevol cosa!\nUna recepta fàcil d'aperitiu\nEns encanten aquests bolets farcits perquè són uns petits aperitius per als quals tothom està boig!\nSón versàtils, intercanvien els formatges, afegeixen embotit o cranc o fins i tot jalapeños.\nCuinant-los al Fregidora d'aire elimina la necessitat de greixos o olis addicionals i són baixos en carbohidrats a més d'ells cuina molt ràpid !\nIngredients i variacions\nBOLETS M'agraden els bolets marrons o cremini petits en aquesta recepta per obtenir un sabor més ric, però els bolets blancs també funcionen. Qualsevol tipus o mida que es pugui omplir serà fantàstic en aquesta recepta!\nOmpliment Una sabrosa barreja de formatge crema i cheddar, cansalada i condiments; després cuina-ho a la perfecció! Canvia el que vulguis. Aquests són súper versàtils.\nVARIACIONS També ens agrada barrejar-ho una mica, proveu qualsevol dels següents:\ncarn de cranc\nembotit o pepperoni\nsalsa de búfala i pollastre (amb formatge blau)\ncanvieu el farcit per salsa de carxofes d'espinacs\nCom netejar els bolets\nEls bolets són delicats i la millor manera de netejar-los és netejar la brutícia solta abans d'utilitzar-los. Esbandir-los en un colador està bé sempre que s'assequin immediatament després amb un drap net o una tovallola de paper. Els bolets són molt porosos i absorbeixen l'aigua i es fan pastís durant el procés de cocció, així que el millor és intentar mantenir-los el més secs possible.\nCom fer bolets farcits de fregidora d'aire\nÉs tan fàcil com 1,2,3 fer aquest aperitiu increïblement salat i elegant.\nTraieu la tapa dels bolets, traieu el centre.\nBarregeu formatge crema amb altres ingredients segons la recepta següent.\nAboqueu la barreja a cada tapa de bolets. Col·loqueu en una sola capa a la fregidora d'aire i cuini segons la recepta següent.\nPunta de fregidora d'aire\nDepenent de la vostra fregidora d'aire, els bolets poden caure de costat a mesura que l'obres/tanqueu. Si és el cas, col·loqueu els bolets sobre un tros de paper d'alumini i doblegueu els costats per mantenir-los en posició vertical o poseu-los en una paella de forn petita i poseu-los a la fregidora.\ncom fer maquillatge d’ulls amb imatges\nLes restes de bolets farcits de la fregidora d'aire es conservaran a la nevera uns 3 dies en un recipient tapat. Per reescalfar-los, poseu-los a la fregidora a 400 °F durant 4-5 minuts.\nCuixes de pollastre estofades amb bolets\nXampinyons saltejats amb all\nXampinyons Farcits de Botifarra\nSalsa cremosa de bolets\nMantega d'all Bolets Portobello\nRisotto cremós de bolets\nBolets farcits de cranc\nA la teva família li van encantar aquests bolets farcits de la fregidora d'aire? Assegureu-vos de deixar una puntuació i un comentari a continuació!\n4.93des de14Revisió de votsRecepta\nTemps de preparació10 minuts Temps de cuina18 minuts Temps fresc5 minuts Temps total33 minuts Racions16 bolets Autor Holly Nilsson Aquests bolets salats s'omplen amb una barreja de formatge condimentat i després es fregeixen a l'aire fins que estiguin daurats!\n▢ Fregidora d'aire\n▢16 mitjà bolets\n▢8 unces crema de formatge suavitzat\n▢2 cullerades cansalada esmicolat, unes 3 llesques\n▢⅓ tassa formatge cheddar triturat, dividit\n▢2 cullerades formatge parmesà ratllat\n▢¼ culleradeta All en pols\n▢¼ culleradeta sal kosher o al gust\n▢⅛ culleradeta pebre vermell fumat\n▢1 ceba verda a rodanxes fines\nEsbandiu i assequeu ràpidament els bolets.\nTraieu la tija de les tapes dels bolets (i traieu el centre amb una cullera petita si voleu).\nBateu el formatge crema suau amb una batedora a foc mitjà fins que quedi suau i esponjós.\nAfegiu cansalada, 3 cullerades de formatge cheddar, formatge parmesà, condiments i ceba verda.\nOmpliu la barreja als taps de bolets.\nPreescalfeu la fregidora d'aire a 400 °F. Afegiu els bolets, reduïu el foc a 350 °F. Coure els bolets 6 minuts.\nObriu la fregidora i poseu-hi els bolets amb el cheddar restant. Cuini 2 minuts més.\nRefredar 5 minuts abans de servir.\nCalories:73,Hidrats de carboni:1g,Proteïna:2g,Greix:7g,Greix saturat:4g,Colesterol:20mg,Sodi:120mg,Potassi:83mg,Fibra:1g,Sucre:1g,Vitamina A:234IU,Vitamina C:1mg,Calci:38mg,Ferro:1mg\nCursAperitiu, menjar de festa, berenar\nAbout Credit Cards Fulls De Treball I Imprimibles Informació Joc De Junta Depilació Moda Adolescent\nSix Flags Teme Parks\nTipus De Vestits\nRoba Dona Petita\nes pot utilitzar lleixiu en roba de colors\ncom saber si Guppy està embarassada\ncom fer volar un nadó assegut\non puc vendre la meva joieria d'or?\nindica que li agrada però que està nerviós\ncom posar borla al tap


Holiday home Lojsta Kvie Hemse Hemse Suècia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n-, Hemse, Hemse, Suècia, 623 59 - Veure al mapa\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Holiday home Lojsta Kvie Hemse és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Hemse. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAmb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Holiday home Lojsta Kvie Hemse és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. L'hotel ofereix una excelent varietat d'instal.lacions d'oci, incloent pesca, equitació. Si buscau un allotjament còmode i adequat a Hemse, faci de Holiday home Lojsta Kvie Hemse la vostra llar.


Roser Bofill, premi Trajectòria de l’ADPC, in memoriam\nL’havia vist a l’Escola de Periodisme de l’Església. Allí vaig tenir de professor Llorenç Gomis, el seu marit. Després, durant anys, seguia de lluny les peripècies d’El Ciervo, la revista de la qual n’eren, tots dos, l’ànima més essencial. En alguna ocasió, li havia demanat un article que ella m’havia enviat generosament. La Roser ens ha deixat el dimecres 19 d'octubre.\nmemòria | 20/10/2011\nManolita Sanz.- En qualitat de membre de la Junta de l’Associació de Dones Periodistes de Catalunya (ADPC), vaig anar-la a veure l’any 2008 per demanar-li que acceptés el nostre premi Trajectòria, anual. Va ser precisament l’any que vam decidir canviar el nom de Rosa del Desert, per aquest altre menys poètic, però més adequat a uns temps menys erms pel que fa al periodisme.\nRecordo com es va esplaiar explicant-me la seva vida periodística, lligada a Foc Nou i El Ciervo, revistes que eren i són testimoni d’un catolicisme compromès amb el concili Vaticà II, amb la figura de Joan XXIII i amb la societat contemporània. Em va ponderar l’empenta que li havia donat el seu home, Llorenç Gomis, perquè estudiés quan ja era mare i la complicitat que hi havia tingut amb ell en la vida i en el periodisme. Em va explicar anècdotes de com s’havien arriscat, sense por, en la defensa de la llibertat d’expressió, per publicar articles de persones no grates al règim. També em va dir, “crec que Llorenç no va poder superar el rebrot del meu càncer”.\nEl dia de l’entrega del premi, en aquella ocasió al Liceu de Barcelona, va venir acompanyada d’alguns néts i l’acte va ser simpàtic i crec que ella en va gaudir. De fet, així m’ho va expressar. Després, va seguir amb Foc Nou i El Ciervo.\nNo fa gaire temps vaig veure-la a una Contra de La Vanguardia. Vaig pensar en felicitar-la. No ho vaig fer. Avui, amb totes les companyes de l’ADPC, estem contentes d’haver-te donat un premi que honora la teva trajectòria professional.\nMés informació sobre la trajectòria de Roser Bofill


Llei sobre Mesures Legislatives per a regular les Empreses d'Inserció Sociolaboral de Catalunya (Llei 27/2002, de 20 de desembre) - Normativa de Cataluña - Legislación - VLEX 267198177\nCAPÍTOL II. Registre Administratiu d'Empreses d'Inserció de Catalunya - arts. 6 a 8\nCAPÍTOL III. Competències de les administracions públiques - art. 9\nCAPÍTOL IV. Procés d'incorporació en una empresa d'inserció - arts. 10 a 13\nCAPÍTOL V. Mesures de foment - art. 14\nCAPÍTOL VI. Avaluació i inspecció dels processos d'inserció laboral en les empreses d'inserció - arts. 15 y 16\nDISPOSICIÓ ADDICIONAL PRIMERA. Regulació específica per a les societats cooperatives i per a les societats laborals\nDISPOSICIÓ ADDICIONAL SEGONA. Clàusules socials\nDISPOSICIÓ ADDICIONAL TERCERA. Mesures fiscals\nDISPOSICIÓ FINAL. Reglament del Registre Administratiu d'Empreses d'Inserció de Catalunya\nNorma citada en: una sentencia, 10 artículos doctrinales, 54 disposiciones normativas, 3 resoluciones administrativas\nLa Constitució espanyola i l'Estatut d'autonomia de Catalunya insten els poders públics a facilitar la participació dels ciutadans en la vida política, econòmica, cultural i social del nostre país, la qual cosa fa palesa la necessitat que els esmentats poders públics estableixin vies que facilitin aquesta participació, i de manera especial la d'aquelles persones que per circumstàncies diverses es troben en situacions de dificultat i d'exclusió social.\nLes transformacions que experimenten l'economia i la societat, els constants canvis tecnològics i els canvis en els hàbits laborals i en els sistemes d'organització del treball, juntament amb la pèrdua dels vincles socials i familiars, configuren alguna de les múltiples causes d'exclusió social.\nLa manca d'ocupació n'és una de les principals causes i constitueix un dels factors de risc de moltes situacions d'exclusió i marginació socials. D'altra banda, les persones amb risc o en situació d'exclusió troben importants dificultats per a accedir al mercat de treball, per culpa de llurs mancances socials, econòmiques, educatives i de qualificació laboral. L'exercici d'un treball, dret i deure de tot ciutadà o ciutadana establerts per la Constitució i l'Estatut d'autonomia, els comporta nombrosos problemes, a causa de la desmotivació personal, el desconeixement o l'abandonament dels hàbits socials i laborals bàsics, i la manca d'adaptació professional.\nPer això, la relació amb el món de l'ocupació ha d'ésser un referent obligat a l'hora de tractar dels processos d'integració social. La població en edat laboral troba en l'ocupació no solament una font d'ingressos, sinó també l'origen de tota una xarxa de relacions socials que faciliten la seva integració.\nEn aquest sentit, el fet de permetre l'accés a una ocupació i, en conseqüència, a la normalització personal i social als sectors de la població que no poden accedir, almenys de moment, a un lloc de treball en el mercat laboral ha de constituir un dels objectius d'aquelles polítiques que, sense menystenir la dimensió de protecció social i assistencial, s'orienten cap a una tasca eficaç de prevenció i d'inserció social.\nPer això, en el marc de la lluita contra la pobresa i l'exclusió social i des de la voluntat d'atorgar més protagonisme a la societat civil en la promoció de l'Estat del benestar, es planteja la necessitat de reconèixer, emparar i potenciar aquelles iniciatives i empreses que combinen la lògica empresarial amb metodologies que fan possible la inclusió dels exclosos socials en els processos de reinserció laboral en la mateixa empresa, en una empresa aliena o en projectes d'autocupació. Dins d'aquest conjunt destaquen les empreses d'inserció, que confirmen que l'ocupació és i serà per als més desafavorits i exclosos el principal vector de la inserció social i una manera de participar en l'activitat de la societat.\nAquestes iniciatives i empreses no estan al marge dels processos convencionals de l'economia, ja que produeixen i venen béns i serveis, milloren l'entorn, potencien els serveis a les persones i afavoreixen la qualitat de vida, essent rendibles i competitives. En definitiva, ofereixen a la societat una rendibilitat econòmica similar a la de la resta de les empreses. Però, a més, se n'ha de valorar la rendibilitat en els aspectes socials, ja que els beneficiaris deixen d'ésser persones passives i dependents i aporten a la societat tot allò que aquesta els havia negat.\nLes iniciatives desenvolupades en aquest camp al nostre país han estat nombroses en els darrers anys i han ofert un suport continuat als grups vulnerables que hi participen. Aquestes iniciatives estan lligades al territori i a les necessitats de treball de la zona, cerquen espais en el món laboral i creen llocs de treball.\nAra bé, aquestes empreses no tenen en el nostre ordenament jurídic un marc legal que en possibiliti i en consolidi el desenvolupament. Llurs actuacions necessiten instruments públics que compensin els més grans costos i dificultats que ocupar persones amb problemes evidents d'exclusió social suposa per a les empreses. Un marc laboral propi i un règim fiscal més favorable són necessaris per a facilitar-ne les actuacions.\nLes empreses d'inserció són iniciatives que combinen la lògica empresarial amb metodologies que fan possible la inclusió de persones en els processos d'inserció laboral en la mateixa empresa per a passar posteriorment a una empresa aliena o a projectes d'autocupació.\nLes metodologies que es desenvolupen durant el procés d'inserció tenen com a objectiu potenciar les capacitats de les persones mitjançant els coneixements tècnics, l'habituació sociolaboral i la determinació de prioritats adequades a llurs possibilitats i a les del mercat laboral.\nD.acord amb tot això, en aquesta Llei es defineixen i regulen des de les empreses d'inserció i les persones en situació o greu risc d'exclusió social susceptibles d'ésser les destinatàries dels processos d'inserció fins a les mesures per a la creació i el foment d'aquest tipus d'empreses.\nL'objecte d'aquesta Llei és establir un marc legal que promogui, d'una banda, la inserció laboral de persones en situació d'exclusió social o en greu risc d'arribar-hi, per a aconseguir-ne la total integració social, i, de l'altra, el registre, la regulació i el foment de les empreses d'inserció.\nPer a l'assoliment d'aquest objectiu aquesta Llei:\nDelimita les situacions que, si escau, poden determinar l'adopció de les mesures que estableix.\nDefineix les característiques que ha de tenir una persona jurídica per a ésser considerada empresa d'inserció i en procura el desenvolupament i la consolidació.\nRegula les activitats d'aquestes empreses en els processos d'inserció.\nDetermina els requisits necessaris i el procediment per a incorporar les persones afectades per les situacions d'exclusió social a les empreses d'inserció.\nEstableix el Registre d'Empreses d'Inserció de Catalunya.\nARTICLE 2 Destinataris de la inserció sociolaboral\nLa inserció sociolaboral va dirigida a persones en situació d'exclusió social o en greu risc d'arribar-hi que estiguin desocupades i que tinguin dificultats importants per a integrar-se en el mercat de treball ordinari.\nSón subjectes d'inserció sociolaboral aquelles persones que, estant en la situació descrita en l'apartat 1, estiguin incloses en algun dels col·lectius següents:\nPersones amb disminució física, psíquica o sensorial o amb malalties mentals que tinguin possibilitats d'inserció en el món laboral.\nPersones destinatàries de la renda mínima d'inserció.\nPersones que no puguin accedir a la renda mínima d'inserció, perquè no compleixen els requisits establerts per l'article 6.1 de la Llei 10/1997, del 3 de juliol, de la renda mínima d'inserció.\nPersones que no puguin accedir a la renda mínima d'inserció, però que es trobin, segons el parer dels serveis socials competents, en situació de risc d'exclusió.\nL'accés d'una persona a una empresa d'inserció ha d'anar precedit per un informe sociolaboral, homologat per a l'àmbit de Catalunya.\nARTICLE 3 Concepte d'empresa d'inserció\nLa finalitat primordial d'aquestes empreses s'ha d'acreditar amb el compliment dels requisits exigits per l'article 4.\nARTICLE 4 Requisits per a les empreses d'inserció\nLes empreses d'inserció, a més de complir el que estableix l'article 3, han de complir els requisits següents:\nProporcionar als treballadors inclosos en alguna de les situacions esmentades en l'article 2, com a part de llurs itineraris d'inserció, processos personalitzats i assistits de treball remunerat, formació en el lloc de treball, habituació social i laboral i, si escau, serveis d'intervenció o mesures d'acompanyament social que permetin llur posterior incorporació al mercat de treball ordinari.\nÉsser promogudes i participades per una o diverses entitats promotores, d'acord amb el que estableix l'article 5. Aquesta participació ha d'ésser almenys d'un 51% del capital social en el cas de societats mercantils. En el cas de societats laborals, és aplicable la normativa específica reguladora d'aquest tipus de societats. En el cas que l'empresa d'inserció sigui una cooperativa que tingui legalment reconeguda la condició d'iniciativa social, no cal que hi hagi una entitat promotora.\nMantenir, en còmput anual, un mínim d'un 30% i un màxim d'un 70% de treballadors en procés d'inserció respecte al total de la plantilla, sens perjudici dels límits establerts per la normativa específica de societats cooperatives i de societats laborals en matèria de contractació. En cap cas el nombre de persones en procés d'inserció ha d'ésser inferior a dues.\nNo tenir vinculats els balanços, els comptes de resultats i el patrimoni a activitats econòmiques altres que les de l'objecte social.\nAplicar, almenys, el 80% dels resultats o els excedents disponibles obtinguts en cada exercici econòmic a la millora o l'ampliació de les estructures productives i d'inserció. En cas que no hi hagués aquesta necessitat d'ampliació o millora o que no calgués destinar-hi la totalitat del dit percentatge d'excedents o resultats, la part no disposada ha de quedar imputada al fons de reserva de l'empresa, amb la finalitat establerta per aquest apartat.\nEstar inscrites en el registre corresponent a llur forma jurídica i en el Registre Administratiu d'Empreses d'Inserció.\nNo haver amortitzat cap lloc de treball per acomiadament improcedent durant l'any anterior a la sol·licitud de qualificació.\nApartat b modificat per art. 9 de la Llei 15/2005, de 27 de desembre, de reforma parcial de diversos preceptes legals en matèries d'agricultura, ramaderia i pesca, de comerç, de salut i de treball.\nARTICLE 5 Entitats promotores\nTenen la consideració d'entitats promotores les entitats o corporacions de dret públic i les entitats sense ànim de lucre l'objecte social de les quals inclogui la inserció social de persones especialment desafavorides que promoguin la constitució d'empreses d'inserció, en les quals han de participar en els termes establerts per l'article 4.1.b.\nCAPÍTOL II Registre Administratiu d'Empreses d'Inserció de Catalunya Artículos 6 a 8\nARTICLE 6 Registre i qualificació\nEs crea en el Departament de Treball, Indústria, Comerç i Turisme de la Generalitat el Registre Administratiu d'Empreses d'Inserció de Catalunya, que té per objecte la qualificació i la inscripció d'aquestes empreses, i també els actes que es determinen en aquesta Llei i en les normes que la desenvolupen.\nEl Registre Administratiu d'Empreses d'Inserció de Catalunya és un registre públic que emet aquelles certificacions que són competència seva.\nLa persona jurídica que sol·liciti la qualificació d'empresa d'inserció i la inscripció en el Registre Administratiu d'Empreses d'Inserció de Catalunya ha d'estar prèviament inscrita en el registre corresponent a la seva forma jurídica i ha d'acreditar els requisits legalment establerts per a aquesta qualificació de la manera i amb el procediment que reglamentàriament es determinin.\nLes empreses d'inserció han d'incloure en llur denominació les paraules Empresa d'Inserció o l'abreviatura corresponent, E. I.\nL'obtenció de la qualificació d'empresa d'inserció per una persona jurídica no es considera transformació social.\nARTICLE 7 Informació subjecta a constància registral\nLes empreses d'inserció, una vegada inscrites, estan obligades a presentar al Registre Administratiu d'Empreses d'Inserció de Catalunya dins dels terminis que reglamentàriament es determinin:\nLa documentació acreditativa de les modificacions estatutàries que n'afectin la qualificació, una vegada inscrites en el registre corresponent a llur forma jurídica.\nEl pla d'activitats i el pressupost anual, abans de començar l'any corresponent.\nEls comptes anuals i l'informe de gestió corresponent al tancament de cada exercici econòmic.\nUn balanç social en què s'informi dels resultats obtinguts en matèria d'inserció sociolaboral dels treballadors en risc d'exclusió.\nARTICLE 8 Pèrdua de la qualificació d'empresa d'inserció\nSón causes legals de desqualificació com a empresa d'inserció:\nL'incompliment de la finalitat primordial d'integració sociolaboral de persones en situació o greu risc d'exclusió social.\nL'incompliment d'algun dels requisits necessaris per a ésser considerada empresa d'inserció.\nL'incompliment de manera continuada de les obligacions inherents a la seva pròpia naturalesa.\nLa transformació en una societat d'una altra naturalesa, sens perjudici del dret de la nova societat a sol·licitar la qualificació d'empresa d'inserció.\nLa transformació en una nova societat, encara que sigui de la mateixa naturalesa, per fusió de dues o més entitats preexistents o per absorció, sens perjudici del dret de la nova societat a sol·licitar la qualificació d'empresa d'inserció.\nLa creació d'una o més societats per segregació d'una altra de preexistent, sens perjudici del dret de les societats segregades a sol·licitar la qualificació d'empresa d'inserció.\nEl tancament de l'empresa o la dissolució de la societat.\nLa desqualificació com a empresa d'inserció ha d'ésser acordada per la persona responsable del Registre Administratiu d'Empreses d'Inserció de Catalunya, adscrit al Departament de Treball, Indústria, Comerç i Turisme de la Generalitat.\nLa desqualificació, una vegada exhaurida la via administrativa, produeix d'ofici efectes de baixa registral, però no implica la dissolució de la societat.\nTota empresa d'inserció pot, en qualsevol moment, sol·licitar la seva desqualificació com a tal, la qual cosa produeix la pèrdua d'aquesta condició i la baixa en el Registre Administratiu d'Empreses d'Inserció de Catalunya, sempre que aquest fet no comporti cap perjudici per a les persones en procés d'inserció.\nCAPÍTOL III Competències de les administracions públiques Artículo 9\nARTICLE 9 Competències de les administracions públiques\nÉs competència específica de l'Administració pública responsable en cada cas dels serveis socials d'atenció primària o especialitzada:\nQualificar les situacions d'exclusió social o de greu risc d'arribar-hi que esmenta l'article 2.\nEmetre dictamen sobre la situació o el greu risc d'exclusió social de la persona candidata, en el qual s'ha de fer constar la seva situació i la seva actitud personals, l'itinerari d'inserció a seguir i les mesures d'acompanyament social per a la seva incorporació al lloc de treball ofert.\nProporcionar serveis d'intervenció o mesures d'acompanyament social als treballadors durant el procés d'inserció i, si escau, acordar amb les mateixes empreses d'inserció o amb les entitats promotores que es facin càrrec de la prestació d'aquests serveis o de l'aplicació d'aquestes mesures.\nÉs competència específica del Servei d'Ocupació de Catalunya, per mitjà de les oficines de treball de la Generalitat, i dels diferents serveis públics d'ocupació de titularitat comarcal o municipal:\nValorar en els processos de selecció, de manera coordinada amb les empreses d'inserció, la idoneïtat de les característiques professionals dels treballadors per als llocs de treball oferts.\nCertificar, abans de la subscripció del contracte, si el treballador o treballadora, en els dos anys anteriors a la contractació que es pretén dur a terme, ha prestat serveis en virtut d'un contracte per a l'adaptació sociolaboral, i també, si escau, el temps de serveis prestats.\nFacilitar, si escau, processos d'orientació i formació professional als treballadors, amb caràcter previ a la subscripció del contracte i una vegada aquest hagi finalitzat.\nRegistrar els contractes de treball per a l'adaptació sociolaboral que es formalitzin.\nEls organismes esmentats en els apartats 1 i 2, en l'àmbit de llurs competències respectives, han de:\nCol·laborar, conjuntament amb l'empresa d'inserció, en els processos de selecció de candidats.\nEstablir, amb l'empresa d'inserció i el mateix treballador o treballadora, el procés d'inserció que el treballador o treballadora ha de seguir mentre romangui en l'empresa. En aquest sentit, s'han de perioditzar les activitats de producció, la formació en el lloc de treball, les activitats d'intervenció o d'acompanyament social i els compromisos adquirits per cadascuna de les parts per a dur-los a terme.\nFer un seguiment dels itineraris i els processos d'inserció dels treballadors, i donar suport als treballadors que s'incorporin en un lloc de treball de caràcter ordinari, una vegada finalitzat el procés d'inserció.\nCAPÍTOL IV Procés d'incorporació en una empresa d'inserció Artículos 10 a 13\nARTICLE 10 Tipus de contractació en les empreses d'inserció\nLes persones que s'incorporin en una empresa d'inserció en virtut d'un procés d'inserció sociolaboral ho poden fer en alguna de les condicions següents:\nSoci o sòcia treballador, quan l'empresa d'inserció sigui una cooperativa de treball associat o una societat laboral.\nSoci o sòcia de treball, quan l'empresa d'inserció sigui una cooperativa diferent de la de treball associat.\nTreballador o treballadora per compte d'altri, tant en el cas que l'empresa d'inserció sigui una cooperativa o una societat laboral, amb les limitacions legals corresponents, com en el cas que sigui una societat mercantil.\nARTICLE 11 Característiques de la contractació per a l'adaptació sociolaboral\nEl contracte amb el qual es vinculen una empresa d'inserció i un treballador o treballadora subjecte a un conveni d'inserció té com a finalitat principal la integració laboral d'aquesta persona mitjançant la prestació voluntària de serveis retribuïts.\nEn tot cas, aquest tipus de contracte s'ha de regir per la legislació vigent en matèria de contractació laboral.\nEn el cas que l'empresa d'inserció sigui una cooperativa i que el treballador o treballadora en procés d'inserció accedeixi a la condició de soci o sòcia de treball o soci o sòcia treballador, atesa la competència exclusiva de la Generalitat en aquesta matèria, la relació contractual entre l'empresa i el treballador o treballadora en procés d'inserció s'ha de regir pel que determini la llei de cooperatives vigent, per tal com es tracta d'una relació societària i no pas d'una relació laboral.\nARTICLE 12 Obligacions de l'empresa d'inserció\nL'empresa d'inserció, pel fet de subscriure un contracte de treball amb una persona en procés d'inserció sociolaboral, ha d'assumir les obligacions que estableix la normativa laboral vigent.\nEn concret, l'empresa d'inserció queda obligada a:\nProporcionar al treballador o treballadora l'activitat professional adequada per al compliment de l'objecte del contracte i els mitjans que li facilitin l'adquisició d'hàbits socials i de treball que li permetin accedir a mesures d'acompanyament social.\nARTICLE 13 Obligacions del treballador o treballadora\nEl treballador o treballadora contractat per a un procés d'inserció sociolaboral, pel fet de subscriure un contracte de treball amb una empresa d'inserció, ha d'assumir les obligacions que estableix la normativa laboral vigent.\nEn concret, el treballador o treballadora en procés d'inserció queda obligat a:\nDur a terme l'activitat pactada com a objecte del contracte.\nRebre la formació teòrica i pràctica necessària per a dur a terme l'activitat.\nParticipar activament en el desenvolupament de les mesures d'acompanyament que s'estableixin en el conveni d'inserció.\nCol·laborar en el seguiment del procés d'inserció.\nCAPÍTOL V Mesures de foment Artículo 14\nARTICLE 14 Foment de la inserció sociolaboral\nLa política de foment de la inserció sociolaboral té per objecte la promoció de l'ocupació de les persones en situació o greu risc d'exclusió, mitjançant el suport a la creació i el manteniment de les empreses d'inserció, per tal que puguin complir llur funció social, i mitjançant l'adopció de mesures que incentivin la contractació d'aquest col·lectiu en el mercat de treball ordinari.\nL'empresa d'inserció, un cop hagi estat qualificada com a tal, es pot beneficiar dels ajuts establerts per a aquest tipus d'empreses amb la finalitat d'inserir laboralment persones en situació o greu risc d'exclusió social.\nEn concret, i per tal de fomentar la contractació en el mercat ordinari de les persones en situació o greu risc d'exclusió, les empreses d'inserció es poden beneficiar dels ajuts establerts per la Llei 10/1997, que estableix la promoció d'accions que comportin l'autoocupació d'aquest col·lectiu, principalment per mitjà de fórmules d'economia social, i de la resta d'ajuts establerts per a la creació de llocs de treball per a aquest col·lectiu.\nDe manera específica, s'han de desenvolupar programes d'ajuts per a oferir a les empreses d'inserció les actuacions següents:\nFormació per als quadres directius i de gestió.\nDifusió de les activitats relacionades amb el col·lectiu del qual es vol aconseguir la inserció sociolaboral.\nEstudi dels llocs de treball a cobrir i de l'adequació del candidat o candidata al lloc i viceversa.\nMesures d'acompanyament per a la tutorització, per mitjà d'un tècnic o tècnica d'inserció laboral, de l'activitat de les persones en procés d'inserció.\nFoment de processos de creació d'empreses d'inserció.\nCAPÍTOL VI Avaluació i inspecció dels processos d'inserció laboral en les empreses d'inserció Artículos 15 y 16\nARTICLE 15 Avaluació\nEl dispositiu de la inserció sociolaboral conformat per les empreses d'inserció ha d'ésser objecte d'una avaluació periòdica, que ha d'incloure, com a mínim, el control estadístic del nombre d'empreses, dispositius i contractes d'inserció en vigor, i el control qualitatiu de la naturalesa de les mesures d'acompanyament, les activitats professionals i l'impacte en la integració sociofamiliar i la integració en el mercat ordinari.\nARTICLE 16 Inspecció\nLes empreses d'inserció estan subjectes als procediments d'inspecció laboral establerts per la normativa vigent.\nEls processos d'inserció sociolaboral en empreses d'inserció han d'ésser objecte d'inspecció en el marc de la inspecció dels serveis socials competents.\nDISPOSICIÓ ADDICIONAL PRIMERA Regulació específica per a les societats cooperatives i per a les societats laborals\nLes societats cooperatives i les societats laborals han de respectar en tot moment el que estableix la legislació reguladora d'aquest tipus d'entitats, principalment les limitacions en la contractació de treballadors indefinits no socis i, en concret, pel que fa a les societats laborals, la participació màxima dels socis en el capital social.\nDISPOSICIÓ ADDICIONAL SEGONA Clàusules socials\nLes empreses d'inserció poden tenir preferència en l'adjudicació dels contractes administratius convocats per l'Administració de la Generalitat i els ens que en depenguin, en els termes que estableix l'apartat 2 de la disposició addicional vuitena del Reial decret legislatiu 2/2000, del 16 de juny, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de contractes de les administracions públiques.\nEls contractistes que, en la fase d'execució, contractin empreses d'inserció poden tenir preferència en l'adjudicació dels contractes administratius convocats per l'Administració de la Generalitat.\nDISPOSICIÓ ADDICIONAL TERCERA Mesures fiscals\nLes inversions destinades a afavorir la creació, el desenvolupament i la consolidació d'empreses d'inserció poden gaudir del tracte fiscal específic que es determini per via reglamentària, en el marc de les competències del Govern.\nDISPOSICIÓ FINAL Reglament del Registre Administratiu d'Empreses d'Inserció de Catalunya\nEl Govern, a proposta del Departament de Treball, Indústria, Comerç i Turisme, ha d'aprovar, en el termini de sis mesos a partir de la publicació d'aquesta Llei, el Reglament de funcionament i competència del Registre Administratiu d'Empreses d'Inserció de Catalunya.\nDECRET 248/1998, de 22 de setembre, de regulació dels incentius a la creació de nous llocs de treball com a conseqüència de la reordenació i la reducci...\nORDEN 14/2014, de 15 de diciembre, de la Conselleria de Gobernación y Justicia, por la que se crean los Premios Taurinos de la Comunitat Valenciana.


Felipe VI, espantat pel coronavirus, també es planteja no assistir al MWC La República\nDurant la tarda d’aquest dimecres se sabran les conclusions amb relació a si el Mobile World Congress d’aquest any segueix endavant, es cancel·la o es posposa. Mentrestant, el degoteig d’empreses que anul·len la visita a la capital catalana està sent constant els últims dies.\nQui tampoc té clar si anirà al congrés de telefonia més important de l’any, és el mateix rei Felipe VI, que per ara està pendent del que pugui passar amb el nou ‘Coronavirus’, malgrat que fonts de la Casa Real afirmin que per ara el monarca té previst viatjar a Barcelona com cada any. Aquesta suposada “por” de Felipe VI es reflecteix quan han anunciat que la seva agenda no es farà pública fins al 21 de febrer, és a dir, tres dies abans que comenci el MWC. D’aquesta manera, el rei evita explicar-se respecte a la decisió que prendrà, mentre hi hagi una possibilitat que el congrés no es celebri.


La Festa Major de la Seu potencia la cultura popular catalana\nEl Ball Cerdà, el correfoc, els balls de nit i la cercavila de gegants, entre el prop d’un centenar d’actes de la celebració, amb una gran implicació d’entitats i grups locals\nARA Andorra Andorra la Vella 02/08/2016 20:17\n651x366 La Festa Major ha estat presentada aquest dimarts / Ajuntament de la Seu d'Urgell La Festa Major ha estat presentada aquest dimarts / Ajuntament de la Seu d'Urgell\nIscla ha subratllat especialment que “tota la programació que es du a terme durant la Festa Major, és una realitat gràcies a la suma de l'esforç, la il·lusió, les idees i la dedicació de molta gent: els treballadors de l'Ajuntament, la Coordinadora de Casetes, la Comissió de Festes, el Consell Municipal d’Infants, el Consell Municipal de Joves, associacions, entitats i clubs de la ciutat”. Concretament aquest any s’ha programat 92 actes, dels quals 7 seran durant els dies previs a la Festa Major; i la resta, distribuïts durant els cinc dies principals, de divendres a dimarts. Entre els més concorreguts, no faltaran novament el Correfoc i el Correaigua, amb els Diables de l’Alt Urgell; la cercavila dels Geganters i el Ball Cerdà.\nEnguany, durant el Ball Cerdà, el conseller de Cultura de la Generalitat de Catalunya, Santi Vila, farà el lliurament de la declaració del Ball Cerdà com a Element Festiu Patrimonial d'Interès Nacional. En l’àmbit cultural, el tradicional Teatre de Festa Major, dijous 25, presentarà l'obra ‘T'estimo però no tant!’. Dissabte dia 26, a la tarda, hi haurà jornada castellera, amb els Castellers d'Andorra i els Castellers de Lleida. El mateix dia, els Geganters i Grallers de la Seu viuran una de les cercaviles més emotives ja que es compleixen 25 anys de la Plantada de Gegants de la Festa Major.\nA més, per a les famílies, la Festa Major programa més de 15 actes infantils, entre els quals destaca l'Aquafesta, una animació d'aigua a càrrec de la companyia teatral Més Tumàcat, que tindrà lloc dissabte dia 26 a les 12.30 hores. Destaquen també les més de 20 activitats esportives i, tal com mana la tradició, la plaça Catalunya acollirà els nombrosos balls i concerts amb orquestra. La plaça del Camp del Codina, amb l'objectiu de potenciar l'ambient festiu al centre de la ciutat, acollirà durant tres nits, a partir de les 11 hores, concerts de diferents estils.


Evening Shade (Arkansas) - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n36° 04′ 14″ N, 91° 37′ 17″ O / 36.070555555556°N,91.621388888889°O / 36.070555555556; -91.621388888889\nEvening Shade és una població dels Estats Units a l'estat d'Arkansas. Segons el cens del 2000 tenia una població de 465 habitants.\nSegons el cens del 2000, Evening Shade tenia 465 habitants, 204 habitatges, i 137 famílies. La densitat de població era de 113,6 habitants per km².\nDels 204 habitatges en un 28,9% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 53,9% hi vivien parelles casades, en un 10,3% dones solteres, i en un 32,8% no eren unitats familiars. En el 31,9% dels habitatges hi vivien persones soles el 17,2% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,28 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,88.\nPer edats la població es repartia de la següent manera: un 25,2% tenia menys de 18 anys, un 6,7% entre 18 i 24, un 25,2% entre 25 i 44, un 24,9% de 45 a 60 i un 18,1% 65 anys o més.\nLa renda mediana per habitatge era de 24.500 $ i la renda mediana per família de 31.111 $. Els homes tenien una renda mediana de 23.958 $ mentre que les dones 15.833 $. La renda per capita de la població era de 13.662 $. Entorn del 8,1% de les famílies i el 10,9% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.\nAsh Flat (18 km)\nCave City (15 km)\nHorseshoe Bend (20 km)\nSidney (8 km)\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Evening_Shade_(Arkansas)&oldid=19022856»


El blog de la biblioteca: Lliurament del Premi Joaquim Amat-Piniella\nLliurament del Premi Joaquim Amat-Piniella\nAvui a les 8 del vespre, a l'auditori de la Fundació Catalunya-La Pedrera (La Plana de l'Om 6, de Manresa) tindrà lloc l'acte de lliurament del premi Joaquim Amat-Piniella de literatura.\nLes obres que opten a la catorzena edició de premi són:\nEl Pou dels maquis, de Margarida Aritzeta.\nLa Nit de Vàlia, de Monika Zgustova.\nLes Guerres del pare, de Pere Rovira.\nAl llarg de la cerimònia, l'actriu Mercè Sampietro i el músic Eduard Iniesta oferiran l'espectacle Joan Vinyoli, el poeta. L'entrada és lliure.


Maleta “L’enemic” | Servei Educatiu del Pla d'Urgell\nLa maleta l’Enemic la formen 13 exemplars del llibre l’Enemic, escrit per Davide Cali i Serge Bloch, en el que a travès de la imatge i la paraula es va guiant en el camí de la reflexió al nostre alumnat, reforçant les actituds postives per a la millora del món.\nEl llibre és una història reflexiva on es defensa la pau i la irracionalitat de la guerra. Explica la història de dos soldats que queden sols en una guerra, cadascú dins el seu forat. Fa dies que no s’escolta cap canó i a un li queda poc menjar. Reflexiona sobre la guerra, veu que no té cap sentit, que no vol matar ningú i que si l’enemic volgués signaria la pau.\nAdreçat a tot l’alumnat d’infantil, primària i secundària amb l’objectiu d’empatitzar amb les persones de l’entorn, descobrir sentiment que portin al creixement de l’individu, treballar el significat dels conceptes de pau, guerra, conflicte…., i per últim a aprendre a construir un esperit crític vers el món.\nActivitat per realitzar el Dia Mundial de la No Violència, en jornades culturals, en optatives d’àmbit humanístic i en ciutadania.\nEn els següents documents trobareu més informació: proposta didàctica i objectius i treball.\nCuidem el nostre entorn més proper


Arxius de Teatre al carrer - Blanca Bardagil\nA la companyia A4mans tenim un segell molt personal per promocionar els espectacles:\nUn actor o actrius fa una acció a dins d’un aparador. Aquesta performance és un reclam pels vianants que passegen per la població on dies després es representarà l’obra. Durant la performance, membres de la companyia reparteixen flyers i donen informació als espectadors que s’aturen al carrer observant l’aparador teatral.\nFÀBRICA DE NÚVIES:\nL’actriu Mima Riera fent petons al vidre de l’aparador i passejant pels carrers:\n(fotografies: Sònia Arias)\nL’actriu Cristina Arenas fent petons al vidre de l’aparador:\n(Fotografies: Sonia Arias)\nL’actor Jaume Sangrà marcant empremtes dactilars amb tinta al vidre de l’aparador:\n(Fotografies: Jaume Sangrà Torrella)\nL’actriu Nadina Campas, fent petons al vidre de l’aparador.\n(fotografies: Aina Pomar)\nPel que fa als aparadors, precisament l’obra CITES AMB SHAKESPEARE consisteix en 10 actors a dins de 10 aparadors, ensenyant als vianants frases de 10 obres diferents de Shakespeare. A l’enllaç, molta més informació.\n(A l’imatge, l’actor Boris Cartes en una representació al Festival Shakespeare de Mataró. Fotografia: Eva Tordera).


Paranys del feminisme neoliberal - Elena Losada Soler\nParanys del feminisme neoliberal\nSaludant el 2016 amb transparències i sostens\nAra que s’acosta el 8 de març i que vivim un ressorgiment del moviment feminista en tots els seus avatars, onades i variacions, ara que feminista ha deixat de ser l’insult equivalent a vella malcarada en què s’havia convertit fins fa ben poc, potser val la pena aturar-nos a assenyalar alguns paranys i contradiccions que s'observen més clarament en aquesta revifalla. Comencem per un parell de preguntes impertinents: ¿tot allò que s’etiqueta com a feminisme és feminisme? I ¿pot existir un feminisme neoliberal?\nDir que el cos de la dona ha estat considerat un objecte (estètic, sexual o reproductiu) no és res original. Ara bé, que algunes dones que s’autoanomenen feministes facin una lectura neoliberal del vell eslògan del anys 60 que cridava “El meu cos és meu” és nou i paradoxal. Un llibre de la feminista italiana Ida Dominijanni publicat el 2014, en el crepuscle del model berlusconià, titulat Il trucco. Sessualità e biopolitica nella fine di Berlusconi [El maquillatge. Sexualitat i biopolítica en la fi de Berlusconi] m’ha fet pensar sobre aquesta qüestió.\nSi no som conscients de les contradiccions del nostre discurs serem un blanc fàcil per a l’atac d’aquells que voldrien un retorn al patriarcat\nSeguint la lectura de Dominijanni podem veure que els moderns avatars del patriarcat ja no reclouen la dona en l’espai domèstic, però l’exploten en l’espai públic, com succeeix en el món laboral a través de la bretxa salarial, per exemple. Sota una aparença de llibertat es reprodueixen velles formes de dominació disfressades ara de lliure elecció. De la mateixa manera que, com assenyala el filòsof Byung-Chul Han, ens explotem a nosaltres mateixos treballant per a un sistema capitalista sense tenir darrere un capatàs amb un fuet –esperonats per la competitivitat i pels paranys d’un consum desaforat que ens fa treballar molt per aconseguir el que no ens cal–, algunes dones apliquen al seu cos els paràmetres d’una economia neoliberal i el transformen en el seu capital, creant una nova versió de l'eslògan, ara convertit en “El meu cos és meu i si vull el venc”: una evident tergiversació de la idea original. Quan dèiem “El meu cos és meu” no volíem dir que el podíem convertir en un bé econòmic. La intenció inicial de l’eslògan era afirmar l’agència de la dona sobre el seu cos, el seu dret a protegir-lo contra accions externes no desitjades; era defensar la seva capacitat d’escollir si volia ser mare o no ser-ho, mitjançant el control femení de la concepció, que és una de les grans revolucions del segle XX, o bé amb l’opció d’un avortament segur que frenés per sempre aquells terribles relats de clandestinitat i de mort. Vull aclarir que quan parlo d’un ús capitalista del cos de la dona no em refereixo només a un cert discurs legitimador de la prostitució. Aquest és un dels cavalls de batalla dels feminismes actuals, que se situen a favor de la seva legalització o de la seva prohibició amb un ampli ventall d’arguments sovint respectables, tot i que a mi, feminista de la vella guàrdia, em continua semblant que el tant per cent de dones que lliurement –i caldria estudiar molt bé què vol dir lliurement– trien ser prostitutes no pot amagar el fet aclaparador del tràfic, l’opressió i la violència que envolta aquest negoci. Penso més aviat en petites formes d’autoexplotació del cos, sovint gairebé inconscients, com la competició amb si mateixes d’algunes presentadores de televisió que es consideren feministes però construeixen tot un espectacle de màrqueting al voltant del vestit que lluiran la nit de Cap d’Any, competint amb elles mateixes per tal que cada any sigui més agosarat que l’anterior. Penso també en una cultura que blasma, i fa bé, la pederàstia, però que hipersexualitza el cos de les preadolescents amb la moda i la pressió social o els construeix fantasies de princesa Disney. ¿Col·laborar utilitzant “El meu cos és meu” en la perpetuació d’estereotips patriarcals, ser feminista però fer servir les “armes de dona” com un ham per pescar incauts, encara que s’ho mereixin, és legítim? Virginie Despentes, que no és una feminista de la corda de Concepción Arenal, precisament, i que en molts moments reivindica l’ús comercial del propi cos com a eina subversiva, diu, però: “La feminitat és l’art de ser esclau. Podem dir-ne seducció i fer-ne una qüestió de glamur. Es tracta només d'acostumar-se a comportar-se com un inferior”.\nSoc ben conscient que a l’agenda feminista hi ha qüestions més importants que aquesta, algunes de ben tràgiques, però si no som conscients de les contradiccions del nostre discurs serem un blanc fàcil per a l’atac d’aquells que voldrien un retorn al patriarcat del segle XIX. Estem avisades.


Toni Bruins Slot, carismàtic ajudant de Cruyff en el Dream Team, ha mort als 73 anys - Regió7\nToni Bruins Slot, carismàtic ajudant de Cruyff en el Dream Team, ha mort als 73 anys\nEl tècnic holandès no ha pogut superar un càncer diagnosticat el 2016\n02·11·20 | 12:19\nToni Bruins Slot FCB\nL'històric ajudant de Johan Cruyff al costat de Charlie Rexach en el 'Dream Team', l'holandès Toni Bruins Slot, ha mort als 73 anys a causa d'una llarga malaltia. El també ex ajudant de Ronald Koeman portava lluitant contra un càncer des del 2016, que finalment l'ha vençut. Va començar amb tasques com a observador i realitzava els informes sobre els rivals durant deu anys a la banda de Johan Cruyff, primer a l'Ajax i després al Barça, Toni Bruins va ser entrenador de les categories inferiors de l'PSV.\nEl 1998 va decidir tornar a l'Ajax, a qui va dirigir de manera interina el 2004. Entre 2005 i 2009 va ser assistent de l'actual tècnic blaugrana, Ronald Koeman, primer en el Benfica, després en el PSV, al València i a l'AZ.\nCom a entrenador, va guanyar una lliga holandesa i com a assistent té en el seu palmarès dues lligues, tres copes i una supercopa holandeses i una Recopa (amb l'Ajax) i quatre lligues, una Copa d'el Rei, tres Supercopes, una Copa d'Europa, una Recopa i una Supercopa d'Europa (amb el FC Barcelona), més una supercopa portuguesa amb el Benfica i una altra Eredivisie amb el PSV.\n2 Necrològiques del 20 de setembre\n3 Roben d’una estrebada una cadena d’or a una dona al Joc de la Pilota\n4 Quants volcans actius hi ha a Espanya?\nL’Espanyol arrenca un punt al minut 97 i el Madrid remunta a última hora a Mestalla\nEl CB Santpedor i el Nou Bàsquet Olesa, campions de la Copa Bages\nEl Barça està a punt de tornar-se a deixar remuntar\nNavàs i Artés s’acomiaden de la competició amb victòria dels locals


Concurs de microvídeos « Voluntariat per la llengua a Osona\nVoluntariat per la llengua a Osona\nAvantatges amb el Carnet\nEt vols apuntar?\nActivitats recomanades, Concursos, Notícies\nConcurs de microvídeos\nEl Departament de cultura ha iniciat el concurs Regala el català en sis segons, una iniciativa destinada a promoure l’ús del català entre els joves, especialment a les xarxes socials.\nEls participants han de ser majors de 16 anys i seguidors del perfil Twitter @llenguacatalana. Han d’enregistrar un microvídeo que duri entre 6 i 15 segons en què es mostri com algú o alguna cosa “regala” el català. Es pot gravar amb el telèfon mòbil, amb una tauleta digital, una càmera fotogràfica, etc. S’ha de publicar a Vine, Instagram, Youtube, Vimeo o qualsevol altra plataforma. Finalment, per participar en el concurs cal enllaçar-lo a Twitter fent servir la crida @llenguacatalana i l’etiqueta #elcatalàen6segons. Allò que s’hi digui o s’hi escrigui ha de ser normativament correcte.\nEls microvídeos poden estar fets amb qualsevol tècnica i poden tenir quasevol format compatible amb les plataformes usades per publicar-lo. Totes les propostes han de ser originals i inèdites. El jurat del concurs, que estarà format per representants de la Direcció General de Política Lingüística, la Direcció General de Joventut i la Coordinadora de Festivals i Mostres de Cinema i Vídeo de Catalunya.\nEl tres millors vídeos tindran premi. El primer classificat rebrà una càmera GoPro; el segon, un lector de llibres digitals, i el tercer, una estada per a dues persones en un alberg de joventut de la Xarxa Nacional d’Albergs Socials de Catalunya (XANASCAT). A més, tots els premiats seran obsequiats amb un carnet TR3SC per a un any i entrades gratuïtes per a activitats i equipaments culturals.\nLa Direcció General de Joventut del Departament de Benestar Social i Família col·labora en la iniciativa.\nEl català, llengua jove.\nPàgina del concurs, amb informació i les bases: http://www.gencat.cat/llengua/6segons/index.html\nUna parella diferent Cinema en català\nFotos d' actes\nLes vostres aportacions\nAplicacions en català\nCulturcat Portal de cultura catalana\nÉsAdir- Buscador de pel·lícules doblades al català\nFacebook CPNL Osona\nGimcana de les Llengües a Osona\nNotícies del VxL\nParla català virtualment\nParla.cat Espai virtual d'aprenentatge\nParlem català. Web per practicar amb catalans\nTwitter CPNL Osona


Diari de Cuernavaca: The sweetest sound (3a Part)\nPer bq a les 12:12 a. m.\nCom proven les anades i vingudes de mexicans a través de la frontera Mx-US (o dels algerians i marroquins a l'Estret de Gibraltar) actualment la migració és bastant una altra cosa. No hi ha un trencament total com el d'abans. TV per satèl·lit, vols intercontinentals, trucades internacionals a preus raonables, web en general i blogs en particular...\nVaig veure fa temps un reportatge sobre Ellis Island al National Geographic.\nSegurament era més fàcil "fabricar" americans abans. En qualsevol cas, salutacions, mexicà!.


1 ceba petita picada molt fina\n0 pan ratllat\n0 de pebre, sal i julivert\n100 pernil serrà picat molt petit\n1 calamar gran o 4 petits\nCom fer CALAMAR FARCIT\nRentar i netejar el calamar i posar-lo a escórrer. En un bol anar posant els tentacles i les aletes del calamar, esmicolats molt petitys. Afegir també elpernil serrà picat, l'ou dur, també a trossets, els dos ous crus,el julivert i l'all picat molt petit.\nFarcir el calamar amb aquest preparat, ben apretat, i tancar amb l'ajut d'uns palets. És recomana també punxar el calamar amb un escuradents perquè no s'obri.\nEn una cassola amb una mica d'oli d'oliva ofegar la ceba ben picada.Afegir el calamar i anar-lo ofegant molt a pòc a poc. Afegir després el rajolí de vi blanc. Condimentar amb AVECRE PEIX esmicolat. Deixar-lo coure de 20 a 30 minuts a foc molt suau.\nEl preparat de farcit el calamar que ens hagi sobrat s'afegeix a la salsa perquès es vagi fent. Després es tritura la salsa una mcia amb la batedora. Abans de servir, tallar el calamar o calamars a rodanxes, per la qual cosa ha d'estar fred. Un cop tallar, regar els talls amb la salsa i escalfar-ho. Bon profit!!\nLLOM DE PORC FARCIT DE PERNIL I OU


L’epidèmia de la Covid-19 està tenint conseqüències duríssimes en la nostra societat. Des del Campus Cohesió i Compromis Social de la Universitat de Girona juntament amb ECAS Girona, s'ha organitzat el cicle de converses “La cohesió social en temps de la Covid-19” per generar uns espais de diàleg entre acadèmics i professionals de diferents àmbits.\nDes del Campus Cohesió i Compromis Social de la Universitat de Girona conjuntament amb ECAS Girona (Entitats catalanes d’Acció Social), s'inicia el cicle de converses “La cohesió social en temps de la Covid-19” per generar uns espais de diàleg entre acadèmics i professionals de diferents àmbits. Des de l'organització es considera necessari propiciar un intercanvi d’idees sobre quins són els reptes que ha posat sobre la taula aquesta situació excepcional, com s’estan abordant i com es farà en un futur proper.\nEn el marc del cicle “La cohesió social en temps de la Covid-19”, al llarg de diverses setmanes es difonen converses sobre com s’han vist afectats alguns àmbits concrets de la societat: la realitat de les persones sense llar o amb algun tipus de discapacitat, la situació de les treballadores en l’àmbit de les cures, el tracte a les persones més vulnerables o la segregació educativa.


Primer lloc de Sancho Ayala als 10 Km del Vinya-cros solidari | Nació Solsona\nPrimer lloc de Sancho Ayala als 10 Km del Vinya-cros solidari\nper Redacció, 9 de novembre de 2015 a les 11:24 |\nEls corredors a l'Oller del Mas abans de la sortida. Foto: Oller del Mas\nLa primera edició del Vinya-Cross ha sobrepassat totes les expectatives tancant inscripcions abans del previst amb la xifra màxima de 400 inscrits per córrer els dos recorreguts de 5 km i 10 km respectivament.\nA les 8 del matí arribaven els primers corredors a la finca de l'Oller del Mas per recollir el seu dorsal. Ni la boira matinal ni el fred de primera hora han sigut excusa per córrer per una causa solidaria. A les 10, els 400 corredors, famílies i acompanyants, s'han reunit al castell per donar el tret de sortida. Els corredors han gaudit d'un escenari de tardor que vestia el circuit amb colors grocs i taronges, mentre les hectàrees de vinya i oliveres marcaven pas a pas tots els quilòmetres. Un terreny exigent que ha posat a prova als més valents i ha permès als aficionats i menuts fer el seu recorregut fins al final.\nPodí masculino dels 10 Km Foto: Arxiu Vinya Cross\nDe la cursa de 10km, Sancho Ayala ha sigut el primer en arribar a la meta amb un temps de 34'34'' seguit per la primera classificada femenina Marta Navarro amb un temps de 45'11''. En el recorregut de 5km, el primer en arribar ha estat Rachid Tovilli amb 18'00'' i Maria Perramon ha sigut la primera en la categoria femenina amb un temps de 23'48''.\nA l'arribada, tots els corredors han pogut gaudir d'una degustació de vins i formatges, botifarres, fruita, cafès... mentre capturaven les seves instantànies al photocall Vinya-Cross 2015 situat al pati d'armes del castell on posteriorment tots els guanyadors han recollit els seus premis.\nMés de 7.000 euros recaptats que permetran a la Fundació Rosa Oriol iniciar el projecte Cap nen sense dignitat per donar suport a tots els nens d'entre 4 i 16 anys en material escolar, revisions oftalmològiques facilitant ulleres a tots els que jo necessitin, i al mes de gener es començarà un recurs de suport escolar amb nens amb dificultats oferint servei de logopèdia i acompanyament personalitzat.\nMés de 30 voluntaris han donat suport en el desenvolupament de la cursa i diferents empreses i entitats de la zona han col·laborat per tal d'assolir amb èxit aquesta iniciativa. Aquest ha estat un molt bon inici que posa el llistó molt alt a l'organització que ja pensa en la segona edició el proper 2016.\nEsports, cursa, solidaritat, Fundació Rosa Oriol, Oller del Mas, Vinya-Cross solidari


Publicat en 8 maig 2017 12 octubre 2018 per cj flynn\nMida de l'arxiu 2,06GO\nCrea la data 8 maig 2017\nAquest DCP té una durada de 2 minuts. Es repeteix el mateix soroll i tons de color rosa limitats per banda SMPTE 2095 2 vegades.\nEl primer és de 30 segons de soroll de color de color rosa limitat (freqüència de tall del filtre de passa alta de 10 Hz, freqüència de tall del filtre de pas mig 500 Hz).\nDesprés de 5 segons cadascun, de 27,5 Hz, 55 Hz, 110 Hz, 220 Hz, 440 Hz i 880 Hz.\nL’àudio s’acompanya de diapositives de diverses rampes de gradient en blanc i negre contra diversos fons negres, blancs i grisos.\nCom sempre, la contrasenya és QA_b4_QC\nI, com sempre, fes-nos saber les teves idees i necessitats per a DCPs de tecnologia.


admin 16 de març de 2020\nEs suspèn el règim de visites amb els fills o les alternances periòdiques de la guarda compartida pel COVID-19?\nA través del Reial Decret 463/2020, de 14 de març, pel qual es declara l’estat d’alarma per a la gestió de la situació de crisi sanitària ocasionada pel COVID-19, s’han adoptat mesures excepcionals que restringeixen la llibertat de circulació dels ciutadans per a frenar la propagació del coronavirus.\nTot i que aquest RD preveu casos en què es permet sortir del domicili, no hi ha entre aquests cap referència a les famílies amb progenitors divorciats o separats. Ara bé, sí que contempla de forma expressa la possibilitat de desplaçar-se per a realitzar tasques d’atenció i cura de menors (article 7.1 e).\nDes de la Direcció General de Protecció civil (Generalitat de Catalunya) s’ha informat que els progenitors i tutors amb custòdia compartida poden circular per anar a recollir o deixar els menors a càrrec:\nD’entrada doncs, s’ha mantenir el règim establert, de manera que si cap dels progenitors ni dels menors està contagiat o en quarantena, es pot seguir amb el règim de visites o amb les alternances periòdiques de la guarda compartida habitual.\nNo obstant, sempre que els dos progenitors estigueu d’acord, podeu acordar un canvi en aquest règim, per exemple, per les circumstàncies laborals dels progenitors.\nAra bé, si algun dels progenitors o dels menors (o persones amb qui s’ha tingut contacte) té COVID-19, està en quarantena o és especialment vulnerable, cal suspendre immediatament les visites, doncs hauria una causa de força major (article 1.105 CC i article 20.5 i 7 del CP).\nA més, si les visites són en altres ciutats, cal valorar la possibilitat de suspendre-les temporalment per evitar estendre el contagi. En qualsevol cas, els menors poden ser traslladats pels seus progenitors, llevat dels supòsits en què s’ha decretat el confinament de la població en els seus municipis. Si decidiu traslladar-vos, us recomanem que porteu una còpia de la resolució judicial que estableixi el règim de visites.\nPer descomptat, si els menors es queden durant aquest període amb un dels progenitors, l’altre ha de facilitar les comunicacions dels fills amb l’altre progenitor (diàriament), així com l’ha d’informar puntualment de l’estat de salut dels menors.\n1. Els progenitors poden circular per anar a recollir o deixar els menors a càrrec.\n2. Procureu que els menors no es moguin del domicili, en la mesura del possible.\n3. Reduïu el trasllat dels menors el màxim possible i traslladeu-vos sempre en vehicle propi, no fent ús del transport públic.\n4. Si els menors tenen COVID-19, estan en quarantena o són especialment vulnerables, cal suspendre immediatament les visites.\n5. Si en el domicili d’algun dels progenitors hi ha persones amb COVID-19, en quarantena o especialment vulnerables, cal suspendre immediatament les visites.\nEn aquesta situació excepcional, cal acudir més que mai al sentit comú i al diàleg per a prioritzar la seguretat i el benestar dels menors.\nSi voleu més informació o teniu qualsevol dubte en relació a aquesta o a altres qüestions a Roig & Roig Economistes – Advocats – Auditors us podem respondre. Estem a la vostra disposició a juridic@roigiroig.com.\nTagsadvocats divorcis lleida, advocats especialitzats en divorcis lleida, advocats família lleida, coronavirus, covid-19, despatx advocats divorcis lleida, guarda compartida, pares divorciats, pares separats, règim de visites


L'escola de triatló de Tripuçol torna a disfrutar del podi en el Duatló d'Almoradí\nSegona prova del calendari de duatló i segona jornada en què totes les proves escolars compten amb algun component de Tripuçol en el podi. Els tripus comencen a convertir-se en reis de la competició després de molts anys de treball ben realitzat amb la base en el triatló i en el duatló.\nLa segona competició autonòmica de duatló va començar en la categoria masculina amb el doblet de Pablo Jiménez i Adrián Sáez. Pablo aconseguia així la seua 3a victòria consecutiva. El tercer component, Andreu Puchades va entrar 9é, sense bones sensacions però barallant fins al final.\nEn categoria femenina, un altre doblet del Tripuçol, per part de María Rubio i Sara Alemany. Les xiques van brillar en una carrera tàctica que van resoldre molt encertadament. Alba Martín, 4a, confirma la progressió que porta des de principi de temporada. Alicia García va obtindre una meritòria 6a posició, realitzant un bon parcial ciclista. Beatriz Barberá va remuntar des de l'última posició, per problemes mecànics en la seua bicicleta, per a acabar 9a.\nEn categoria infantil, bona carrera d'Ainhoa Collado, que va obtindre la 2a plaça, per darrere de Natalia Hidalgo, del Mandarache de Cartagena.\nUn altre doblet en el podi infantil, esta vegada 2n i 3r, Javier Llopis i Jesús Jiménez. Després d'una nova remuntada de Jesús en el sector ciclista, es va unir a Javi Llopis i van agafar al primer classificat, Leopoldo Navarro de l'Arena d'Alacant, abans d'arribar a la transició. Ací l'alacantí va ser més ràpid i va véncer per davant dels nostres triatletes. Álvaro Torres, 7m, i José Miguel Zarzoso, 9é, van demostrar que poden estar amb els millors.\nEntre els més jóvens, Álex Collado en categoria aleví va realitzar una excel·lent carrera, molt ben treballada en la bicicleta. Una ràpida transició li va permetre obtindre la segona plaça, darrere de David Cantero d'Alaquàs i per davant de Miguel Guzmán de l'Huracà.\nMarta Rubio va disputar la carrera aleví femenina, arribant a meta en 11a plaça.


14. Batxibac | revista\nEl Batxibac, com el seu propi nom indica, són uns estudis posteriors a l’ESO que ofereixen el nostre sistema educatiu (BATXillerat) i el francès (BAC). Et permeten estudiar en francès en el teu territori i a la vegada al final dels estudis les dues titulacions, la del batxillerat i també la francesa, el Baccalauréat.\nJo puc fer-ho...?\nPer poder-ho fer has d’acreditar un nivell de B1 o simplement que has cursat i APROVAT la llengua francesa des de 1r de l’ESO.\nAtenció una de les coses més interessants del Batxibac és la possibilitat de només realitzar la selectivitat amb les assignatures que inclouen el francès com a referent. O sigui que només passant l’exàmen de llengua francesa, el de literatura i el de història ja podries tenir la “sele” passada. En el cas de que vulgueu apujar la nota haureu de triar alguna de les matèries específiques del vostre àmbit de batxillerat.\nLes matèries cursades són majoritàriament les d’un BAT català, incloent les específiques, però hi hem d’afegir:\nles 3h de llengua francesa (obligatòries), tant a primer com a segon,\nl’optativa de literatura/història de primer que són 4h i finalment,\na segon l’assignatura obligatòria de història que és de 4hores.\nA banda, es duen a terme moltes activitats lúdico-educatives que fan que els estudis siguin molt amens i dinàmics com ara conferències, obres de teatre, concursos, trobades amb altres alumnes que fan batxibac en altres centres i moltes altres activitats que pots veure al blog de batxibac de l'IBC\nEls intercanvis també són una part important del vostre currículum i que s’ha de tenir en compte alhora d’inscriure’s. Implica evidentment, una millora directa en el teu nivell de domini de l’idioma. T’ajuda a deixar-te anar i a agafar fluïdesa pel que fa a la parla i al ús del vocabulari\nDurant el BATXIBAC hi ha dos intercanvis importants:\n1- Entre març i abril al sud de França (Toulouse/Montpellier), estada d’una setmana a França per un preu aproximat de 150-200Euros.\n2-El segon ja és més professional i inclou una estada de dues setmanes amb pràctiques en una empresa durant tot aquest període a l’est de França (Sallanches), per tan sols 400 Euros\nEn ser un intercanvi, els alumnes francesos tornen a casa nostra en totes dues ocasions.\nI la uni??\nPer si algú està interessat en anar a estudiar a França, existeix una empresa que t’ofereix informació i ajuda en el teu trasllat. Aquesta empresa és Campus France que té la seva sucursal catalana a Barcelona.\nAquesta web és en la que hauràs de fer la pre-inscripció en el cas de que vulguessis anar a estudiar a França.\nHi podeu trobar de tot:(Graus/ Màsters /Doctorats universitaris, llocs d’allotjament, beques…)\nUs hi deixo el link:


POLELL: 06/01/2009 - 07/01/2009\nEtiquetes de comentaris: conreus tradicionals, llavors tradicionals, varietats tradicionals\nDurant el curs d'iniciació a la tracció animal organitzat per l'Escola Agrària de Manresa, la primavera del 2009; Al Polell es varen dur a terme les dues últimes sessions:\nEl Baster i els guarniments, on es va tocar el tema dels guarniments de treball, el seu manteniment i algunes nocions bàsiques sobre l'ofici de Baster a càrrec d'en Pau Nieto (Baster artesà).\nA la tarda hi va haber la sessió de ròsseg, on en Miki Casas (professional forestal i membre fundador d'ACTA) ens va acostar a la tècnica tradicional per extreure la fusta dels boscos arrossegant-la amb matxos.\nEtiquetes de comentaris: Baster, Formació, Ròsseg, tracció animal\nEtiquetes de comentaris: acta, Activitats, Baster, bosc, cursos, Ròsseg, talladores, tallers, tallers i col·lavoracions, tracció animal\nEl passat mes de juny a l'alberg rural del Polell es va realitzà un taller de Mandales amb elements de la Natura i amb fils de colors.\nDiumenge, 7 de juny de 10:00 a 19:30, aEl Polell - Sant Pere de Vilamajor, Veïnat de Santa Sussanna, Parc Natural del Montseny\n- Ens trobarem a les 9:30 del matí davant del centre cívic "El Pi Novell" de Sant Pere de Vilamajor .Desprès tots junts anirem en cotxe cap al Polell\nEls nens també poden venir i ......paguen la meitat !!!