Ascensió al Pedraforca des de Saldes :: Turisme del Berguedà\nAscensió al Pedraforca des de Saldes\nEl massís del Pedraforca s’aixeca al sud de la serra del Cadí, a la qual s’uneix pel Collell, s’enlaira sobre la vall de Gresolet i del riu Saldes a llevant, i sobre la vall de Gósol i el riu Aigua de Valls a ponent. Tant per les seves característiques geològiques com per la riquesa dels seus sistemes naturals, el Massís del Pedraforca rep la catalogació de PNIN (Paratge Natural d’interès Nacional), dins el Parc Natural del Cadí-Moixeró; una figura reservada a aquells espais caracteritzats per la singularitat dels seus valors naturals des dels punts de vista científic, paisatgístic i educatiu.\nSense dubte, ha estat la característica silueta del massís del Pedraforca la que ha atorgat a aquesta muntanya el caràcter insòlit que la distingeix de la resta dels nostres cims. Els dos Pollegons, de composició calcària, es lleven sobre l’Enforcadura, feta de materials molt més tous (les margues), l’erosió en el pas del temps n’ha modelat la silueta.\nAmb tot, fa especial il·lusió coronar el seu cim superior. Aquesta ruta proposa fer l’ascensió al Pollegó Superior per la ruta clàssica; des del Refugi Lluís Estasen fins al coll del Verdet. La grimpada fins al Pollegó i baixar per la tartera, però hi afegeix l’atractiu de fer-ho com les primeres ascensions, des de Saldes. Es puja per l’agradable camí antic de Saldes al Mirador i es baixa directa des de l’enforcadura pel camí de la tartera i el de l’àrea recreativa de la Serra.\nLa ruta comença al Centre d’Interpretació del Massís del Pedraforca de Saldes. Seguint el PR-C 124 es surt del poble per l’oest, pel barri de la Cardina. Un cop passada la casa de Minoves, s’agafa el corriol primer força obert amb vistes a Saldes, i que mica en mica es va endinsant dins el bosc de pi i boix. És un camí tot i que costerut, molt agradable de caminar. Ben aviat trobareu la bifurcació amb el camí per on baixareu, ara continueu sempre direcció nord. Creuareu algun ròssec de treballs forestals i pel camí trobareu la font del Pere Miquel primer i la petita font de la solella de la Costa després. Un cop veieu el camí ja s’enfila ara sí, de forma accentuada, de seguida sortireu al costat d’una bassa, a la carretera. A uns 250 metres a la dreta teniu el Mirador de Gresolet o del Pedraforca i la zona d’aparcament del refugi. Abans d’arribar al mirador, surt el camí que heu de seguir cap al Refugi. Us recomanem però que abans aneu a treure el cap en aquest mirador situat en un lloc estratègic, amb vistes espectaculars sobre la vall de Gresolet i tota la panoràmica amb explicacions de geologia de la Serra del Cadí i Gisclareny.\nEl camí us portarà en poc més de 10 minuts a la Jaça dels Prats, on està situat el Refugi Lluís Estasen i també hi ha una font. Veureu una senyal amb varies indicacions, heu de seguir direcció el coll del Verdet pel PR-C 123. El camí primer puja força suau per un camí ample direcció oest entre el bosc. Aviat es fa més estret i va pujant suaument tot creuant alguns torrents que baixen de la paret nord de la muntanya. Després d’un dels torrents el camí s’enfila ja de forma més pronunciada. Cal seguir en tot moment les marques i no encarar-se massa la nord, ja que hi ha un camí fressat que us desviaria de la ruta. Poc després de passar una balma, el camí fa un gir cap al sud per anar a buscar la canal del Verdet per on pujar fins al coll del mateix nom. Es puja pel camí fressat de la dreta de la canal.\nUn cop al coll del Verdet es troba amb el camí que ve de l’oest del costat de Gósol. Cal que seguiu enfilant-vos cap al sud i ben aviat ja començareu la grimpada on cal estar molt atent en tot moment. Aneu alerta sempre a no fer relliscar pedres que podrien caure sobre altres persones que pugin rere vostre, i si en cau alguna, aviseu ràpid als que puguin pujar darrera vostre. Un cop coronat el pollegó superior toca descansar una mica i agafar forces amb les impressionants vistes 360º : Serra del Cadí, Moixeró, Serra de Gisclareny i vall de Gresolet, serra d’Ensija i serra del Verd...\nPer tornar caldrà baixar igualment amb molta precaució cap al sud fins a l’enforcadura. Un cop aquí veureu la tartera de Gósol a l’oest i la tartera de Saldes, que vosaltres haureu de seguir a l’est. Aquesta és una zona molt fràgil de la muntanya; per això s’ha adequat des de fa uns anys un camí a base de contencions amb malles i fustes, per tal que tothom segueixi el mateix traçat i permetre la recuperació d’aquest delicat hàbitat, malmès per l’alta freqüentació. El camí està ben delimitat i a més en facilita la baixada. Arribats ja pràcticament al final de la tartera, on el PR la creua i s’endinsa dins el bosc cap al nord per retornar al Refugi, cal que també la creueu però de seguida, abans d’entrar al bosc, seguiu el torrent de la Tartera avall, ara pel seu vessant esquerre. El camí està fitat amb petits munts de pedres i té alguna antiga marca blava.\nEnllaçareu amb un camí a l’esquerra, que està marcat com a PR-C 127, que ressegueix el perímetre del Pedraforca. Seguiu-lo avall uns 200 m fins que un altre camí també fitat marxa a l’esquerra. Seguiu-lo, és el camí de la Serra. Després de creuar un tram més planer i pedregós s’encara avall fins a l’àrea recreativa de la Serra.\nAquí només heu de creuar la carretera del refugi, sense seguir-la, i passant pel costat d’una caseta amb serveis, entrar al bosc una mica cap a la dreta per trobar l’entrada del marxa avall, encara amb alguna marca de l’antic SL. Entrareu en una zona de feixes que n’indiquen el seu conreu en temps passat. El camí va fent corbes per salvar el desnivell. Després d’un gir tancat a l’esquerra, veureu de nou les cases de Saldes a sota els vostres peus. Enllaçareu amb el camí per on heu pujat que ara caldrà seguir a l’esquerra, continuant baixant i ben aviat sereu al barri de la Cardina i novament a Saldes.\nNúmero de ruta: 58\nZona: El Pedraforca\nPunt d'inici: Centre d'interpretació del Massís del Pedraforca\nPunt de final: Centre d'interpretació del Massís del Pedraforca\nDistància (km): 12,5 Km\nTemps aproximat: 6,5 hores\nAltitud màxima: 2506 metres\nDesnivell acumulat: 1500 metres\nSenyalització: Marques blanques i grogues (PR-C 124) de Saldes al Mirador de Gresolet; (PR-C 123.1) fins el Refugi Lluís Estasen; (PR-C 123) fins el coll del Verdet; marques grogues (Xarxa de Camins del Berguedà) fins el Pollegó superior i l’enforcadura; marques blanques i grogues (PR-C 123) fins el final de la Tartera; fites amb pedres fins a l’àrea de la Serra i l’enllaç amb el camí de pujada (uns 150 m tenen marques blanques i grogues del PR-C 127); marques blanques i grogues (PR- C 124) fins a Saldes.\nCartografia: 45-Parc Natural del Cadí-Moixeró W. 1:25.000. Institut Cartogràfic i Geològic de Catalunya Serra del Cadí - Pedraforca 1:25.000. Ed. Alpina Massís del Pedraforca 1:15.000. Monteditorial\nRecomanacions: Es pot complementar amb la visita al Centre d’Informació i Interpretació del Massís del Pedraforca. Des del coll del Verdet hi ha una grimpada fins al cim. Ruta no apte per persones poc experimentades en muntanya o amb problemes de vertigen, en tot cas contractar servei de guia. En temporada hivernal és una ruta especialment delicada i només recomanable per a persones experimentades en alta muntanya convenientment equipades. El tram de grimpada és obac i pot tenir gel o neu glaçad\nBibliografia: Pedraforca màgic d'Isabel Artero i Novella. Ed. Farell\nAscensió al Pedraforca des de Saldes EARTH 2020\nAscensió al Pedraforca des de Saldes GPX 2020


Bea, escort Barcelona amb telèfon 655678077 (655-678-077)\nQuan coneguis a Bea, la nova noia de Cat Escorts, quedaràs captivat pel seu encant i la seva bellesa. Aquesta joveneta caribenya té un somriure fascinant i un cos esvelt i estilitzat. I el seu caràcter alegre i extravertit la converteix en una companyia excepcional.\nNomés el contacte amb la seva pell suau i fina com la seda ja et provocarà calfreds de plaer, així que imagina't com ha de ser compartir una vetllada íntima amb Bea, una dona única que et sorprendrà a tots els sentits, malgrat la seva joventut.\nCrida a la seva agència per concertar una cita amb ella, i prepara't per gaudir d'una trobada inoblidable.\nmesures: 90 - 57 - 88 (Pit Natural) 90 - 57 - 88\n03-11-18: Nova escort a Barcelona de l'agència Cat Escorts\nGirlsBarcelona presenta a Bea, una escort d'agència a Barcelona amb telèfon 655678077 (655-678-077) i que realitza els següents serveis: Atenció a parelles, Atenció a senyores, GFE, Lèsbic, Dúplex, BDSM, Petó negre, Cubana, Disfresses i fetitxisme, Ejaculació corporal, Ejaculació facial, Fantasies, Joguines eròtiques, Sexe oral natural, Sexe anal, Pluja daurada... Bea és una escort llatina d'ulls marrons, cabell negre, pits naturals, mesures 90-57-88, pell blanca, alçada normal, cintura estreta i una edat de 19 anys. La seva nacionalitat és Caribenya i ens facilita el següent correu electrònic de contacte: info@catescorts.com. Atén a: apartament d'agència, apartament per hores, hotel, domicili client, vetllades... També està disponible per a viatges.


Bases especifiques reguladores de la concessio de subvencions per a entitats i associacions que fomentin projectes i activitats d interes public local en l ambit de l educacio per al 2n i 3r trimestre del curs escolar. Text integre. Aprovacio definitiva. | Iberley\nBases específiques reguladores de la concessió de subvencions per a entitats i associacions que fomentin projectes i activitats d'interès públic local en l'àmbit de l'educació per al 2n i 3r trimestre del curs escolar. Text íntegre. Aprovació definitiva. - Boletín Oficial de Tarragona de 25-05-2018\nEs fa públic, per al coneixement general, que el 22 de març de 2018, el Ple de la Corporació, en sessió ordinària, va aprovar inicialment les Bases específiques reguladores de la concessió de subvencions per a entitats i associacions que fomentin projectes i activitats d'interès públic local en l'àmbit de l'educació pel 2n i 3r trimestres del curs escolar.\nAtès que durant el període d'informació pública establert no s'han presentat al·legacions, l'acord d'aprovació inicial ha esdevingut definitiu. Es publica, per tant, el text íntegre de les Bases específiques reguladores de la concessió de subvencions per a entitats i associacions que fomentin projectes i activitats d'interès públic local en l'àmbit de l'educació pel 2n i 3r trimestres del curs escolar.\nContra l'acord anterior, que esgota la via administrativa, procedeix interposar recurs contenciós administratiu, en el termini de dos mesos des de l'endemà de la publicació d'aquest edicte, davant la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de Catalunya. No obstant això, s'hi pot interposar qualsevol altre recurs que es consideri procedent.\nText íntegre de les bases:\n¿BASES ESPECÍFIQUES REGULADORES DE LA CONCESSIÓ DE SUBVENCIONS PER A ENTITATS I ASSOCIACIONS QUE FOMENTIN PROJECTES I ACTIVITATS D'INTERÈS PÚBLIC LOCAL EN L'ÀMBIT DE L'EDUCACIÓ.\nL'Ajuntament de Cunit, a través de l'àrea d'ensenyament, té com a objectiu donar suport a les associacions i entitats que treballen en el món de l'educació al municipi de Cunit i per això estableix aquestes bases que regularan la concessió d'ajuts segons els principis d'igualtat i no discriminació, publicitat, transparència, concurrència, objectivitat, eficàcia i eficiència.\nArticle 1.- OBJECTE I FINALITAT DE LA SUBVENCIÓ\nL'objecte d'aquestes bases és regular la concessió, per part de l'Ajuntament de Cunit, de subvencions a les associacions de mares i pares d'alumnes (AMPA) dels centres educatius que imparteixen ensenyaments obligatoris al municipi de Cunit, per a la realització d'activitats i projectes educatius.\nLes activitats i projectes als quals es dirigeix la subvenció han de tenir una vessant socioeducativa, lúdica, artística i-o cultural. També se subvencionaran sortides i projectes que potenciïn la participació de la comunitat educativa i d'altres que tinguin per finalitat continuar la formació dels alumnes, amb exclusió de les activitats pròpies dels programes escolars.\nEls projectes i-o activitats pels quals es demana la subvenció s'han de desenvolupar durant el segon i tercer trimestre del curs escolar, concretament entre l'1 de gener i la data de finalització del curs escolar de conformitat amb el calendari escolar establert.\nArticle 2.- QUANTIA DE LES SUBVENCIONS\nAquestes subvencions són compatibles amb altres ajuts atorgats per qualsevol altra administració o entitat de caràcter públic o privat. L'import de la subvenció, junt amb el de les subvencions concedides amb la mateixa finalitat per altres entitats o administracions públiques, no podrà ultrapassar el cost de l'activitat subvencionada.\nL'import de la subvenció en cap cas ultrapassarà el 50% del cost de l'activitat subvencionada.\nCada convocatòria determinarà, en funció de la corresponent consignació pressupostaria, l'import màxim que poden rebre les AMPES beneficiàries.\nL'òrgan que concedeix la subvenció pot deixar desert el procés de selecció o no esgotar l'import total previst a la convocatòria.\nArticle 3.- PRESSUPOST\nLes subvencions aniran a càrrec de les aplicacions pressupostàries 3231-4810000 i 3240-4890100 en la forma i per l'import que s'especifiqui a la convocatòria, i en funció de la corresponent consignació pressupostària.\nArticle 4.- CONDICIONS I REQUISITS QUE HAN DE REUNIR ELS-LES BENEFICIARIS-ÀRIES\nPodran obtenir la condició de beneficiàries de la subvenció les associacions de pares i mares d'alumnes dels centres educatius públics d'educació primària i secundària del municipi de Cunit que reuneixin els requisits següents:\na) Les AMPA han d'estar degudament inscrites en el registre d'Associacions de la Direcció General de Dret i Entitats Jurídiques de la Generalitat, d'acord amb la normativa vigent.\nb) Les AMPA han d'estar inscrites en el Registre Municipal d'Entitats de l'Ajuntament de Cunit.\nAixí mateix, les activitats i-o projectes per als quals se sol·liciti subvenció han d'estar coberts per la corresponent assegurança de responsabilitat civil, que ha d'estar vigent durant tot el curs escolar a què es refereix la convocatòria, i han d'estar aprovats pels consells escolars del centre corresponent.\nLes entitats que en la data de presentació a aquesta convocatòria tinguin algun projecte o activitat subvencionat per l'Ajuntament de Cunit d'anys anteriors pendent de justificació final, en quedaran automàticament excloses.\nArticle 5.- LLOC, TERMINI DE PRESENTACIÓ I CONTINGUT DE LES SOL.LICITUDS\nLes sol·licituds es podran presentar a través del registre electrònic de l'Ajuntament, o per qualsevol dels mitjans assenyalats a l'article 16.4 de la Llei 39-2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques. Per a més informació les persones interessades es podran adreçar a l'Àrea d'Ensenyament de l'Ajuntament de Cunit (carrer dels Horts, 5), al telèfon 977 67 62 92 i al correu electrònic educacio@cunit.cat.\nEl termini per a la presentació de les sol·licituds, a les que seran d'aplicació les previsions de l'article 23.3 de la Llei General de Subvencions, serà de 15 dies naturals, a partir de l'endemà de la publicació de la convocatòria per cada curs escolar al Butlletí Oficial de la Província.\nLes sol·licituds es formalitzaran en l'imprès que s'adjunta a aquestes bases com a Annex I i aniran signades pel representant legal de l'entitat.\nLes sol·licituds s'adreçaran a l'Ajuntament, especificant-se les actuacions per a les quals es demana la subvenció, l'import que se sol·licita i el compromís de complir amb les condicions de les bases.\nLes sol·licituds contindran la documentació que determina l'article 11 de l'Ordenança General de Subvencions de l'Ajuntament de Cunit i que es detalla a l'Annex II.\nLes sol·licituds han d'anar acompanyades de la següent documentació:\n1. Identificació de qui subscriu la sol·licitud i del caràcter amb què ho fa.\n2. Identificació de qui ha de ser el beneficiari (amb expressió del seu NIF).\n3. Declaracions responsables que tot seguit es relacionen i que s'inclouen a l'Annex III:\n- Declaració sobre el compliment de les obligacions tributàries i amb la seguretat social.\n- Declaració de no incórrer en cap de les circumstàncies que impossibiliten obtenir la condició de beneficiari de subvencions recollides a l'art. 13 de la Llei 38-2003, de 17 de novembre, General de Subvencions.\n- Declaració de les subvencions obtingudes o sol·licitades per a la mateixa finalitat, i compromís de comunicar a l'Ajuntament les que sol·liciti o obtingui amb posterioritat a la data de presentació de la seva sol·licitud.\n4. Memòria explicativa de les activitats que es desenvoluparan i per a les quals es demana la subvenció, amb una breu descripció de les activitats, el cost estimat i el nombre aproximat de participants. Per a l'elaboració d'aquesta memòria l'Àrea d'Ensenyament facilitarà el model de fitxes que consta a l'Annex IV. S'haurà d'omplir una fitxa per a cada activitat.\n5. Documentació acreditativa de la inscripció en el Registre d'Associacions de la Direcció General de Dret i Entitats Jurídiques de la Generalitat.\n6. Especificació del tipus d'assegurança de què disposa l'Associació (fotocòpia del resum de la pòlissa).\n7. Aquella altra documentació que es consideri oportuna.\nEn cas que la documentació presentada sigui incorrecta o incompleta, l'Àrea d'Ensenyament sol·licitarà a l'entitat que s'esmeni o completi durant un període de 10 dies, amb indicació que, si no ho fa, es considera que desisteix de la seva petició, de conformitat amb l'article 68 de la Llei 39-2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques.\nL'Àrea d'Ensenyament de l'Ajuntament de Cunit, en el procés de valoració dels programes i activitats presentats, pot sol·licitar, per escrit o mitjançant entrevista personal, la informació complementària, les dades i les acreditacions que consideri necessàries.\nArticle 6.- CRITERIS DE VALORACIÓ\nLes propostes d'actuació presentades per les AMPAS seran acceptades mitjançant valoració lliure sempre que tinguin en compte els següents criteris de valoració:\n1) L'interès general de l'activitat per a la comunitat educativa: es valoraran aquelles activitats que fomentin la participació del conjunt de la comunitat educativa i l'afavoriment de les relacions en l'àmbit familiar, educatiu i comunitari.\n2) El nombre de destinataris a qui va adreçada: es valorarà el nombre total i diversitat dels grups i-o membres de la comunitat educativa als quals s'adreça el programa d'activitats, valorant positivament aquelles activitats que presentin un caràcter transversal.\n3) La transcendència que tingui l'activitat (compensadora de desigualtats, integradora, etc.): es valorarà l'impacte social que puguin tenir les actuacions proposades en els membres més desafavorits de la comunitat.\n4) La seva inclusió o grau de coherència en els projectes educatius dels centres: es valorarà l'alineament de les propostes amb els projectes educatius dels centres.\n5) Activitats que facilitin la conciliació dels horaris laborals dels pares i mares dels alumnes amb els horaris escolars: es valoraran aquelles activitats que afavoreixin la conciliació de les famílies amb els horaris escolars.\nArticle 7.- TRAMITACIÓ I RESOLUCIÓ DE LA CONVOCATÒRIA\nL'òrgan competent per a la resolució d'aquest expedient ho farà de forma motivada i s'haurà de pronunciar no només sobre les sol·licituds a les quals es concedeix la subvenció, sinó també sobre les sol·licituds que s'han de desestimar i les que s'han de tenir per desistides.\nLes sol·licituds presentades seran valorades per una Comissió d'Avaluació, que estarà constituïda pels membres següents, o les persones en qui deleguin:\na) Regidor-a d'Ensenyament\nb) Tècnic-a responsable de l'Àrea d'Ensenyament\nc) Administratiu-va de l'Àrea d'Ensenyament\nLa comissió nomenarà d'entre els seus membres la persona que farà les funcions de secretari-ària.\nAquesta comissió seguirà els criteris de valoració establerts a aquestes bases per determinar la subvenció econòmica que correspondrà. Elaborat el corresponent informe, el-la regidor-a d'ensenyament formularà la proposta de concessió que s'elevarà a l'òrgan competent per a resoldre, que serà la Junta de Govern Local.\nEl termini màxim per resoldre i notificar la resolució del procediment és de tres mesos. El termini es computa a partir de la data límit de presentació de sol·licituds. El venciment d'aquest termini sense que s'hagi notificat la resolució legitima a les persones interessades per entendre desestimada la seva sol·licitud per silenci administratiu.\nLa notificació de la resolució de concessió de les subvencions es farà d'acord amb l'establert a l'article 26 de la Llei 38-2003, de 17 de novembre, General de Subvencions.\nLa resolució que es dicti posarà fi a la via administrativa.\nLes subvencions concedides seran comunicades a la Base de Dades Nacional de Subvencions.\nLa presentació de la sol·licitud per a l'atorgament d'aquestes subvencions implicarà la manifestació tàcita de consentiment inequívoc al tractament de dades de caràcter personal i la seva publicació en els termes establerts en l'apartat anterior, d'acord amb el que es preveu a la Llei Orgànica 15-1999, de 13 de desembre, de protecció de dades de caràcter personal.\nArticle 8.- FORMA I TERMINI DE JUSTIFICACIÓ\nLes entitats beneficiàries de les subvencions hauran de presentar la justificació de la subvenció concedida en el termini d'un mes, a comptar des de la data finalització del curs escolar.\nPer a la justificació de la subvenció, les entitats beneficiàries hauran de presentar instància, segons model que consta a l'Annex V, la qual haurà d'anar acompanyada de la següent documentació:\na) Una relació classificada de les despeses i inversions de l'activitat, amb identificació del creditor i del document, el seu import, data d'emissió i, en el seu cas, data de pagament.\nb) Factures originals, contractes i altres justificants de les despeses efectuades per l'entitat beneficiària, amb els següents requisits:\nLes factures han d'anar lliurades a nom de l'entitat beneficiària, hauran de portar la data de l'any en què s'hagi realitzat efectivament l'activitat i hauran de contenir tots els requisits legals que estableix la normativa vigent aplicable. Es considera despesa efectuada aquella de la qual es disposi justificant (factura) amb data compresa entre l'inici de l'activitat i la finalització del període de justificació.\nc) Documentació acreditativa del pagament de les corresponents factures. L'import de la despesa corresponent a la subvenció haurà de constar com a pagada, com a mínim, abans de la finalització del termini de justificació.\nd) Un exemplar de tota la documentació i propaganda escrita o gràfica relativa a les activitats o projectes subvencionats.\ne) Còpia de l'acta del Consell Escolar on han estat aprovats els projectes i-o activitats per als quals s'ha sol·licitat la subvenció.\nf) Dades bancàries on es podrà transferir l'import de la subvenció.\ng) Memòria final de les activitats i projectes desenvolupats, amb indicació dels resultats obtinguts, justificativa del compliment de les condicions imposades a la concessió de la subvenció. A tal efecte es procedirà a omplir el model de fitxes que consta a l'Annex VI. S'haurà d'omplir una fitxa per a cada activitat. En cada una de les fitxes s'haurà de fer constar:\n- Declaració, si escau, dels possibles ingressos obtinguts en l'execució i realització de les actuacions i-o projectes subvencionats.\n- Comunicació de l'obtenció d'altres subvencions, ajudes, ingressos o recursos que contribueixin a finançar les activitats subvencionades, entenent que la suma de les aportacions rebudes no podrà superar el total del pressupost de l'activitat subvencionada. S'indicarà l'import i la procedència.\n- Grau de consecució de l'activitat o programa subvencionat.\n- Nombre de tercers beneficiats de les actuacions i-o projectes.\nL'entitat accepta, amb aquestes bases sotmetr e's, a les actuacions de comprovació i control financer, aportant tota la informació que li sigui requerida.\nLa manca de presentació de la documentació justificativa, en els termes i dins dels terminis establerts en aquestes bases, comportarà l'inici del preceptiu expedient de revocació de la subvenció atorgada i el seu reintegrament, si escau, d'acord amb l'art. 22 de l'Ordenança General de Subvencions de l'Ajuntament de Cunit.\nArticle 9.- PAGAMENT DE LA SUBVENCIÓ\nEl pagament de les subvencions s'efectuarà contra presentació de les justificacions de l'activitat subvencionada i es realitzarà sempre per transferència bancària i segons les previsions de la tresoreria municipal.\nArticle 10.- OBLIGACIONS DE LES ENTITATS BENEFICIÀRIES\nD'acord amb l'art. 14 de la Llei 38-2003, de 17 de novembre, General de Subvencions, les entitats beneficiàries de les subvencions restaran obligades a:\nb) Comunicar amb la suficient antelació les modificacions significatives que sorgeixin en la programació d'activitats objecte de la subvenció, per permetre, si s'escau, que l'òrgan competent avaluï les conseqüències en els termes i condicions de l'acord inicial d'atorgament. L'incompliment d'aquesta obligació podrà ser motiu per a la revocació total o parcial de l'ajut i-o conveni o part d'aquest.\nc) Trametre de forma regular els cartells, fulletons o altres elements editats, amb motiu de les activitats o actuacions subvencionades.\nd) Difondre que l'activitat ha estat subvencionada per l'Ajuntament de Cunit, fent constar en la documentació i propaganda escrita o gràfica, anteriorment consignada, la següent frase: ¿amb el suport de l'Ajuntament de Cunit ¿ Regidoria d'Ensenyamen t'.\ne) Justificar davant l'òrgan atorgant el compliment dels requisits i condicions, així com la realització de l'activitat i el compliment de la finalitat que determina la concessió o gaudiment de la subvenció.\nf) Presentar la documentació relacionada a l'art. 5 d'aquestes bases i que es detalla a l'Annex II.\ng) Complir els requeriments d'informació de les àrees responsables del control i seguiment de les actuacions i activitats objecte de la subvenció.\nh) Comunicar a l'Ajuntament de Cunit l'obtenció d'altres subvencions, ajuts, ingressos o recursos destinats a finançar les mateixes activitats subvencionades.\ni) Presentar la documentació justificativa de la subvenció en el termini establert, amb la documentació que s'adjunta a aquestes bases (Annexos V i VI).\nj) Acreditar, amb anterioritat a dictar-se la proposta de resolució, que es troben al corrent en el compliment de les seves obligacions tributàries i, si s'escau, davant la Seguretat Social.\nArticle 11.- SEGUIMENT I AVALUACIÓ\nEl seguiment de les subvencions serà realitzat per l'àrea d'ensenyament de l'Ajuntament de Cunit. El personal responsable adscrit a aquesta regidoria està expressament facultat per realitzar la comprovació de l'efectiva realització dels programes o activitats objecte de la subvenció, així com a requerir la documentació complementària que consideri necessària per la consecució de la finalitat de la subvenció, de conformitat amb l'article 18 de l'Ordenança General de Subvencions de l'Ajuntament de Cunit i a l'article 33 de la Llei General de Subvencions.\nLa nul·litat, revisió i reintegrament de les subvencions es realitzarà de conformitat a les previsions determinades en els articles 20 a 22 de l'Ordenança General de Subvencions de l'Ajuntament de Cunit.\nLes subvencions de naturalesa indirecta podran revocar-se en qualsevol moment per necessitats municipals d'acord amb la seva normativa reguladora i a les condicions de l'atorgament.\nNo serà exigible cap augment o revisió de l'atorgament, a petició del-la perceptor-a, llevat de causa documentada que ho justifiqui i a criteri de l'òrgan atorgant i dins de les disponibilitats pressupostàries.\nL'Ajuntament podrà revisar la resolució d'atorgament de la subvenció en els supòsits següents:\n- Quan es produeixi una alteració en les condicions que van determinar la concessió de la subvenció.\n- En el supòsit que les despeses de l'activitat subvencionada, d'acord amb les justificacions presentades, siguin inferiors a les previstes en el pressupost presentat adjunt a la sol·licitud.\n- Quan l'entitat beneficiària hagi obtingut per la mateixa actuació altres subvencions, ajuts o aportacions de qualsevol origen, públic o privat, que sumats a la de l'Ajuntament superin el cost total de l'activitat subvencionada. En aquest cas es minorarà la subvenció de l'Ajuntament de Cunit en la part proporciona.\n- Quan l'entitat beneficiària no hagi justificat adequadament la totalitat de l'import de les despeses subvencionades.\nArticle 12.- INCOMPLIMENT I REINTEGRAMENT DE LES SUBVENCIONS.\nL'incompliment per causes imputables al beneficiari de les obligacions imposades com a conseqüència de la concessió de les subvencions, així com el falsejament, la inexactitud\no l'omissió de les dades subministrades que hagin servit per a la concessió de les subvencions, comportarà la pèrdua total o parcial d'aquestes i, si procedeix, el corresponent reintegrament de les mateixes, amb l'abonament dels interessos de demora pertinents, segons està previst en la legislació vigent.\nArticle 13.- INFRACCIONS ADMINISTRATIVES\nSón infraccions administratives els incompliments de les obligacions recollides en aquestes bases reguladores i les accions i omissions tipificades en la Llei 38-2003, de 17 de novembre, General de Subvencions. La tipificació i grau de les infraccions i sancions seran les que es determinen als articles 52 a 69 de la Llei General de subvencions.\nLes entitats beneficiàries de les subvencions restaran sotmeses a les responsabilitats i règim sancionador que sobre infraccions administratives en la matèria estableix l'ordenament jurídic local i les que determina els articles 23 i 24 de l'Ordenança General de Subvencions de l'Ajuntament de Cunit\nLes subvencions tindran caràcter voluntari i no generaran en cap cas dret respecte de peticions posteriors i no seran invocables com a precedent. L'Ajuntament quedarà exempt de qualsevol responsabilitat civil, mercantil, laboral o de qualsevol altra mena derivada de les actuacions a què les entitats beneficiàries de la subvencions restin obligades amb tercers.\nEls-les perceptors-es de subvencions estaran sotmesos al control financer de l'Ajuntament d'acord amb el que estableixin les Bases d'Execució del pressupost i la Llei 38-2003, General de Subvencions.\nArticle 15.- RÈGIM JURÍDIC\nEn tot allò que no estigui previst en aquestes bases regirà el que disposen els preceptes bàsics de la Llei 38-2003 de 17 de novembre, General de Subvencions i el seu Reglament aprovat pel Reial Decret 887-2006, de 21 de juliol, l'Ordenança General de Subvencions de l'Ajuntament de Cunit, les Bases d'Execució del Pressupost i subsidiàriament les normes del Reglament d'activitats, obres i serveis, aprovat pel Decret 179-1995, de 13 de juny. ¿\nCunit, 15 de maig de 2018\nEl secretari, Jordi Gasulla Sabaté


Hotel Ďumbier Brezno Eslovàquia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 27 allotjaments a Brezno.\nNam.M.R.stefanika 31, Brezno, Brezno, Eslovàquia, 977 01 - Veure al mapa\nMés informació sobre Hotel Ďumbier\nDissenyat tant per oci com per negoci, Hotel Ďumbier està situat idealment a Brezno; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAmb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Hotel Ďumbier és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. Per anomenar algunes de les comoditats de l'hotel, hi ha recepció 24 hores, instal·lacions per a reunions i banquets , habitació familiar, restaurant, ascensor.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb calefacció, servei de despertador, escriptori, balcó/terrassa, aparell de televisió a cada habitació. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Si buscau un allotjament còmode i adequat a Brezno, faci de Hotel Ďumbier la vostra llar.\nTots els tipus de viatgers (378)Parelles (131)Viatgers en solitari (126)Famílies amb infants petits (36)Famílies amb infants grans (2)Grups (83)


Wikiloc | ibilbideak PALAWAN (FILIPINES) (12) El Nido-Nacpan Beach-Duli Beach - El Nido, Mimaropa (Philippines)- GPS track\nmoto trail (moto trail Ibilbide onenakFilipinak tik → Mimaropa → El Nido )\nPALAWAN (FILIPINES) (12) El Nido-Nacpan Beach-Duli Beach\n4.647 200 559\nNoiz igoa 22 de diciembre de 2017\nisland hopping El Nido Palawan, Phillipines (Motordun txalupa)\nPhilippines, Palawn : Nacpan Beach (El Nido) (motociclismo)\nEl Nido Kayak (kayac)\nBisitak 229, kokapena 3\nNondik gertu El Nido, Mimaropa (Philippines)\nA diferència de la resta de l’illa filipina de Palawan, on pràcticament no havíem trobat turisme, la població de El Nido i els seus entorns són uns indrets amb molta afluència turística i amb tot tipus d’infraestructures gastronòmiques, hoteleres i de serveis. Milers de turistes deambulen diàriament pels carrers de El Nido i tots contracten les activitats estrella que ofereix aquest indret: una sèrie de tours en barca pels illots més propers. Nosaltres també ho vam fer i la veritat és que, malgrat l’excés de turisme, l’espectacularitat dels llogarrets que es visiten és absolutament impressionant, d’una bellesa digna dels millors paisatges de postal que puguem imaginar. A més a més de realitzar aquests tours en barca, també vam fer una excursió en moto per visitar alguns dels racons propers que més ens havien recomanat, així que vam anar fins a la Nacpan beach i la Duli Beach, dues platges molt llargues, amb aigua transparent, sorra blanca i molts cocoters com a decorat de fons. La veritat és que, malgrat la proximitat de El Nido, van resultar ser platges molt tranquil•les, sense massa pressió turística i amb molt d’encant, però sense arribar a la bellesa sublim i surrealista de les platges que havíem visitat durant els tours en barca abans esmentats. La carretera principal cap al nord està encimentada i no presenta cap dificultat, però els dos ramals que porten fins a les dues platges són pistes de terra que, quan nosaltres hi vam passar, estaven molt enfangades i relliscaven molt. El track també inclou la passejada a peu per les platges.\nMercat del Nido\nMalgrat ser una població molt turística, al mercat de El Nido encara s'hi respira un ambient molt autèntic.\nEl Nido és un indret amb molta afluència turística i amb tot tipus d’infraestructures gastronòmiques, hoteleres i de serveis. Milers de turistes deambulen diàriament pels carrers de El Nido i tots contracten les activitats estrella que ofereix aquest indret: una sèrie de tours en barca pels illots més propers. Compta amb una bonica platja des d'on cada dia surten centenars de barques per a realitzar els esmentats tours turístics.\nLa Nacpan Beach és una bonica i llarga platja rodejada de cocoters amb molta menys afluència de la que la seva proximitat amb El Nido ens podria fer pensar. Compta amb un xiringuito on menjar alguna cosa i, el seu seu sector més meridional, és conegut com a Twin Beach, ja que hi ha una estreta franja de terra a on tenim platges a ambdós costats.\nLa Duli Beach és una bonica i llarga platja encara més tranquil·la que la Nacpan Beach. Es troba més al nord i el seu accès també és per una pista que acostuma a estar enfangada. Diuen que és una bona platja per surfejar però quan hi vam anar nosaltres el mar estava ben calmat.\nKaixo, zure lagunak ibilbide interesgarri hau topatu du PALAWAN (FILIPINES) (12) El Nido-Nacpan Beach-Duli Beach https://eu.wikiloc.com/ibilbide-moto-trail/palawan-filipines-12-el-nido-nacpan-beach-duli-beach-21642082 Ondo izan, Wikiloc - Munduko GPS ibilbide eta interesguneak


Montblanc retira els honors de la Casa Reial espanyola al municipi\nL’Ajuntament no vol que Elionor de Borbó faci servir el títol de Duquesa de Montblanc\nActualitzada 05/10/2017 a les 11:15\nEl Ple de l’Ajuntament de Montblanc va aprovar per unanimitat, ahir dimecres 4 d’octubre, una moció conjunta de tots els grups municipals representats al consistori per retirar els honors que la Casa Reial espanyola té al municipi.\nEl consistori montblanquí manifesta, amb l’aprovació d’aquesta moció, el seu rebuig al sistema monàrquic per entendre que el règim més democràtic és el que correspon a la realitat republicana. A més també expressa la voluntat que ni Elionor de Borbó ni Felip VI utilitzin el títol del Ducat de Montblanc.\nAquesta moció s'ha presentat després que el rei d'Espanya Felip VI, en el discurs que va realitzar el passat dimarts 3 d'octubre, no fes cap referència als disturbis que van crear la Guàrdia Civil i la Policia Nacional espanyola en diverses poblacions de Catalunya. A la Conca de Barberà les «violentes càrregues policials» van afectar al poble de Sarral.\nLa moció reflexa que e«l discurs del monarca espanyol es posa mil·limètricament al costat del govern del Partit Popular presidit per Mariano Rajoy». Felip VI també manifesta que el Parlament i el Govern de Catalunya estan al marge de la llei i de la Constitució espanyola. Finalment, la moció es queixa dels atacs del poder judicial contra el poble de Catalunya, que segons el rei espanyol, estan plenament justificats.\nMontblanc declara persona non grata Enric Millo


El Reus compleix i deixa els tres punts a casa | Canal Reus TV\nEl Reus compleix i deixa els tres punts a casa\n13:30 - 26 febrer 2018\nEra l’oportunitat perfecta i el Reus no l’ha desaprofitat. Els roig-i-negres sumen tres punts a casa contra el Sevilla Atlético després de dos gols de Lekic i Fran Carbia (2-0). La victòria a l’Estadi Municipal fa que els reusencs viatgin a León amb un extra de tranquil•litat, és vital sumar també contra els de La Cultural, que marquen ara mateix, la línia del descens.\nAmb un guió molt semblant al que vam veure contra el Lorca, el CF Reus ha sortit victoriós de l’Estadi Municipal per 2 a 0. El triomf no ha estat gens fàcil i la clau del partit ha recaigut en els homes de refresc. Dos gols que donen oxigen als de López Garai per afrontar el proper partit al Reino de León. Sumar contra la cultural és vital per consolidar la zona tranquil·la de la taula classificatòria.\nEl Reus perdona al Sevilla Atlético\nEl partit ha començat amb un domini clar del Reus tot i que el filial sevillà ha estat contundent en defensa. La primera ocasió de gol l'ha tingut Querol que ha enviat la pilota per sobre del travesser després d’una centrada de Juan Domínguez. Dos minuts més tard, Lara ha provat a Édgar Badia, tot i que el xut li ha sortit centrat. La rèplica reusenca ha arribat altre cop de la mà del 7 del Reus que ha intentat sorprendre a Ondoa, sense sort, ja que el camerunès ha aturat sense problemes la rematada.\nA partir d'aquí el Reus és qui ha aconseguit dominar l'encontre buscant el gol sense patir cap contracop. Al minut 29, però, Menéndez ha salvat una pilota que per ben poc acaba dins de la xarxa local. Cinc minuts més tard ha arribat l'ocasió més clara dels del Baix Camp quan Querol, l'home més incisiu en atac, ha caigut dins l’àrea i el col·legiat ha senyalat penal. Gus Ledes ha estat l'encarregat de xutar des dels 11 metres però Ondoa ha endevinat la trajectòria de l'esfèrica. Abans d’arribar al descans, els sevillans ho han intentat amb un xut enverinat que ha sortit fregant el pal de la porteria de Badia.\nLa banqueta roig-i-negra sentència el partit\nLa segona meitat ha començat sense ocasions de gol. Una tímida rematada de Querol a una centrada de Menéndez, ha estat una de les poques ocasions del Reus en els primers minuts de la represa. La tensió l’ha servit Pozo, quan al minut 60, ha rematat una pilota a boca de canó. El mur reusenc però ha evitat el primer gol del matx.\nQuan semblava que el Sevilla podria obrir la llauna, Lekic ha aprofitat una centrada de Máyor, que, dins l’àrea s'ha acomodat amb el pit i ha afusellat Ondoa (1-0). El jugador Serbi, canvi de Carbonell, ha donat l'alegria a l'Estadi quan més estava patint l'afició. El Sevilla Atlético ha buscat el gol de l'empat, i a punt ha estat d'arribar quan a falta de 10 minuts per la fi de l'encontre, Curro, de falta, ha estavellat la pilota al pal. Sorpresa quan s’excedia el temps reglamentari de Fran Carbia que ha sentenciat l’encontre (2-0) amb Ondoa fora de la seva posició natural.\nAmb aquest resultat el Club de Futbol Reus Deportiu ja veu més a prop els llocs de play-off d'ascens que ara mateix tenen a set punts. La zona de descens ja s'allunya fins a vuit punts, marcant-la la Cultural Leonesa, proper rival roig-i-negre.\nCF Reus: Badia, Yoda, Menéndez, Olmo, Querol; (Carbia 86’), Juan Domínguez, Atienza, Carbonell; (Leckic (61’), Gus Ledes, Máyor; (Guzzo 75’), Miramón.\nSevilla Atlético: Ondoa, Konyk, Eteki, Carlos Fernández, Pozo, Chacartegui, Fede, Curro, González; (Gual 79’), Berrocal; (Muñoz 74’) i Lara; (Matos 67’)\nGols: Lekic 1-0 (68’), Fran Carbia 2-0 (92’)


El Projecte Ecocentre és un projecte bàsicament educatiu que està relacionat amb la problemàtica ambiental del nostre centre. L'objectiu principal és, amb la participació de tots, aconseguir que l'institut funcioni amb criteris de sostenibilitat. Sense oblidar que el nostre comportament ambiental no tan sols té repercussions directes sobre el nostre entorn més immediat (l'institut) sinó que va més enllà. Per exemple que el consum d'energia (elèctrica i altres) contribueix al canvi climàtic.\nTot i que el projecte està dirigit a tots els membres de l'institut, els principals impulsors són un grup de professors i alumnes que constitueixen el Grup de Medi Ambient. Aquest grup es constitueix cada any i està format per professors de diversos departaments i alumnes des de 1r d'ESO a 2n de batxillerat. Al llarg de tots aquests anys, s'han realitzat una gran diversitat d'activitats: auditories, excursions, visites, realització d'exposicions, xerrades, col·laboracions amb la premsa....\nCoordinador: Miquel Catany Escandell\nMembres del grup: Francesc Avellà Salvà, Nieves Boned Colera, Margalida Bosch Sabater, Margarita Gayà Moreno i Fernando Valero Núñez.


Es col·loca a Malgrat el mobiliari urbà de la fase 1 de les obres del Passeig Marítim | Blanesaldia\nPublicat el 06 de juliol, 2020 - 13:47 CEST\nL’Ajuntament va iniciar la setmana passada els treballs de col·locació del mobiliari urbà de la fase 1 de les obres de remodelació del Passeig Marítim. S’estan col·locant bancs i també s’hi posaran papereres i 50 arbres per fer ombra al llarg del Passeig Marítim.\nPer altra part, s’ha començat a pintar el carril bici per donar continuïtat entre el tram de la fase 1 i el de la fase 2, encara pendent.\nLa setmana passada van començar les tasques d’instal·lació de 26 bancs al llarg de la fase 1 del nou Passeig Marítim. Es col·locaran 18 bancs amb raspaller i 8 més, sense. També hi ha previst posar 9 papereres i ja s’han instal·lat aparcabicicletes.\nArbres mitjans enmig del Passeig per fer ombra\nL’alcalde, Joan Mercader, ha avançat que també es col·locaran 50 arbres mitjans en testos per donar ombra a la part central del Passeig Marítim aquest estiu. S’hi posaran 20 mèlies, 10 pruners de fulla vermella, 15 moreres i 5 sòfores. “La col·locació d’aquests arbres és una novetat ja que no estava prevista en el projecte amb l’objectiu de garantir zones d’ombra al llarg del Passeig Marítim”, ha explicat l’alcalde.\nContinuïtat del carril bici\nAquesta setmana també s’ha començat a donar continuïtat al carril bici entre la fase 1 i 2 amb la creació provisional d’un vial de 2,5 metres d’amplada i dos sentits de circulació. Es tracta de 650 metres de carril bici, des de l’avinguda dels Països Catalans fins a l’avinguda de Colom, el qual des d’aquí connecta amb el terme municipal de Santa Susanna. L’objectiu és millorar i interconnectar la xarxa de carril bici del Passeig Marítim com a resposta de la necessitat de potenciar la mobilitat sostenible activa.\nDurant la setmana passada i aquesta que avui comencem, es porten a terme tasques de pintura viària per donar forma a aquesta continuïtat del carril bici al Passeig Marítim. També es fan treballs de reforç de la senyalització vertical per als vehicles i ciclistes. Amb pintura es crea una catifa vermella als espais on apareix conflicte entre el cotxe amb la bicicleta i es potencia la prioritat de la bicicleta vers els vehicles motoritzats. També es regula la prioritat de girs dins del carril bici entre els usuaris de bicicletes així com la prioritat del vianant a tots els passos on travessen les bicicletes.\n← Presentades a Blanes 385 sol·licituds per optar a les beques menjador pel curs 2020-2021 Proves de selectivitat a l’institut Sa Palomera de Blanes →


El pessebre del Col·lectiu Cultural de Cappont celebra 35 anys - TOTLLEIDA\nMembres del Col·lectiu Cultural de Cappont\nEl paer en cap, Miquel Pueyo, ha felicitat l’entitat per l’aportació que fa a l’activitat de la ciutat i ha destacat la màgia d’aquest període nadalenc, amb riquesa de tradicions a Catalunya i a Lleida\nEl Col·lectiu Cultural de Cappont celebra aquest any els seus 35 anys, que són els que també fa que organitza el seu pessebre. Instal·lat a l’aparador del local de l’entitat, el pessebre ocupa un espai de 25 m2 i consta de 30 figures mòbils. Els membres del Col·lectiu són els encarregats de muntar-lo, amb especial dedicació de Lluís Camarasa. Els veïns i les veïnes del barri han gaudit de la posada en marxa d’aquest Betlem mecànic, que es podrà visitar fins després de Reis.\nEl paer en cap, Miquel Pueyo, ha comentat que la tradició del pessebre remet a records infantils, quan es munta en família, i ha destacat que aquesta època és un període màgic, ple d’activitat a Catalunya i a Lleida, que es viu amb moltes tradicions, com el tronc de Nadal, el pessebre, el pare Noel, etc. De la instal·lació del pessebre al local de l’entitat ha sorgit una nova iniciativa, ja que els gegants que habitualment ocupen aquest espai s’han repartit aquests dies pels comerços del barri. L’alcalde els ha felicitat per la iniciativa.\nEls regidors Ignasi Amor i Sergio González han acompanyat els veïns i les veïnes del barri que han assistit a la inauguració del pessebre.


Info. About Obres feministes. What's This?\nⓘ Obres feministes\nBayan Yanı és una revista satírica en llengua turca que aborda assumptes feministes adreçats a les dones de Turquia. Al principi, la revista pretengué ser una publicació específica pel Dia de la dona treballadora de 2011. Com aconseguí molta popularitat, es decidí convertir en una revista mensual. Quan començà, tingué al capdavant un editor home. Més tard, sinformà que saniria creant via correu electrònic sense un editor nomenat. Els col laboradors també són coneguts per la seva feina en altres revistes satíriques turques. La direcció de la revista recau en Ezgi Aksoy i Feyhan Güver. El pe ...\nDe mulieribus claris és una obra de Giovanni Boccaccio publicada el 1374 que conté la biografia de 106 dones famoses en la història, de la realitat o de la ficció. Suposa la contrapart de les biografies masculines reunides al volum De Casibus Virorum Illustrium i el primer llibre daquestes característiques a Occident. Lobra inspiraria adaptacions posteriors en diferents països, amb més biografies femenines, i es considera una fita cabdal en la historiografia del feminisme. Shi barregen les dones considerades un exemple de virtut i les pecadores per donar més varietat la lectura, com indica ...\nEl gènere en disputa: feminisme i subversió de la identitat és un llibre publicat el 1990 per Judith Butler, i es considera un dels texts fundacionals de la teoria queer i del feminisme postmodern i postestructuralista. Enquadrat en els debats de la tercera onada de feminisme, duu a terme una aproximació interdisciplinària la polèmica sobre el gènere la fi del s. XX, iniciant tot un seguit destudis que senten les primeres bases de la teoria performativa del gènere. Butler, en el seu llibre i en la seua obra en general, assenyala la diferenciació entre "sexe" mascle-femella i "gènere" home- ...\nEl mite de la bellesa és un llibre de no-ficció de Naomi Wolf, publicat al 1990, i reeditat el 2002. La premissa bàsica d El mite de la bellesa és que, mentre el poder i la prominència social de les dones han augmentat, la pressió que senten per assumir estàndards socials poc realistes de bellesa física també ha crescut fortament a causa de les influències comercials en els mitjans de comunicació. Aquesta pressió duu les dones a comportaments insalubres i a una preocupació per laparença en tots dos sexes, i compromet la capacitat de les dones per ser eficaces i acceptades per la societat.\nLetern femení és lobra més important de lescriptora i periodista Llucieta Canyà. Es tracta de lassaig on lescriptora va plasmar les seves principals idees sobre la feminitat i el paper de la dona en la societat industrial, posant al centre el debat de la compatibilitat de ser mare amb lactuació pública. Va esdevenir ràpidament un èxit de vendes que sha reeditat en nombroses ocasions al llarg dels anys, també en castellà. La primera edició de lobra va comptar amb un pròleg de Josep Maria de Sagarra. Tot i que considerà que "és un llibre adreçat exclusivament a les dones", Sagarra va adonar- ...\nLa Citoyenne fou un diari feminista publicat a París de 1881 a 1891 per Hubertine Auclert. El seu primer número aparegué el 13 de febrer de 1881 amb un ritme quinzenal. Defensava lemancipació de les dones exigint modificacions en el codi Napoleó que relegava les dones a un estatus inferior. Exigia per a les dones el dret a ser candidates a les eleccions, afirmant que no es votarien lleis injustes si es tinguera en compte lopinió de les dones. Notables feministes com Marie Bashkirtseff escrigueren articles per al diari. Durant la seua existència es creà la Lliga Francesa de Drets de les Don ...\nEl Manifest de lOrganització per a lExtermini dels Homes és un manifest provocador i satíric escrit per lartista i escriptora estatunidenca Valerie Solanas el 1967, en plena era de la cultura pop art. En ell, lartista experimenta amb el llenguatge literari per a crear un document de contingut feminista radical, misàndric i freudià, que busca fomentar el debat i la crítica davant sentències similars contra les dones divulgades al llarg de la història. Aquest manifest ha tingut una forta influència en altres artistes contemporanis i subversius, com el moviment punk, transfeminista i queer en ...\nMemoirs of the Author of A Vindication of the Rights of Woman és una obra de lescriptor i filòsof britànic William Godwin, editada al 1798. És la biografia de la seua esposa, Mary Wollstonecraft, lautora de Vindicació dels drets de la dona. Godwin pensà que havia deditar les obres no finalitzades de Wollstonecraft després de la seua mort. Una setmana després del funeral, començà el projecte i una biografia della. Per preparar la biografia, rellegí tots els seus llibres, parlà amb els seus amics i ordenà i numerà tota la seua correspondència. Després de quatre mesos de treball dur, pogué co ...\nThe Feminine Mystique, en català La mística de la feminitat és una obra clau de la segona onada del feminisme amb la que Betty Friedan va guanyar el premi Pulitzer el 1964. Es considera un dels llibres més influents del segle xx. Publicat a Nova York el 1963, tracta sobre" el malestar que no té nom”, que segons les recerques que va realitzar Friedan, afligia a les dones nord-americanes de classe mitjana i que lautora identifica amb la "Mística de la feminitat". Aquesta expressió, segons la seva autora, sempra per descriure un conglomerat de discursos i pressupostos tradicionals sobre la fe ...\nMujeres en Red és un diari digital feminista pioner a Espanya que aposta per lintercanvi de coneixement lliure i la visibilització de les desigualtats patriarcals, el sexisme i la violència de gènere. Creat el 1996 per Montserrat Boix va ser una de les primeres xarxes internacionals de dones que va incorporar les TIC per a lintercanvi dinformació sobre Drets humans i apoderament de les dones. En poc temps va aconseguir crear una xarxa amb més de 5.000 dones amb grups de dones a Espanya, Europa i Amèrica Llatina convertint-se en una xarxa i un espai en Internet de referència ineludible en c ...\nOur Bodies, Ourselves és un llibre pedagògic publicat en 1971 i realitzat per lorganització del mateix nom, anteriorment anomenada The Boston Womens Health Book Collective, considerat un dels textos de referència la segona onada del feminisme. Al feminisme dels anys 70 va ser clau per començar a denunciar la manca de control de les dones envers el seu propi cos i els abusos mèdics al respecte. Aconsella a les dones que reivindiquin la seva sexualitat pel plaer, i les anima a ser conscients del seus desitjos sexuals i a prendre un rol actiu la cerca del seu plaer sexual. Inclou capítols no ...\n"Que no soc una dona? És el nom donat a un discurs pronunciat espontàniament per Sojourner Truth, nascuda en lesclavitud en lestat de Nova York. Després dobtenir la llibertat el 1827, es convertí en una famosa oradora antiesclavista. Aquest discurs, el pronuncià en la convenció de Dones dAkron, Ohio, el 29 de maig de 1851, i originàriament no tenia títol. El discurs es publicà en dos diaris de lèpoca, i una transcripció sen feu en el Anti-Slavery Bugle el 21 de juny de 1851. Rebé més publicitat el 1863 durant la Guerra Civil nord-americana quan Frances Dana Barker Gage nedità una versió, c ...\nEl segon sexe és un llibre escrit el 1949 per Simone de Beauvoir, quan tenia 41 anys. Es tracta duna de les obres més conegudes i més importants per al moviment feminista. De fet, és gràcies a aquesta obra que Simone de Beauvoir és tinguda com a "mare espiritual" de lanomenada segona onada feminista. Això no vol dir, però, que El segon sexe no haja estat una obra polèmica des que va ser publicada. Lobra tracta les diferents raons per les quals la dona ha estat bandejada de tots els dominis de la societat, si exceptuem la casa. Simone de Beauvoir hi afirma que són els homes els qui governen ...\nTestament de joventut és el primer lliurament de les memòries de Vera Brittain i abasta des de 1900 fins a 1925. Es publicà al 1933. Les memòries de Brittain continuen amb Testament dexperiència, del 1957, que abasta els anys 1925–1950. Entre aquests dos llibres ve Testament damistat, el qual és essencialment una memòria de la col lega i amiga propera de Brittain, Winifred Holtby. Un segment final del llibre de memòries, Testament de fe o Testament del temps, estava planejat per lautora, però quedà inacabat la seua mort. Testament de joventut ha estat aclamat com un clàssic per la seua des ...\nThe Una fou una de les primeres revistes feministes, escrita i editada íntegrament per dones. Establerta i editada a Providence, Rhode Island, Estats Units, per Paulina Wright Davis al febrer de 1853; més endavant es traslladà a Boston, quan Paulina W. Davis lin cedí la responsabilitat a Caroline Healey Dall; ací es publicà fins a octubre de 1855. La revista, dedicada a apoderar la dona, es publicà mensualment durant els seus quasi anys dexistència i és reconeguda per haver estat la primera publicació del Moviment pels drets de les dones. Entre les col laboradores nhi havia importants femi ...\nUna cambra pròpia és un ampli assaig de lescriptora Virginia Woolf publicat per primera vegada el 24 doctubre de 1929, en un recull de les conferències dictades a Newnham College i al Girton College, dues escoles universitàries per a dones de la Universitat de Cambridge, amb el títol de" Dones i ficció ”. Tal com diu Virgínia Woolf, "una dona ha de tenir diners i una cambra pròpia si ha descriure ficció" i daquí ve el nom de lobra. També parla de la necessitat de qualsevol autor de tenir llicència poètica i llibertat personal per a crear art. Lassaig analitza si les dones són capaces de fe ...\nVindicació dels drets de la dona, fou una obra escrita per lescriptora britànica Mary Wollstonecraft i constitueix una de les obres pioneres de la literatura i la filosofia feministes. És un llibre protofeminista que semmarca en una crítica global de les societats europees del seu segle. El 1792, Wollstonecraft va viatjar a França per assistir de primera mà als esdeveniments revolucionaris. Aquest mateix any va publicar la seva obra A Vindication of the Rights of Woman, un obra en que lautora respon als teòrics polítics i educacionals del segle xviii partidaris de lexclusió al accés a ledu ...\nhistòria de la literatura hi ha hagut moltes escriptores de ciència - ficció feminista CFF Algunes de les més prominents han estat Rokeya Sakhawat Hossain\nsegle XIX va fer classes a nines i a dones obreres a l escola que fundà amb altres feministes dins la Unió Obrera Balear UOB junt amb la seva germana Isabel\nidea, actitud, comportament, acció o obra d una persona, real o fictícia, que segueix els conceptes feministes que actualment es consideren clàssics\nmoviment feminista El 1966 va fundar la National Organization for Women NOW una organització on es van integrar diversos col lectius feministes El 1969\ndel s. XX, a causa de la proliferació del pensament i moviments feministes Les feministes del moment reclamaven una visió de la història en què es respectara\nLa literatura feminista és aquella literatura de ficció o no - ficció que té els objectius feministes de definir, establir i defensar la igualtat de drets\ndones feministes tenen veu i poden reivindicar els seus drets de forma lliure a través del diàleg. A diferència dels anteriors models feministes la identitat\nsel leccio d artistes passats i presents, la feina dels quals reflecteix idees feministes inversions i preocupacions, com Karen Heagle, Julia Kunin i Clarity Haynes\nque no canviaria sinó fins a la segona onada feminista segona meitat del segle XX quan algunes feministes radicals van reprendre els seus plantejaments\nZEROS + ONES. Digital Women + The New TechnoCulture és un llibre escrit per lescriptora i filòsofa anglesa Sadie Plant. El llibre va ser publicat el 1997 i va esdevenir de seguida una obra de referència dins el moviment ciberfeminista.\nManifest de lOrganització per a lExte ..\nMemòries de lautora duna Vindicació d ..\nVIII Congrés ISACA Barcelona.\nSóc un pecador en qui el Senyor ha fixat la mirada. En fa por la solució del masclisme amb faldilles perquè la dona té una estructura. La flor més delicada, la dona FÒ. Eines per transformar la societat des del voluntariat, aquest és el títol de la conferència que sha impartit aquesta tarda la sala dactes del comú. SAAS Servei Andorrà dAtenció Sanitària. Seguidament fou el torn de la taula rodona Dones: Essencials per liderar El día a día en un SOC ens va acostar la problemàtica de la gestió dun SOC i. Cos de Bombers dAndorra Govern dAndorra. Возможно, вы имели в виду:.


La ICFP reivindica el català a l'Estatut d'Aragó\nAssumpte: La ICFP reivindica el català a l'Estatut d'Aragó Dc Oct 04, 2006 10:54 am\nQuin país, que hagin de ser els estrangers els qui en defensin la llengua pròpia.\nLa Manana, 4/10/06\nLa Institució Cultural de la Franja de Ponent reivindica al Congrés la presència del català a l'Estatut d'Aragó\nRoger Pi // ACN // 03.10.2006 // 14:43h.\nMadrid.- Coincidint amb el debat de presa en consideració de la reforma de l'Estatut d'Aragó membres de la Institució Cultural de la Franja de Ponent (ICFP) s'han desplaçat aquest dimarts al Congrés dels Diputats per reunir-se amb representants d'ERC i reivindicar la presència del català al text que inicia avui la tramitació a les Corts.\nEl secretari general de la ICFP, Guillem Chacón, el coordinador Paulí Fontoba i la directora del Centre de Recursos de la Franja de Ponent, Aurora Fontoba, han mantingut contactes amb els diputats d'ERC Joan Puig i Agustí Cerdà minuts abans de l'inici del debat en què el Congrés donarà llum verda a la tramitació de l'Estatut d'Aragó.\nChacón ha denunciat la 'discriminació' de l'Estatut d'Aragó a les persones, els pobles i les comarques de la franja de ponent. Segons el secretari general de l'ICFP es tracta d'un text 'absolutament regressiu' respecte a l'Estatut de 1982 en què 'ni tan sols apareix el nom de la nostra llengua' i on 'es condemna' la gent de la franja de ponent a 'viure amb desigualtat respecte la resta de gent que viu dins de la comunitat autònoma d'Aragó'.\n'Volem tornar a cridar l'atenció sobre la discriminació evident que fa aquest nou Estatut, que està fent des de fa anys el govern d'Aragó i que fa el govern socialista prometent any rere any una Llei de Llengües que no té cap intenció de fer', ha sentenciat.\nTambé s'ha pronunciat el coordinador de l'ICFP, Paulí Fontoba, que ha recordat que tot i que des del territori s'ha demanat que l'Estatut inclogués la llengua catalana, l'executiu aragonès no té 'cap intenció de fer-ho'.\nFontoba ha recordat que pel que fa a l'escola s'obliga els nens a aprendre llengües com l'anglès però no la llengua materna de més del 90% de la població de la franja de ponent. 'És una discriminació clara i absoluta per part del govern d'Aragó –ha dit- que no respecta els drets humans'.\nSegons el coordinador de l'Institut, l'actitud del govern d'Aragó vers el català és 'pràcticament igual que la del PP', ja que el govern d'Aragó 'diu que no aprova la Llei de Llengües perquè necessita el suport del PP' però aquest suport 'no es donarà' i per tant 'segurament mai veurem una Llei de Llengües i una protecció oficial del català'.\nEl nou Estatut d'Aragó recull que les llengües i modalitats pròpies d'Aragó 'formen part de les senyes d'indentitat aragonesa i constitueixen una de les manifestacions més destacades del patrimoni cultural aragonès i un valor social de respecte, convivència i entendiment'. També estableix que les Corts aragoneses aprovaran una llei que haurà de 'regular el règim jurídic i establir la forma en què s'han de garantir la protecció, ús, promoció i ensenyança' de les llengües, tot 'respectant en tot cas les variants locals i la voluntarietat en el seu aprenentatge'.\nSegons l'Institut es tracta d'un text jurídicament més inexacte i ambigu que l'anterior. L'Estatut de 1982 establia que les llengües i modalitats lingüístiques pròpies d'Aragó 'gaudiran de protecció' i 'es garantirà la seva ensenyança i el dret dels habitants en la forma que estableixi una Llei de Corts d'Aragó per a les zones d'ús predominant'.\nLes entitats en defensa de la llengua a la franja ja van fer una acció reivindicativa al Congrés i al senat el 26 de maig de 2005, i van denunciar la situació davant el Defensor del Pueblo, Enrique Múgica, que va arxivar el cas argumentant que el català gaudeix de prou protecció a l'Aragó. Cinc mesos després, el 26 d'octubre, una delegació de la franja es va desplaçar a Estrasburg per presentar un informe i oferir una roda de premsa al Parlament Europeu i denunciar el cas davant l'Ombudsman europeu, Nikiforos Diamandouros.\nUn enllaç a un fitxer de vídeo\nI un mp3\nAssumpte: transcripcions Dc Oct 04, 2006 12:11 pm\nSi algú vol les transcripcions del debat us les puc enviar.\nEn resum CiU, IU i Chunta parlen de la defensa del català el primer i del català i l'aragonès els segons i Esquerra va més enllà parlant de la Franja de Ponent, i del model Val d'Aran que des de la ICFP fa algun temps que anem falcant.\nEsquerra parla d'altres coses com ara l'Aiguabarreig i esmenta totes les entitats culturalistes de la Franja\nRes no canviarà i el Marcel·lí prenia notes o feia com si estigues prenent...\nperò va haver algun moment bo.\nAssumpte: Re: La ICFP reivindica el català a l'Estatut d'Aragó Dc Oct 04, 2006 12:12 pm\nLo titular hauria de ser:\nPer primera vegada un partit polític recolza una institució que defensa el català a l'Aragó*\n*Bé, no el defensa "a l'Aragó" sinó que lo defensa "als PC".\nQuan va començar l'ASCUMA a demanar que l'Estatut se reformés per a incloure el català? Quants anys fa?\nJa sabem pq la ICFP ha anat a Madrid: cal dir-ho expressament?\nAssumpte: Re: La ICFP reivindica el català a l'Estatut d'Aragó Dc Oct 04, 2006 12:14 pm\nDoncs només surt en un diari la notícia que la ICFP ha anat a Madrid. Els altres callen com a putes.\nQuè collons fa l'ASCUMA, ara, i tots els qui mengen de la menjadora de la DGA?\nAssumpte: Re: La ICFP reivindica el català a l'Estatut d'Aragó Dc Oct 04, 2006 12:38 pm\nAra resulta que l'ASCUMA menja de la DGA... Bé, si més no es coherent i només menja d'un plat i prou.\nQuè on para l'ASCUMA? Diguem q a l'ASCUMA només se l'ha necessitat puntualment i ara és prescindible políticament per als partits (pseudo)aragonesos. Lo PSOE, PP, PAR i IU estan en contra de l'oficialització del català i de l'aragonès (com ho demostren per l'estatut que van crear) i la Chunta són los únics que, en la boca menuda, accepten que se xarra català: i en un diputat vell i sense energia al grup mixte, és com cagar.\nCat: la situació és una puta merda.\nAssumpte: Re: La ICFP reivindica el català a l'Estatut d'Aragó Dc Oct 04, 2006 12:40 pm\nRectifico, la informació surt en més d'un diari\nAssumpte: Sort de les ràdios i alguna tv Dc Oct 04, 2006 1:32 pm\nA la premsa res. Sort que les ràdio (RAC1, CatRàdio, CatInformació,...) s'han portat bé. I alguna televisió, no se quines però ahir per la nit ens trucaven dient-nos que s'havia vist la denúncia al Congrés.\nDe totes maneres va ser patètic, tot plegat. Políticament la Franja ho te ben fotut. I amb el PSOE encara més. Encara veig la cara del fragatí Becana enfotent-se de l'Agustí Cerdà per xerrar aragonès. Aquests del PSOE ja duen nàixer genèticament traïdors.\nAssumpte: Com? Dc Oct 04, 2006 1:49 pm\n****és millor no menjar de cap plat\n****No ho entenc: "Diguem q a l'ASCUMA només se l'ha necessitat puntualment i ara és prescindible políticament per als partits (pseudo)aragonesos" vols dir que l'Ascuma ha actuat en funció de les necessitats dels partits? oi que no vols dir això? Crec que una organització ha de donar sempre la cara i particularment quan passen d'ella. Si vols representar un plantejament i un posicionament els partits te'ls has de passar pel folre. No defensem el català (i alguns alguna cosa més)? doncs a la lluita collons!\nque bonic hauria estat ahir totes les entitats juntes mostrant el rebuig.\nAssumpte: Re: La ICFP reivindica el català a l'Estatut d'Aragó Dc Oct 04, 2006 2:23 pm\nvols dir que l'Ascuma ha actuat en funció de les necessitats dels partits?\nNo. Vullc dir que tant l'ASCUMA com la PDE o atres organitzacions només han tingut un mínim de recolzament institucional/de partits quan los ha interessat als polítics i que, ara per ara, en lo baturrisme elevat a l'enèsima potència que se viu a Zaralandia, qualsevol veu que se surte de les línies marcades pels partits no existix. Ja ho hem parlat algun cop i, si inclús la PDA que va arribar a mobilitzar tantissima gent no hagués tingut una sèrie de partits al radere, no s'hagués pogut aconseguir res.\nI, ara per ara, cap partit defensa lo trilingüisme a l'Aragó. I me sua la polla les paraules de Chunta omplint-se la boca del seu discurset del "trilingüismo" quan ni han fet ni han proposat CAP campanya lingüística i han rebutjat propostes que se'ls hi han fet.\nQuan l'atre dia me vas escriure, casi me vaig emocionar pensant en la sort que tenies de que la teua/meua veu se pogués sentir a Madrid i que arribés a tindre una mínima repercussió, encara que mínima. Perque te puc assegurar que a Chunta s'han presentat i desestimat campanyes d'actuació lingüística i han tingut oferiments casi de tota mena; t'ho puc assegurar. L'única gent que va acceptar-les, les va incorporar i va estar a punt de dur a termes algunes campanyes populars va ser expulsada del partit. I, ara que ho penso, millor. Total, a Chunta li preocupa tant lo català a l'Aragó com la caça de foques al Canadà.\nA la vegada, me pareix injust lo titular del cat, en lo qual pareix que los únics que haiguen fet alguna cosa és l'ICFP. Ans que los Casals ja ny'havia gent en lo cul pelat d'intentar mobilitzar al poble i als partits... però la gent se fa gran i faltava un relleu generacional que no sé si ha arribat o si arribarà mai.\n[quote="Senderi]Si vols representar un plantejament i un posicionament els partits te'ls has de passar pel folre..[/quote]\nFa temps que te relaciones més en polítics que en la gent: me pareix que parles massa a la lleugera.\n[quote="Senderi] No defensem el català (i alguns alguna cosa més)? doncs a la lluita collons! que bonic hauria estat ahir totes les entitats juntes mostrant el rebuig.[/quote]\nEn 4 dies per organitzar coses, és difícil, tenint en compte que les associacions que podien participar ja saps com funcionen: no són un eixemple de velocitat, vigor i joventut.\nPS: Si, cada vegada me cago més en tots los polítics aragonesos i dp d'haver vist anit al carnús del Belloch fent apologia de la seua obra magna de merda de l'Expo, avui encara estic més rabiós.\nAssumpte: Acció. Dc Oct 04, 2006 2:53 pm\n****val, però es poden fer moltes coses sense calerons. Qui creus que va pagar el viatge d'ahir? doncs cada un lo seu i a més, demanant permís a la faena per perdre un dia laborable, no parlaré de mi, però Paulí és paleta i l'Aurora professora. Som pencaires que no hem perdut l'il·lusió de canviar alguna cosa (encara que ahir que quasi la perdem...).\nQuan l'atre dia me vas escriure, casi me vaig emocionar pensant en la sort que tenies de que la teua/meua veu se pogués sentir a Madrid i que arribés a tindre una mínima repercussió, encara que mínima.\n****doncs ahir quan vaig sentir en directe les "nostres" paraules i com amagava el cap lo Marcelino l'emoció era meua.\nA la vegada, me pareix injust lo titular del cat, en lo qual pareix que los únics que haiguen fet alguna cosa és l'ICFP.\n*****ahir a Madrid sí, i es refereix a això.\nAns que los Casals ja ny'havia gent en lo cul pelat d'intentar mobilitzar al poble i als partits... però la gent se fa gran i faltava un relleu generacional que no sé si ha arribat o si arribarà mai.\n*****quan conduïa los Casals ja em vaig trobar amb aquesta gent. Jo anava de nit al seu poble amunt i avall per la Franja i havies d'anar a casa d'ells i només veies que ensopiment. Cadàvers. I la gent se fa gran. I alguns preferiríem anar passant el testimoni.\n*****jo en polítics? jo no tinc cap relació amb polítics. Els faig informes i aconsello quan m'ho demanen (i sempre per la cara, que consti) i dino alguna volta amb ells com ahir, però no estic en el món polític de partits, ni ganes.\n****clar que és difícil. La nit de dijous a divendres no em vaig poder gitar per fer lo text. Era un repte. Però coi! si no treballem, si no eixim al carrer, se'ns menjaran (més).\nAssumpte: Re: La ICFP reivindica el català a l'Estatut d'Aragó Dc Oct 04, 2006 4:39 pm\nAra, a casa, he pogut veure el vídeo. Es pot dir més fort però no més clar. Oi, Aragonum?\nAssumpte: Re: La ICFP reivindica el català a l'Estatut d'Aragó Dc Oct 04, 2006 6:28 pm\nJo les vull, plis. Al correu ;-)\n.ct, maheton, tu seguixes la realitat de la Franja? La seguixes als diaris que lligen a la Franja? No sé, a vegades pareix que mos cregam massa que la Franja és continuació de l'àrea metropolitana de barcelona...\nPer exemple, com a conseqüència de http://ascuma.org/Noticies/taulaarenys(AG).htm\nalguns diaris de REFERÈNCIA al Matarranya (històric) fan editorials com\nhi ha gent de Casp estant (pròxima a IU, i per tant, "a favor de l'Estatut") fa tires com esta\nTambé van rebre al seu temps tots los partits en representació a saragossa una esmena ben collada\nPropuesta de enmienda al artículo octavo del Título Preliminar de la proposición de Reforma del Estatuto de Autonomía de Aragón, cuyo texto fue tomado en consideración por el Pleno de las Cortes de Aragón el 17 de mayo de 2006.\nArtículo 8. Las lenguas de Aragón\n2. El aragonés y el catalán son lenguas propias de Aragón. Estas lenguas son elementos identificadores e integradores de Aragón, y han de ser utilizadas con carácter general y preeminente por la Administración en todos sus actos en los respectivos territorios.\n5. En una ley de las Cortes de Aragón se ha de regular el régimen jurídico de las lenguas, su uso en las instituciones de la Comunidad Autónoma, su enseñanza y la delimitación de las respectivas zonas territoriales.\nMientras no se establezca mediante ley de las Cortes de Aragón un régimen jurídico suficiente de protección de las lenguas minoritarias de Aragón, son de aplicación los preceptos de la Carta Europea de las Lenguas Regionales o Minoritarias que afectan a las lenguas españolas diferentes del castellano cuya oficialidad está reconocida en los respectivos Estatutos de Autonomía.\nFraga, 27 de mayo de 2006.\nMarta Canales Portolés (Acció Cultural del País Valencià, Casal Jaume I de Fraga), Hipòlit Solé Llop (Associació Cultural del Matarranya), Carles Barrull Perna (Centre d’Estudis Ribagorçans), Artur Quintana Font (Iniciativa Cultural de la Franja), Carme Messeguer Zapater (Institut d’Estudis del Baix Cinca), Josep Maria San Martín Boncompte (L’Ateneu del Baix Cinca)\nQuè més, què més... ah si, per exemple van signar presidents comarcals, alcaldes, regidors, representants a madrit com lo senyor becana... per la cooficialitat del català i l'aragonès...\nTot això abans que a ERC li entrare la pressa 4 dies abans que tingueren que fer el discurs a madrit... no sé si mos entenem... No és necessari obrir la boca si l'Estatut estranger, fins que la direcció de l'Estructura no diu que és important, no t'ha importat.\n....................... -> ->\nEn l'amics que ereu en alguns, dius, i dir estes coses... xicaaaaaaaaaa!\nBueno... al número 53 d'Esquerra Nacional, pàgina 3, no pareix que digue el mateix... http://www.esquerra.cat/web_nova/arxius/en53.pdf#search=chacon\nEssencialment, les associacions que dius no tenen línia directa en los partits. Ni en los amos de la menjadora aragonesa, ni en los de la catalana, ni en los de la del matarranya, ni en la del mas del llaurador. Les propostes de l'associacionisme històric fa temps que les tenen en paper imprès arreu. Aquí estem, per a seguir fent nosa...\nAssumpte: Re: La ICFP reivindica el català a l'Estatut d'Aragó Dc Oct 04, 2006 7:10 pm\nJa trobava a faltar una mica de mala hòstia al fòrum...\nAssumpte: Re: La ICFP reivindica el català a l'Estatut d'Aragó Dc Oct 04, 2006 7:51 pm\nSí, en los blaveros no mo'n eixim massa bé... I els espanyolistes ni ho proven... No coneixem cap fòrum de gent tal com cal?\nAssumpte: Unes quantes respostes. Dj Oct 05, 2006 11:17 am\n****ja te les he enviat.\n******la Franja no és (sol) el Matarranya. La major part de la població de la Franja llegeix El Segre i La Mañana. No us tanqueu tant. A més, ja t'ho he dit més d'un cop, sense l'acció política des de Catalunya (els seus partits) la Llei de Llengües mai no existirà. Pot ser estic equivocat. Però els polítics catalans haurien d'esmorzar Franja cada dia.\n****reaccionaris i automarginals. Com és que primer ens demaneu recolzament i desprès ho feu d'amagades sense comptar amb la gent que s'estima la llengua i la Franja com a mínim igual que valtres? D'això no es va assabentar ni Deu (i açò que està a tot arreu...).\nTenim un advocat de collons, i per la Franja ho fa de cor. Un exemple:\n****Aquí falta gent, per? nosaltres en canvi us hem esmentat a tots al discurs de dimarts. Continuem pensant que hem de fer pinya. Però valtres continueu obstinats en trencar la força i automarginar-vos.\n****lo FdP d'en Becana va estar tota l'estona al costat del Guerra, se n'enfotia de l'Agustí Cerdà quan va parlar en aragonès i català. Però encara no sabeu que aquest és l'impresentable número 1? qui ens ha utilitzat més al llarg del temps? va voler comprar a Galan (pregunta a la Carme Messeguer) i "als Casals". Èrem i som incorruptibles.\nTot això abans que a ERC li entrare la pressa 4 dies abans que tingueren que fer el discurs a madrit... no sé si mos entenem...\n****no, no t'enteres. No els hi va entrar cap pressa. Estes coses funcionen així.\nNo és necessari obrir la boca si l'Estatut estranger, fins que la direcció de l'Estructura no diu que és important, no t'ha importat.\n***** fas pena tu creus que això va així? fa mesos que teniem preparat anar al Congrés. La diferència ha estat que ens han permés fer el discurs. Però quina estructura piltrafilla? Si Jaume o Paulí son estructura, ves, doncs sí. Lamentabl\n*****dels que parlo mai no van ser amics, no es van incorporar per què "ja eren massa vells".\nI dels que eren amics encara som amics.\n*****no saps diferenciar entre ser militant d'un partit i fer de polític? ERC no em(ens) mana res. Al contrari. Ells (afortunadament) estan seguint les línies que sempre hem cregut bones per a la Franja. Llàstima que la resta de partits encara no s'hagin sumat.\nEssencialment, les associacions que dius no tenen línia directa en los partits. Ni en los amos de la menjadora aragonesa, ni en los de la catalana, ni en los de la del matarranya, ni en la del mas del llaurador. Les propostes de l'associacionisme històric fa temps que les tenen en paper imprès arreu. Aquí estem, per a seguir fent nosa...[/quote]\n*****jo he vist alguns d'aquests lamentables (lamentables els que he pogut llegir, pot ser hi ha de bons) papers i et ben asseguro que damunt la taula no hi són. En alguns casos no saben qui sou i de que aneu i en d'altres han anat directes al molló.\nPerò igual que la declaració de Mequinensa va ser una jugada psocialista, maquinada pel Bada, doneu l'imatge de beure de les seues mans. Pot ser és només l'imatge, però us l'hauríeu de netejar. Si us desagrada, és clar.\nAssumpte: Re: La ICFP reivindica el català a l'Estatut d'Aragó Dj Oct 05, 2006 11:37 am\nContinuo pensant lo que te vaig dir ahir, Senderi. Me pareix molt bé tot lo que dius que s'ha de fer de cara al públic i en resultats d'una puta vegada. Però pareix mentida que no vullgues veure la realitat que suposa ser una associació/col·lectiu/individu sense cap recolzament encara que sigue mínim dels poderosos. Com arriba "la Franja" a tindre veu a Madrid? En la teua simple presència? Creus que per tu mateix i la família haguéssiu pogut anar a Madrid a dir la vostra? Com? Igual que va anar la quadrilla ultradretana orienaragonesa a menjar-li l'orella al Biel a ZGZ?\nO no veus la situació privilegiada que tens, o te n'estàs fotent a la cara dels atres, o encara portes lo "subidon" post-Madrid...\nAssumpte: A veure Dj Oct 05, 2006 11:51 am\n*****D'això m'agradaria parlar amb tu amb calma... però resumint. La nostra "força" ens l'hem fet naltres mateixos. A base d'eixir a la premsa i a la tele dia rere dia i a base de tenir alguns elements visibles molt honestos i potents a la Institució. Les vaques sagrades d'ERC coneixen a Paulí del principi dels temps i saben que és un tio transparent. A l'Aragó i Ponent saben que en Jaume Borbon és, en primer terme, una molt bona persona. I l'haver estat alcalde i conèixer els draps bruts de becanes i similars fa que no obriscon massa la boca.\nEn Montclús és de dretes (llàstima) però te fil directe amb becanes i ningú no dubta de que és un patriota (de dretes, siii).\nI podria seguir, cada un és bo en el seu àmbit i poquet a poquet mos hem fet un forat.\nTambé cal dir que els atacs d'Eliseu contra en Guillem el van projectar i han estat un gran ajut (i el desencís més gran de la meua vida), era un joc de tot o res. En Guillem és d'aquelles persones que mentre més l'ataquen més energia i ganes treu.\nVull dir, que vàrem dir que anàvem a Estrasburg i en Bernat Joan s'hi va sumar. No a l'inrevès. De la mateixa manera vàrem dir que anàvem a Madrid i l'Agustí Cerdà s'hi va sumar (clar que en aquest cas es tracta d'un amic de cor).\nPot ser hem arribat a tenir suport dels poderosos, però quan ens van trencar els Casals ningú hauria donat un ral per naltres. Constància. Il·lusió.\nAssumpte: Re: La ICFP reivindica el català a l'Estatut d'Aragó Dj Oct 05, 2006 11:53 am\nLa vostra constància, la vostra il·lusió, cansa a molta gent per la vostra cerca de protagonisme i pels vostres nuls resultats.\nAssumpte: Bé... Dj Oct 05, 2006 11:55 am\npoderosos entre moltes cometes. Certa força.\nPer cert, que no m'agradaria treballar com ells al Congrés. tot el dia empasant-se gripaus...\nAssumpte: Re: La ICFP reivindica el català a l'Estatut d'Aragó Dj Oct 05, 2006 11:55 am\nCom és que primer ens demaneu recolzament i desprès ho feu d'amagades sense comptar amb la gent que s'estima la llengua i la Franja com a mínim igual que valtres? D'això no es va assabentar ni Deu (i açò que està a tot arreu...).\nQui va demanar ajuda per a què?\nUn gavinet jurídic, recorda-ho\nUna vegada, lo Canal de la Manxa se va quedar sense poder passar cap vaixell per un temporal. Als diaris anglesos dien "Europa aïllada".\nEvidentement que Becana és un impresentable. Evidentment. No cal que m'ho explicos. Va, que em poso en pla constructiu, però explica'm per què l'Estatut no ha estat interessant mentres s'ha GESTAT? Ara la merda ja l'han feta, i a Saragossa els únics que van moure el cul per este tema van ser Cha. S'ho creguen o no s'ho creguen, l'única bandera que es va vore dient "iep, que a la Franja parlen català" va ser Cha. Ni tan sols los de l'aragonès van moure fitxa. Estaven tancats en lo Congrés (que per cert, pareix que aconseguixen l'objectiu, tot i que els cracks no s'hi sumon: felicitats!)\nUi... lo secretari militant, Pauli militant, i sort que no feu política.\nEn alguns casos no saben qui sou i de que aneu i en d'altres han anat directes al molló.\nMira, és lo preu de no fer el discurs que agrade a ERC i CiU. Si els fas un discurs una mica distant, los pancatalanistes t'arretiren l'amors als països catalans de fraga a maó en un pimpampum...\nAssumpte: ves ara Dj Oct 05, 2006 12:28 pm\n****qui fa el que pot no està obligat més. Jo també estic cansat dels nuls resultats, però almenys ho intento.\nAssumpte: tancant Dj Oct 05, 2006 12:32 pm\n***L'amiga Guineu i el nostre va ser un SI sense condicions.\n****Jordi Juan Monreal, Àngels Egea, Josep Jaya, al capdavant. I al vostre servei sempre que vulgueu.\nMira, és lo preu de no fer el discurs que agrade a ERC i CiU. Si els fas un discurs una mica distant, los pancatalanistes t'arretiren l'amors als països catalans de fraga a maó en un pimpampum...[/quote]\n****quins pancatalanistes? a on?\nAssumpte: m'ho deixava Dj Oct 05, 2006 12:34 pm\n****tots fem política, la defensa del català i la Franja és pura política. Però naltres no estem en llistes electorals. I menys de CHA i Psoes.\nAquesta és una diferència notable, no trobes?\nAssumpte: Re: La ICFP reivindica el català a l'Estatut d'Aragó Dj Oct 05, 2006 12:42 pm\nSenderi, en les teues respostes me perdo en los asteriscs... Me pareix que te farem un mini-curset de com fer servir l'opció "Quote" del fòrum.\nAixines, lo "2007" no?\nEditat per darrera vegada per el Dj Oct 05, 2006 12:51 pm, editat 1 cop en total\nAssumpte: Re: La ICFP reivindica el català a l'Estatut d'Aragó Dj Oct 05, 2006 12:49 pm\nNo entenc ese quote al moderador off.\nAssumpte: Re: La ICFP reivindica el català a l'Estatut d'Aragó


Abans i després: Habitatge Passeig de Gràcia | The Room Studio\nVols descobrir aquest increïble abans i després? Basat en l’estil “Wabi Sabi” aquesta casa representa complementi la seva definició. Durant la recerca de la bellesa de la imperfecció causada pel pas dels anys, s’obté un impressionant resultat que trenca els esquemes amb tot l’anterior.\nPer aconseguir aquesta gran transformació s’obren els espais per ampliar la visió de tots ells. Així es creen zones diferenciades a través de l’ús de tèxtils i mobiliari, però se segueix mantenint el mateix diàleg i no es trenca la línia diàfana que el caracteritza.\nA l’ampliar i obrir els accessos a les zones d’exterior s’aconsegueix més llum natural i, per tant, donar protagonisme a aquestes zones que s’estaven oblidades, les terrasses. Es creen espais verds que donen la nota natural a tot l’espai i s’obtenen jardins verticals que formen part de les formes orgàniques de l’habitatge.


El congrés de talent innovador i l’humanisme tecnològic\nInici | Actualitat | Notícies | El congrés de talent innovador i l’humanisme tecnològic\nDa Vinci deia que “la saviesa és la filla de l’experiència”. Així, tot comença algun dia i de tot s’aprèn, especialment en innovació on provem coses noves per adquirir coneixements i resoldre necessitats.\nEstem en un canvi d’era on la revolució tecnològica ens permet estar connectats més que mai a nivell global fent que el món sigui un únic mercat i tothom som possibles col·laboradors i competidors alhora. Cada dia hem d’aprendre i amb el que aprenem, reinventar-nos com a persones i organitzacions, utilitzant la tecnologia, la creativitat i el coneixement per fer-ho de manera diferent i eficient. El coneixement està a la base de la nova economia dels intangibles i el talent que extreu valor a aquest coneixement, és el nou or. Aquest nou or es pot mesurar com a capital intel·lectual.\nÉs conegut que els països capdavanters es mesuren per la seva capacitat d’innovació i generació de coneixement i així ho reflecteixen els índex globals d’innovació liderats per països com Suïssa, regions com Hèlsinki o els clústers d’innovació com Shenzheng. Aquestes regions tenen capacitat d’atraure i retenir talent i inversions de capital risc, centres d’innovació o R+D d’empreses, una balança tecnològica positiva, elevada capacitat de transferència de tecnologia i de generació de startups i per tant el valor dels seu capital intel·lectual. La gestió del coneixement és imprescindible en una economia global basada en el coneixement.\nThe Talent and Knowledge Congress és un congrés al llarg de l’any que comença el proper dia 26 i 27 de novembre la seva primera sessió a Esadecreapolis i que pretén promoure i reconèixer el talent i la gestió del coneixement de Catalunya en un món global i que s’ha organitzat en 3 ponències complementàries sobre cultura organitzacional i talent, valor del capital intel·lectual i innovació i tecnologia.\nTinc l’honor de conduir aquesta tercera ponència sobre innovació i tecnologia reunint experts de primer nivell del sector públic i privat. Avui en dia la innovació i la tecnologia formen part de la vida diària de tots, creant noves solucions, productes, models de negoci utilitzant el coneixement però sobretot portant a la pràctica una manera de ser i de fer innovadora, lligada a l’emprenedoria, l’ús de tecnologies, el coneixement i una educació basada en el coneixement. És per això que en aquesta primera trobada del Talent and Knowledge congress, en la ponència d’innovació i tecnologia tractarà temes com les noves capacitats toves, l’humanisme tecnològic, les noves regulacions i incentius al talent innovador, la innovació oberta i les noves formes de col·laboració d’un ecosistema innovador amb experts com Xavier López director general corporatiu i d’operacions d’Eurecat i Antoni Garrell, president de HM Hospitales Catalunya.\nEls experts ens ajudaran a analitzar les tendències i les noves necessitats que creen noves cadenes de valor (biotecnologies, ciberseguretat, fintech, bioplastics, nova mobilitat), les possibilitats que ens donen les tecnologies disruptives com el blockchain i el món cripto i com creen gasel·les i unicorns a Catalunya per això comptem amb empresaris i experts com Montse Guardia de Big Onion i Frank Perkins de Inari.IO.\nFinalment, parlarem de com la innovació i la transferència de coneixement han de ser un dels motor de competitivitat de Catalunya comptant amb alts representants de la Generalitat com Xavier Aldeguer, director de transferència i Lluís Juncà, director d’innovació i emprenedoria.\nAquesta és la primera parada de un roadmap que pretén posicionar Catalunya com l'epicentre de gestió del coneixement i del talent en l'àmbit internacional. Us hi esperem!\nEn la era del humanisme tecnològic, compte amb els tòxics, troians trolls i envolteu-vos de Sinergents que sempre sumen aptituds, equip i valors


Amazon i Random House publiquen les versions digitals i en paper de James Bond - Observatori Beat\nPublicat el dilluns, de juliol 30, 2012\nAmazon, Ian Fleming, Iolanda Bethencourt, Random\nIan Lancaster Fleming, creador de James Bond. Fotografia de Paul Baack.\nEl grup editorial Random House ha començat a publicar en format digital a través de Vintage Digital les 14 novel·les d'Ian Fleming protagonitzades per James Bond. El grup també publicarà les obres en format rústica amb noves cobertes i noves introduccions sota el segell de Vintage Publishing. Random ha adquirit els drets de publicació en anglès per a tot el món amb l'excepció d'Amèrica de Nord, on Amazon les publicarà a través del seu segell editorial Thomas & Mercer. Amazon distribuirà la versió impresa a través de diverses llibreries, però tindrà l'exclusiva del format digital als Estats Units i Canadà. L'acord amb Amazon també inclou la publicació de dues obres de no-ficció, els relats de viatges titulat Thrilling Cities (1963) i Diamond Smugglers (1957), un estudi sobre el tràfic il·legal de predres precioses a l'Àfrica.\nFins fa només uns mesos Penguin retenia els drets de publicació en paper de les obres de Ian Flemming, mentre que l'editorial Ian Flemming Publications, l'empresa familiar que gestiona els drets de propietat intel·lectual de l'escriptor Ian Fleming, s'encarregava directament de les publicacions digitals. Per a més informació sobre el tema us remetem a aquest post.\nUn cop finalitzat el contracte amb Penguin, els hereus de Ian Flemming han decidit posar les seves publicacions en mans del grup Random i d'Amazon, durant els propers deu anys.\nCorinne Turner, directora general de Ian Fleming Publications Ltd, comenta fent referència a Jonathan Cape, que publicà el primer títol de James Bond el 1953, i ara pertany a Random,\nEstem encantats de reunir James Bond amb el seu editor original. Aquest nou acord que incorpora ambdós formats, imprès i llibre electrònic, representa un canvi trencador i significatiu per a Ian Fleming i la seva obra.\ni també declara,\nLa raó per la qual hem triat Amazon, és que creiem que les seves capacitats en línia proporcionaran als nostres llibres un públic molt més ampli del que hem tingut fins ara\nThomas & Mercer és una editorial especialitzada en novel·les de misteri i thrillers, la cinquena creada per Amazon, després d'AmazonEncore, amb la qual iniciava el seu programa editorial el 2009, Montlake Romance, Powered by Amazon (plataforma d'autopublicació), 47North (dedicada a la literatura fantàstica i de terror), i AmazonCrossing, que varem explicar en aquest post.\nFont: Vintage Books i Nota de premsa d'Amazon (17/4/2012)


INQUIETUDES: La memòria de l'aigua de la companyia AKWA\nLa memòria de l'aigua de la companyia AKWA\nEl passat 26 de juliol , encara no fa quatre mesos, vam anar la Maria Sala, companya de la Taula de l'aigua, i jo a veure un petit i preciós espectacle de teatre per a nens i nenes, i també per a no tan menuts, relacionat amb la vida i amb l'aigua. Va ser un matí preciós, un vermut-taller assoleiat, a la Font del Balç a Gironella. Va ser molt especial per la bellesa del lloc, la tendresa i sentit de l'espectacle i perquè vam estar juntes i contentes amb la Maria. Jo aleshores no sabia que aquell seria un dia molt especial i que recordaré per sempre. Allà ens vam trobar amb l'Aldo, un artista polifacètic, que també en sap força de temes socials i d'aigua. Vam parlar de portar aquest espectacle a la nostra ciutat, Terrassa, perquè l'aigua és un tema molt i molt important, i també de fer alguna performance. Seria molt interessant poder organitzar aquest espectacle de AKWA aquí, als nostres col.legis o en activitats que organitzi l'Ajuntament.\nLa memòria de l'aigua (vidèo al youtube)\nAmb molta tendresa i poesia la companyia AKWA ens porten per móns onírics i el món real, tot endinsant-nos en la història d'una petita gota d'aigua...Si llegiu fins al final aquesta entrada veureu el que ells mateixos expliquen de l'obra.\nAixò de més avall ens ho expliquen els de la companyia AKWA en el facebook i jo ho he copiat aquí per a vosaltres.:\n"Un viatge emocional a través de la memòria de l’aigua.\nLa memòria de l’aigua, és un espectacle creat com una celebració de l’aigua i de la vida, és així una història de coneixement i d’amor.\nPer aquests motius la nostra història s’estructura a partir de facilitar als infants informació tant de caire curricular com emocional.\nEfectivament l’aigua forma part de la nostra vida quotidiana, la descobrimen la seva forma més clara als rius, als oceans...la pluja. També, com a nens i nenes, tenim records dels nostres jocs al mar o a la piscina i\nd’altres de ben profunds com quan flotàvem feliços\ndins la panxa de la mare, però encara moltes vegades\nla veiem com un element extern a nosaltres, malgrat saber que el nostre cos està format aproximadament\nper un 70% d’ aigua. I mira quina casualitat!\nÉs la mateixa proporció d’ aigua que hi ha al planeta Terra!\nEl teatre i els contes ens donen la possibilitat d’aprendre\ni de reflexionar de manera divertida, i de convertir-ho en un recurs educatiu a partir del distanciament i la imaginació, ja que faciliten la comprensió de la realitat.\nCombinem la interacció d’actors i titelles per facilitar\nla comprensió i identificació dels infants amb la història i els personatges ja que l’ús d’ aquestes dues tècniques ens permeten ampliar els recursos escènics.\nLa Capdenúvol és una nena molt divertida\ni una mica trapella a qui li encanta\nanar al riu a saltar bassals amb el seu\namic, en Setciències.\nPerò aquella tarda en baixar al riu descobreixen\nque l’aigua no està tan neta\ncom hauria de ser. L’aparició de l’amo\nde la fàbrica fa que, espantats, caiguin\nal riu i hagin de marxar a casa ben\nA la pobre Capdenúvol, només li faltava\naixò, i aquella nit s’adorm ben trista i\nenfadada amb ella mateixa, el seu amic\ni la seva mare.\nAcompanyada pel seu vaixell de paper,\nviatja en somnis cap a un desert imaginari\non troba un simpàtic saurí, un vell\nsavi amb una habilitat molt especial, és\nun llegidor de llàgrimes! Ell sabrà fer-la\narribar al fons del seu cor fent un viatge\nemocional a través de l’aigua, i la Capdenúvol\nes despertarà l’endemà al matí\namb un coneixement que la farà més\ngran, i l’ajudarà a trobar la solució per\nfer que el riu deixi d’estar contaminat.\nCapdenúvol: És una nena molt dinàmica\ni de bon cor, però també una mica\ntrapella. Ella sap divertir-se de valent,\nperò a voltes pensa que si escolta els\nconsells dels altres deixarà de passar-ho\nbé, així que és una font de conflictes.\nElla és la protagonista d’aquest viatge\nemocional en nom de tots els nens i nenes.\nSetciències: Amic de la Capdenúvol, és\nun nen també molt dinàmic i divertit,\nobert al món i molt generós. Li agrada\nreflexionar sobre les coses que aprèn i\ntreu les seves pròpies conclusions.\nPersonatges de la història\nEl Saurí: És un savi d’aquells que tots tenim\na dins, que ens explica les coses que a voltes\nno volem escoltar d’una manera tan encisadora\nque ja mai més res no tornarà a ser\nLa Mare: És un personatge que ens ajuda a\nposar en clau d’humor un seguit de consells\nmolt pràctics per estalviar aigua a la llar, i\nL’Amo de la fàbrica: Bé, d’entrada sempre\nes necessita un personatge una mica dolent.\nEll és un compendi d’actituds negatives envers\nell mateix, els altres i el medi ambient.\nÉs el mirall que necessita la Capdenúvol per\nno tornar-se d’aquesta manera. Per sort, la\nCapdenúvol tornarà del seu somni al món\nreal amb prou bagatge per ajudar-lo a veure\nles coses d’una altra manera… i és ben feliç!\nNom de la companyia: AKWA\nTítol: La memòria de l’aigua\nIntèrprets: Montserrat Casanovas,\nAlbert Vinyes i Pep Maria Martínez\nDirecció: Pep Maria Martínez\nAutors: Montserrat Casanovas i\nProducció: Shira Ekia\nConstrucció dels titelles: Albert\nVinyes i Pep Maria Martínez\nEscenografia: Albert Vinyes\nVestuari: Akwa i\nTeresa Mo (gel·laba Saurí)\nDisseny de llum: Pep Maria Martínez\nDisseny de so: Pep Maria Martínez\nVeu en off mestra; Rosa Mª Vilar\nCançó del Riu Brut original de Nets i\nPolits; lletra de Joel Grau i Clara Gavaldà\ni música de David Moreno\nVídeo i fotografia: Francesc Riera\nAssociació Social Shira Ekia\nL’Associació Social Shira Ekia neix l’ any 2009, el primer\ndels seus objectius és transmetre valors de respecte\ncap a les persones i cap a la natura. Actualment treballem\nla millora de processos terapèutics de joves a través\ndel circ i la cohesió familiar a partir del joc.\nLa companyia Akwa neix l’any 2014 a l’abric de Shira\nEkia per desenvolupar els seus objectius a través del\nllenguatge escènic. Som narradors d’històries, creadors\nde faules i exploradors teatrals.\nAlbert Vinyes, pallasso, actor de proximitat, director de\nmuntatges de circ, mestre de pallassos...\nMontserrat Casanovas, Col·legi del Teatre de Barcelona\ndins l’equip directiu. Actriu i productora.\nPep Mª Martínez, llicenciat de l’Institut del Teatre, actor\nde teatre i televisió, mestre d’actors i tècnic de teatre."\nEtiquetas: Aigua, Educación, Energia


L'Epistolari Blau: Bang & Blame\n-La facultat de la perspectiva resulta un privilegi. Continua sent culpa meua, i això que repartir merda sempre ha estat una de les meues grans especialitats. Ens veiem abocats a donar-li voltes a tot açò, una i altra vegada. I em resulta impossible sortir d'aquesta roda. Un intent d'amollar la càrrega, retrets com a trets. Unes velles cançons repetides una i altra vegada, enlairant-se cap a nous significats.\nLes frontisses de la indecisió clevillant el món sencer. La indiscreta discreció. Cargolar els cargols descargolats. Abandonar la primera línia. Ficar el dit a l’ull. Totes aquestes coses no estan fetes per a mi. Petites grans preocupacions. Sé del que parle i tinc tots els números. Cada traïció desafia els límits d'aquest univers, tan menut i constret, tan mancat de dreceres. Enumerar besos, esbossos, moviments, verbs monosíl·labs.\nETIQUETES: Al·lucinacions, Música