L’anàlisi de contingut és una eina que permet als investigadors determinar fàcilment la presència de paraules, temes o conceptes a partir de dades qualitatives. Seguiu llegint per obtenir més informació.\nLa tècnica de diferència de diferència (DID) es va originar en el camp de l’econometria, però la lògica subjacent a la tècnica ha estat utilitzada des de la dècada de 1850 per John Snow i en alguns casos s’anomena “estudi controlat abans i després” ciències socials. DescripcióDID és un disseny quasi experimental que fa ús de\nLloc web personal Ed Morrison és expert en finances i reestructuracions corporatives, finances domèstiques i fallides del consumidor i dret contractual. És coeditor del Journal of Legal Studies. La beca de Morrison ha tractat sobre la reorganització corporativa, la fallida del consumidor, la regulació del risc sistèmic de mercat i l’execució hipotecària i la modificació de la hipoteca. El seu treball recent estudia patrons en acords entre creditors, disputes de valoració en fallides corporatives, desigualtats racials en les declaracions de fallides del capítol 13 i la relació entre les dificultats financeres i les taxes de mortalitat. Morrison és professor de contractes, dret de fallides i finances corporatives. És codirector del Centre de Negocis, Dret i Polítiques Públiques Richard Paul Richman de la Universitat de Columbia i és director de la facultat de l’Executiu LL.M de la Facultat de Dret. Programa. Va rebre el premi Willis L.M. Reese a l’excel·lència en la docència del 2018, atorgat per la classe de graduats de la Facultat de Dret. La investigació de Morrison s’ha publicat a la revista American Economic Review, Journal of Law & Economics i a altres publicacions líders revisades per parells. El seu banc ha estat citat per la bancària i el banc i ha rebut el suport de la National Science Foundation i Pew Charitable Trusts. Morrison i el seu coautor (Douglas Baird) van rebre el 2012 John Wesley Steen Law Review Writing Prize de l’American Bankruptcy Institute (ABI) per un article sobre la Dodd-Frank Act publicat a la ABI Law Review. És editor, junt amb William H.J. Hubbard, del Journal of Legal Studies i membre de la National Bankruptcy Conference. Recentment va exercir de director de l’American Law & Economics Association, membre del Comitè consultiu de les normes de fallides del Tribunal Suprem i editor associat de la revista American Law & Economics Review. Morrison va ser el catedràtic de dret mercantil Paul H. i Theo Leffmann a la Facultat de Dret de la Universitat de Chicago del 2013 al 2014. Va començar a ensenyar a la Columbia Law School el 2003 i del 2009 al 2012 va ser professor de dret Harvey R. Miller i Economia. Morrison va escriure al jutge Antonin Scalia del Tribunal Suprem i al jutge Richard A. Posner del 7è Tribunal d’Apel·lacions del Circuit dels Estats Units.\nBarbara Aronstein Black és la professora emèrita d'història del dret de George Welwood Murray i la degana emèrita de la Columbia Law School. Llicenciada en 1955 a la Facultat de Dret, Black va treballar com a associada en dret a l’escola de 1955 a 1956. El 1965 va començar un programa de doctorat en història, especialitzat en història jurídica angloamericana, a la Universitat de Yale, i va exercir com a instructora i professora d’història en acabar els estudis de postgrau. En obtenir el seu doctorat, Black es va convertir en professora assistent d'història a Yale. Va ser nomenada professora associada de dret el 1979. Black va ser professor visitant a la Facultat de Dret de Harvard el 1978 i es va incorporar a la facultat de dret el 1984. Va ser degana de la Facultat de Dret del 1986 al 1991. Black va ser president de l'American Society for Legal History del 1986 al 1987 i del 1988 al 1989. Ha estat membre de la Selden Society, la Massachusetts Historical Society, l'Acadèmia Americana d'Arts i Ciències, la American Philosophical Society i l'Etica de l'Estat de Nova York. Comissió. També va ser membre del patronat de la New York Law School de 1992 a 1998. Black és un administrador emèrit de la Supreme Court Historical Society. També és membre de l'Acadèmia Italiana d'Estudis Avançats a Amèrica a la Universitat de Columbia i del Comitè Consultiu Permanent del Projecte Jay Papers de la Universitat de Columbia. Les seves publicacions se centren en la història jurídica i els contractes. Mentre estava a la Facultat de Dret, Black va ser editor de la Columbia Law Review. Té títols honoris causa al Brooklyn College, al Marymount Manhattan College, a Osgoode Hall, al College of New Rochelle, a la New York Law School, al Smith College, a la Vermont Law School i al Georgetown University Law Center.\nCom pot Amèrica fer que la política sigui menys hostil? Ho explica el nou llibre de Peter Coleman\nEn un nou llibre, l’expert en resolució de conflictes de TC Peter Coleman ofereix possibles solucions per a una nació dividida\nAmal Clooney és un advocat especialitzat en dret internacional i drets humans. Representa clients davant de tribunals internacionals, inclosos el Tribunal Penal Internacional, el Tribunal Internacional de Justícia i el Tribunal Europeu de Drets Humans. A més del treball judicial, ofereix assessorament a governs i particulars sobre qüestions legals en les seves àrees d’especialització. El professor Clooney està classificat en els directoris legals Legal 500 i Chambers and Partners com un advocat líder en dret internacional, drets humans i dret penal. Se la descriu com 'una brillant ment legal', una 'defensora molt eficaç i centrada' i 'una advocada fantàsticament innovadora' que és 'tàcticament de primera classe' i 'una rara combinació de profunditat intel·lectual i pragmatisme'. Els directoris destaquen el seu 'profund coneixement del dret internacional públic', la seva capacitat per galvanitzar 'caps d'Estat, ministres d'Afers Exteriors i empreses ... d'una manera molt eficaç per als clients' i el seu 'compromís apassionat amb la llei i la compassió per la gent serveix '. El professor Clooney va ser assessor sènior de Kofi Annan quan era l’enviat de l’ONU a Síria. També ha estat assessora de la investigació de l’ONU sobre l’ús de drons armats i com a ponent de l’Institut de Drets Humans de l’associació internacional d’advocats sobre la independència del poder judicial. Forma part de l’equip d’experts del Regne Unit sobre prevenció de la violència sexual a les zones de conflicte i del grup d’experts del dret internacional públic del fiscal general del Regne Unit. El professor Clooney representa freqüentment a les víctimes d’atrocitats massives, inclosos el genocidi i la violència sexual, així com els presos polítics en casos de llibertat d’expressió i drets de judici just. Va ser guardonada amb el premi Gwen Ifill 2020 per 'èxits extraordinaris i sostinguts en la causa de la llibertat de premsa' del Comitè per protegir els periodistes. I és vicepresidenta del grup jurídic d’alt nivell d’experts en llibertat de mitjans establert a petició dels governs del Regne Unit i Canadà i presidit per l’ex president del Tribunal Suprem del Regne Unit, Lord Neuberger. El professor Clooney va treballar a La Haia amb diversos mecanismes de justícia patrocinats per l'ONU, inclosos el Tribunal Internacional de Justícia, el Tribunal Penal Internacional per a l'ex-Iugoslàvia i el Tribunal Especial per al Líban. És ingressada al New York Bar i exerceix com a advocada en litigis a Sullivan & Cromwell LLP a Nova York. També és cofundadora de la Clooney Foundation for Justice, que té com a objectiu avançar en la justícia mitjançant la rendició de comptes.\nLynnise Pantin ’03 és la directora fundadora de la Clínica d’emprenedoria i desenvolupament comunitari. Els estudiants de la clínica desenvolupen habilitats legals ja que proporcionen serveis legals en una sèrie d’assumptes relacionats amb la transacció, la propietat intel·lectual i la governança a organitzacions comunitàries i empresaris de renda baixa o moderada. La pedagogia de Pantin s’informa de la seva beca que se centra en les barreres socioeconòmiques sistèmiques a les quals s’enfronten els empresaris de color i els de mitjans modestos. Entre els seus articles de revistes recents s’inclouen The Economic Justice Imperative for Transactional Law Clinics in the Villanova Law Review i The Wealth Gap and the Racial Disparities in the Startup Ecosystem. Pantin es va incorporar a la facultat de dret de Columbia a temps complet el 2019, després d’un any com a professora visitant quan va inaugurar la seva clínica. Anteriorment, va ser fundadora i directora de la Emprenedoria i la Clínica d’Innovació de la Boston College Law School i la directora cofundadora de la Transactional Law Clinic de la New York Law School, on va ensenyar Pràctica Jurídica i va dirigir la Iniciativa d’emprenedoria social de l’impacte. Centre de Dret d’Interès Públic. Pantin va començar la seva carrera com a associada a Debevoise & Plimpton LLP, exercint el dret corporatiu i de valors en el grup de gestió d’inversions del departament corporatiu de la firma. Va assessorar fons d'inversió privada, els seus patrocinadors i inversors en tot allò relacionat amb la formació i el funcionament de fons nacionals i internacionals. També va proporcionar serveis pro bono a organitzacions sense ànim de lucre i petites empreses en transaccions comercials, qüestions de formació i governança i compliment normatiu. Abans d'esdevenir advocat, Pantin era professor d'escola primària a Washington, D.C.\nEpidèmia, endèmia, pandèmia: quines diferències hi ha?\nLa nova pandèmia de coronavirus és el model perfecte per entendre què és exactament una pandèmia i com afecta la vida a escala mundial. Des de l’aparició de COVID-19 el 2020, el públic ha estat bombardejat amb un nou llenguatge per entendre el virus i la posterior resposta de salut pública global. En aquest article es descobriran els factors que causen una pandèmia i com es produeix\nVisió general Programari Descripció Llocs web Llectures Visió general dels cursos Aquesta pàgina descriu breument la taxa de descobriment fals (FDR) i proporciona una llista de recursos anotats. També es fa servir el mètode tradicional Bonferroni per corregir múltiples comparacions\nAnàlisi de dades de temps fins a esdeveniments\nAquest recurs recorre una sèrie de preguntes que hauríeu de tenir en compte a l’hora d’analitzar les dades del temps fins a l’esdeveniment (TTE). Obteniu més informació al respecte avui.\nPreguntes més freqüents sobre estudis internacionals\nExperiments DASER: Studio K.O.S. en conversa amb el Dr. Samuel K. Roberts: Registre aquí\nKessler contra la ciutat de Charlottesville\nHamilton posseïa esclaus\nquan es va inventar la penicil·lina\nel termini del tribunal suprem limita els pros i els contres\nmodelització de la corba de creixement latent\narrencada i nuke usb de darik


5 idees per fer tu mateix fragàncies d’hivern – Asigoy\nHome projectes de bricolatge 5 idees per fer tu mateix fragàncies d’hivern\nby adminon novembre 24, 2021 novembre 24, 2021 Leave a Comment on 5 idees per fer tu mateix fragàncies d’hivern\nQuan l’aroma de canyella i verd d’avet puja al teu nas, de seguida entres en l’estat d’ànim nadalenc. Les espelmes i els ambientadors comprats us poden ajudar a difondre una olor agradable a casa vostra, però moltes olors artificials no són per a tothom i no sempre són saludables. Per aquest motiu, et presentem 5 idees sobre com pots convertir la teva llar en un paradís de les fragàncies en lloc d’una perfumeria durant l’Advent.\n1. Claus en cítrics\nEl clàssic que segurament la majoria de gent coneix des de la seva infantesa: la decoració de taronges i mandarines amb clau. Forats a través de la pell fins a la polpa, els claus desprenen una agradable olor nadalenca. Aquest projecte de bricolatge és adequat per a aquells que volen una olor subtil a casa seva. A més, ho pots fer molt bé juntament amb nens.\n2. Fes el teu propi ambientador\nSi no voleu tornar a les fragàncies artificials comprades, podeu fer el vostre propi ambientador amb un recipient, broquetes de fusta i olis essencials. Per exemple, com es mostra a la imatge següent, podeu utilitzar una bola d’arbre de Nadal de vidre. Aquest s’omple amb aigua i uns 10 ml de glicerina i, si cal, amb elements decoratius com branques d’avet o branques de canyella. Finalment, afegiu-hi unes gotes d’oli essencial, per exemple, sàndal, i els pals de fusta, i obtindreu un ambient fantàstic.\npropina: Aquest ambientador també ha demostrat la seva vàlua fora de l’època d’Advent i Nadal. Per exemple, l’oli de melissa es pot utilitzar a l’estiu.\nolor de pi\n3. Espelma amb pell de taronja\nLes taronges només formen part de l’època d’Advent, sobretot el dia de Sant Nicolau, en pots trobar una o l’altra a la teva sabata. El bol també es pot utilitzar com a base per a una espelma perfumada. Tot el que heu de fer és assegurar-vos que la closca estigui intacta. A continuació, podeu omplir-los amb cera fosa.\npropina: Si us sobra la cera d’altres espelmes, podeu fondre-les i utilitzar-les per a la nova espelma taronja.\nfes la teva pròpia fragància\n4. Bol aromàtic amb pinyes\nSi voleu que sigui fàcil, podeu recollir pinyes al bosc i assecar-les. Els propis cons desprenen una olor agradable. Per intensificar-ho, podeu regar amb oli essencial com vulgueu.\npropina: Els cons han d’estar completament secs i idealment ja bastant oberts perquè puguin estendre la seva olor.\naroma de Nadal\n5. Pot d’aroma\nAmb un “Simmer Pot” o “Aromatof” en alemany, podeu portar fàcilment l’olor de Nadal de la vostra cuina a tot l’apartament. Per gaudir de la fragància d’hivern, ompliu una olla amb aigua i afegiu-hi els ingredients següents:\n1 taronja a rodanxes\n1 cullerada de clau d’olor\n1-2 branques d’avet petites, el més fresques possible\n5-10 nabius grans\nPorteu l’aigua i els ingredients a ebullició i després deixeu-ho tot a foc lent a foc lent. L’olor de Nadal ja es respira per tot l’apartament.\nAtenció: Comproveu regularment si encara hi ha prou aigua a l’olla.\npropina: Podeu regalar fàcilment l’olla d’aroma abocant els ingredients en un pot amb aigua. Aleshores, el destinatari només ha de bullir-ho tot a casa.\nÉs fantàstic quines opcions tens per posar-te en l’ambient nadalenc amb olors! Quina olor t’agrada més durant la temporada de Nadal?\nFonts: magazin.mydays, deavita, craftinvaders\nVorschaubilder: © Media Partisans © Pinterest / Oui Are Makers\nPrevious ArticleRefugi modern per a un amant de la natura enfilat sobre una serena costa d’Alaska\nNext ArticleQuan i per què fer trampes és bo


‘El Chicle va amenaçar la noia de Boiro amb un ganivet\nJa ha començat el judici contra l’assassí de Diana Quer per intentar segrestar i agredir sexualment una altra noia de La Corunya\nper Redacció dijous, 11 d’abril 2019 - 17:15h\nConegut com 'El Chicle', José Enrique Abuín Gey ha negat que intentés segrestar la noia | Catalunya Diari\nJa ha començat el judici a l’Audiència Provincial contra José Enrique Abuín Gey, més conegut com ‘El Chicle’, assassí de Diana Quer, qui s’ha assegut aquest dimecres a la banqueta per respondre d’avant de l’acusació que el marca com a presumpte autor d’un intent de segrest i agressió sexual d’una noia a Boiro, una localitat de La Corunya (Galícia).\nLa jove ha declarat que ‘El Chicle’ la va amenaçar amb un ganivet i la «va empènyer» per intentar ficar-la dins del maleter del seu cotxe a la força. La víctima, amagada darrere d’un paravent, ha confirmat que la va assaltar en un carrer «poc il·luminat» mentre ella parlava per WhatsApp. Llavors va saber que corria perill: «Em vaig dir: 'Intenta sortir d'aquí perquè com tanqui el maleter, no surts més'».\nTambé et pot interessar: Apareixen imatges de l'intent de segrest d''El Chicle' a una noia a Boiro\nEl seu mòbil era la única forma de salvar-se\n‘El Chicle’ va voler que li donés el mòbil, però la noia es va negar i li va oferir diners. Llavors va ser ell qui no ho va acceptar. La jove era conscient de la situació i ha explicat: «El mòbil era la meva única forma de salvar-me si en algun moment tancava la porta, per a cridar a la Policia».\nEl cotxe amb el qual 'El Chicle' va endur-se Diana Quer | Cedida\nA continuació, Abuín va amenaçar la noia amb un ganivet, o un objecte metàl·lic similar, dient-li: «No cridis o et ‘rajo’». Llavors va témer per la seva vida, però ell li va assegurar que tot era «una broma» i, immediatament, va «empènyer-la» cap al maleter. En aquell moment va aconseguir que entrés gairebé sencera, excepte les cames, i la jove va poder veure que en el fons hi havia «una cosa blanca, un llençol o una tovallola».\n'El Chicle' nega que volgués segrestar-la\n‘El Chicle’, tanmateix, ha negat l’acusació, intentant ocultar-se davant els mitjans, i ha explicat que ell «només» li va demanar el mòbil i que van forcejar. A més, ha afegit que aquella nit, del 25 desembre de 2017, volia robar gasoil i, en trobar un vehicle que «li interessava», va aparcar al costat, però no va poder obrir el dipòsit i, després quan tornava, es va trobar «de cara» a la noia.\nLlavors va decidir demanar-li el mòbil perquè «necessitava diners», explicant: «Només va ser això, res més. Vam forcejar i no em va voler donar el mòbil, però no recordo res més». A més, ‘El Chicle’ ha confirmat que no va acceptar els 20 euros que la noia li va oferir, però ha negat que pogués introduir-la al cotxe per una lesió que té al braç dret: «Gairebé no l’aixeco per sobre de l'espatlla, estic operat des de fa anys, tinc una mobilitat una mica reduïda». Finalment ha assegurat que «la va deixar anar».\nTambién pots llegir: Diana Quer va patir «un terror extrem» abans de ser assassinada per 'el Chicle'\nL’home tirotejat a Barcelona era un ‘capo’ mafiós\nGalícia Segrest Abús sexual El Chicle


Els Foguerons de Sa Pobla a la Vila de Gràcia celebren el seu vint-i-cinquè aniversari | betevé Web\nMontse Llorens dissabte 28 de gener, 2017 , 21.05\nAquest cap de setmana, els carrers de la Vila de Gràcia celebren la 25a edició dels Foguerons de Sa Pobla. Una festa d'hivern, d'origen mallorquí, que ha arrelat amb força entre els graciencs. En total han cremat 11 fogueres en diferents espais de Gràcia. Un cop convertides en brases, els veïns han sopat la carn que hi han rostit, al ritme de les simbombes, xeremies i els cants tradicionals mallorquins.\nDes de fa 25 anys Gràcia celebra, l'últim cap de setmana de gener, la festa dels Foguerons de Sant Antoni de Sa Pobla. Una tradició ancestral mallorquina centrada en la cultura popular i la gastronomia de l'illa que ha arrelat plenament al barri. I és que, els Foguerons de Sa Pobla s'han consolidat com una de les principals mostres de cultura popular dels graciencs.\nEls orígens de la festa són curiosos. Era el 1993, quan en Toni Torrents, un veí de sa Pobla, va decidir fer un fogueró com és típic al seu poble, a la plaça del Diamant. Els seus fills estaven estudiant a Barcelona i no podien celebrar aquesta festa tan nostrada, així que va decidir apropar la festa per tal que poguessin gaudir de la seva revetlla. Al llarg dels anys s'hi ha anat afegit més places i carrers, fins a arribar a les 11 de l'actualitat. La festa a part de mobilitzar la comunitat de mallorquins que viuen a Barcelona ha aconseguit involucrar-hi les colles de cultura popular del barri, així com molts veïns.\nLa celebració va començar dijous amb la inauguració de l'exposició "Sant Antoni, la Festa Major d'Hivern", però no ha estat fins aquest dissabte que els carrers s'ha pogut respirar l'ambient festiu. Durant el matí s'ha pogut gaudir de les primeres mostres d'activitats al carrer, amb un espectacle de titelles i música folk. A dos quarts de deu hi ha hagut la plantada de les Colles de Cultura Popular a la plaça de la Vila, amb la sonada dels xeremiers de Mallorca. Abans, com ja és tradició, els regidors Gerardo Pisarello i Eloi Badia han rebut una delegació del govern balear, que s'ha desplaçat fins a Barcelona per conèixer de primera mà com la Vila de Gràcia acull una festa tan mallorquina.\nSeguidament s'ha prosseguit a la tradicional cercavila, amb els trabucaires, bastoners, dimonis i diables, que ha portat els participants fins a la plaça de la Virreina, una de les places que acull els foguerons. La cercavila és un moment màgic en què les colles del barri es barregen cada any amb les que venen expressament de Mallorca.\nAmb l'encesa dels foguerons ha començat la festa gastronòmica. La simbomba i les xeremies s'han fet les reines de la festa i tothom ha començat a treure els botifarrons i les llonganisses tot esperant que es facin les primeres brases per coure-les. La música s'allargarà tota la nit al voltant del foc purificador, amb els glossadors fent els cants tradicionals de Mallorca.\nEls escenaris on s'han plantat els foguerons aquest any són les places del Diamant, de la Virreina, de Sant Miquel i els carrers de Verdi del mig, Joan Blanques de baix de tot, Llibertat, Tordera, travessia de Sant Antoni, Puigmartí, Fraternitat de baix, Sant Joaquim i Perla.\nAquest any, per celebrar el vint-i-cinquè aniversari, el passat 14 de gener, 580 graciencs lligats aquesta tradició, es van desplaçar a Sa Pobla en vaixell per participar en les festes de Sant Antoni mallorquines.\ncultura popularfestes popularsFoguerons de sa Pobla\nweb amb el programa dels Foguerons de Sa Pobla a Gràcia 2017\nFacebook dels Foguerons de Sa Pobla a Gràcia\nGràcia s’encén amb els Foguerons de Sa Pobla\nEl mapa dels Foguerons de Sa Pobla a Gràcia\nDescobreix les cavalcades de Reis als barris de la ciutat


Publicat: Dg Mar 20, 2011 10:31 pm Assumpte:\nAnem a la Tartana i pugem fins a Can Torres, girem a ma esquerra fins agafar la pista de Matagalls, en una de les corbes tirem corriol amunt fins agafar l'encreuament que va o a la Mola o a la font Soleilla.Anem a la Font Soleilla i uns metres mes pujem per una canal amunt fins arribar a la Mola.\nAnem a fer el Montcau i desprès tornem a la Mola però sense pujar, ens desviem per la canal del pi tort que ens durà fins la riera que seguirem fins al poliesportiu de Matadepera.\nEn total 23 Km en 3:49 minuts.\nPublicat: Dl Set 05, 2011 11:18 am Assumpte:\nSortideta amb la bona companyia de l'Agustí.\nSortim de la Torre de L'Àngel, creuem la riera. Arribem a Can Robert i pugem per la pista per fer la sortida una mica mes llarga. Ens desviem per agafar la canal de l'Abella que ens dura al cm de la Mola amb un temps de 40' ( aprox.).\nLa baixada la fem per el camí dels monjos fins a Can Pobla on ens tirarem corriol avall per fer una mica que de tram tècnic de baixada. Arribada a la Torre de l'Àngel amb un temps de baixada d'uns 30'( aprox.).\nEn total 9,31 Kms en 1:09 minuts.\nPublicat: Dl Set 05, 2011 6:23 pm Assumpte:\nés una gran noticia que tornis a pintar de vermell els camins i t'enfilis a la Mola, que és un luxe i !!!, enhorabona !!\nPublicat: Dt Set 06, 2011 12:10 pm Assumpte:\nSegon dia consecutiu fent el mateix recorregut, aquesta vegada amb la companyia d'en Javi. La pujada mateix temps, la baixada 5' menys tot i la torcedura de turmell que he tingut al arribar a CAn Pobla i ens ha fet baixar una mica el ritme.\nPròxim objectiu fer el temps total en menys 1 Hora.\nLa baixada la fem per el camí dels monjos fins a Can Pobla on ens tirarem corriol avall per fer una mica que de tram tècnic de baixada. Arribada a la Torre de l'Àngel amb un temps de baixada d'uns 24'( aprox.).\nEn total 9,31 Kms en 1:04 minuts.\nPublicat: Dg Oct 09, 2011 9:13 pm Assumpte:\nSortida per la Mola!!!!\nPujo per la pista fins a la primera corba on tiro corriol amunt.Segueixo fins arribar a la pista que va direcció a la canal de l'Abella. Creu la pista i continuu per la vertical cap amunt. La veritat es que no hi ha camí però es veu que la gent i passa. La veritat que aquesta canal es molt maca, aixo si es força perillosa,he passat per llocs increïbles, fins arribar a dalt del tot, on m'he trobat a dos escalador que s'han quedat de pedra al veurem per on havia pujat. Imagineu-vos la situació:Dos escalador amb totes les seves cordes pujant per una roca i de sobte apareix un paio en pantaló curt grimpant entre les arrels del arbres per arribar on estan ells. Be al arribar a dalt de tot i veure el restaurant de La Mola m'he tret un pes de sobra, perquè començava a estar una miqueta acollonit d'on estaria.\nBAixada per el camí dels monjos fins a Can Pobla i desprès per la pista fins a Can Robert.\nTotal 5,5 Km en 1:26 minuts\nEditat per darrera vegada per Alex el Dj Nov 10, 2011 9:25 pm, editat 1 cop en total\nPublicat: Dl Oct 10, 2011 3:29 pm Assumpte:\nves, ves al metje per que estàs malalt tio!! i tu creus que jo hi puc?\nPublicat: Dg Jun 10, 2012 7:14 pm Assumpte:\nPujada per la pista que va fins a CAn Pobla. Just avanç d'arribar agafo el desviament que va al camí del monjos mes suau. Hem desvio per anar a buscar Cavall Bernal. PAro a veure uns escalador i aquí decideixo pujara a la pedra que esta just d'avant del cavall Bernat( el cap de Mort) aixi puc veure els escaladors des de un lloc diferent.\nTorno a Can Pobla per un altre pista. Agafo el camí que hem porta al Bolet. Des de el Bolet es poden veure les tres canals que pugen per el cingle dels cavalls. Aquí teniu una imatge de la cruïlla dels cavalls( anomenada aixi per mi, no oficial).\nLa primera canal la faig de pujada, es dura però es pot pujar sense cap complicació.Al arribar a la cruïlla dels cavalls baixo per la segona canal, es complicada de baixar perquè la inclinació es pronunciada, una mica de compte i córrer poc. Al arribar al corriol segueixo una mica mes direcció a la moral del drac hi ha pocs metres torno a pujar per la tercera canal. Aquesta es la mes dura i mes tècnica de les tres. Hi ha moment que pers el camí però segueixes per on pots cap amunt i arribes a la cruïlla dels cavalls.\nCom que el GArmin per la senyal.... imatge feta per mi.\nBaixo per la canal que hem dura a la moral del drac i entre mitj paso per la Balma de la Llosa, per dins!!!!. Se que per aquí esta la canal del mico, desprès de donar un parell de voltes, la trobo però no m'atreveixo a fer-la tot sol, es petita però et pots fer mal. Faig cua i pujo per el camí oficial que be de la canal de l'abella i que hem dura a la Mola.\nBaixo direcció la canal del cavall o canal de les animes( no ho tinc molt clar) en direcció a la font del Saüc i com no hem perdo. Se que vaig en direcció contraria però segueixo fent, desprès de baixar per una canal molt guapa( mes o menys corrible) arribo a una esplanada on puc veure les Castellasses, uppps estic una mica lluny, torno enrere i de sobte hem trobo a la Font Solei, perfecteeee!!!!!! pràcticament no tinc aigua. Carrego el bidó i cap avall!!!!!!.FAig tota la pista que hem dura fins a Can Pobla i aquí " como no" baixes una mica la guardià i" patapam" torçada de turmell", en una setmana dues vegades. Els primers minuts hem fa mal, però desprès..... corriol avall fins a CAn Robert.\nTotal 13,73 Km en 2:17 minuts amb un desnivell positiu de 1000 metres, no esta malament.\nPublicat: Dg Jun 10, 2012 10:36 pm Assumpte:\nBon entrenament i millors referències. Em quedo impressionat de com pentines la muntanya. Segur que saps un munt de racons i un dia ens hi has de dur. M'ha agradat molt, encara que em sembla que ha estat dur. Un luxe llegir.te\nPublicat: Dt Jun 12, 2012 3:47 pm Assumpte:\nAvui toca repetir entrenament per veure si tenim millora!!!! En el seu dia vaig rumiar que aquest circuit es podia fer per sota de l'hora.\nSortim de la Torre de L'Àngel, creuem la riera. Arribem a Can Robert i pugem per la pista per fer la sortida una mica mes llarga. Ens desviem per agafar la canal de l'Abella que ens dura al cm de la Mola amb un temps de 36:09( 4' mes rapit) Camino molt.\nLa baixada la fem per el camí dels monjos fins a Can Pobla on ens tirarem corriol avall per fer una mica que de tram tècnic de baixada. Arribada a la Torre de l'Àngel amb un temps de baixada de 20:56 (3' mes ràpid,circuit diferent una mica mes curt). No he forçat per mal al turmell.\nEn total 8,90 Kms en 57:05 minuts.\nPublicat: Dg Des 23, 2012 6:38 pm Assumpte:\nUna ruta diferent!!!!\nPujada per la canal de les Bruixes fins a la pista que be de Can Robert, segueixo la pista fins arribar a Can Pobla. Pujo per un corriol que hem dura al Bolet. Faig un vertical per una canal ( no se el nom) que arriba la MOla, compte!!!!,aquesta canal te un parell de grimpada. Baixo per la pista fins a la cruïlla del malpas i segueixo direcció el malpas on passo per dins de la Balma e la Llosa i agafo la canal del Malpas fins a tornar a coronar la MOla.\nLa baixada la faig per la canal ( no se el nom) que arriba a la Font del Saüc, segueixo pista avall i trenco cap a la Font Soleia, retorno fins a la mateixa pista i tiro cap avall fins a una canal que hem portara a peus del Cavall Bernat. Pujo la canal que hem portara a la pista del camí del monjos, segueixo la pista fins arribar a CAn Pobla i segueixo pista avall fins arribar a l'ultima corba abans de la cruïlla de la canal de la abella on giro a ma esquerra i baixo per una canal ( no se el nom) fins al cotxe.\nEn total 9,94 Kms en 1:22 minuts.


Encontre Familiar d’Advent el proper 3 de desembre | Claretians de Catalunya\nEncontre Familiar d’Advent el proper 3 de desembre\nEl proper diumenge 3 de desembre es farà l‘Encontre Familiar d’Advent a l’escola Antoni M. Claret de les Missioneres Claretianes de Cornellà de Llobregat amb el lema “La meva ànima magnifica el senyor”.\nCada curs un grup de famílies convoquen tres recessos familiars: per Advent, per Quaresma i per Pasqua. Una experiència que va començar a Vic fa vint anys i que ara organitzen famílies procedents de diverses parròquies i moviments de diversos llocs de Catalunya amb l’acompanyament dels Missioners Claretians. La trobada és un espai de recés i silenci per als pares viscut en família i un dia de convivència amb pares i fills de diverses famílies.\nEn aquesta ocasió es faran diverses activitats durant tot el dia per a famílies amb fills fins els 18 anys, dinar de carmanyola i eucaristia a la tarda, entre d’altres.\nPodeu veure el programa d’activitats en aquest enllaç.\nTeniu temps fins el 22 de novembre per apuntar-vos-hi.


Jordi Lluch Puig - Federació d´Associacions d´Artesans d´Ofici de Catalunya\nNascut el 1967, cursa Belles Arts a la Facultat de Barcelona. Després d’uns anys dedicats a la pintura, dibuix i gravat, s’acaba decantant per l’escultura i la forja. Busca, en tot allò que fa, fugir de la simple reproducció de models estètics antics, que en el cas de la forja beuen molt del Modernisme, per tal d’imprimir un segell artístic i personal en la seva obra. L’any 2003 obre un taller a Arnes (Terra Alta). El 2021 trasllada la ferreria al poble veí d’Orta (Horta de Sant Joan).\nMoltes de les seves obres, com balcons, penells, baranes, reixes, rètols o escultures es poden veure passejant pels carrers d’Arnes, Orta i pobles de l’entorn més proper.\nTelèfon: 636 930 429


Sterbak, Jana | MACBA Museu d'Art Contemporani de Barcelona\nPraga, República Txeca, 1955\nNascuda a Praga el 1955, el 1968, arran de l’ocupació soviètica de Txecoslovàquia, es va traslladar amb la seva família al Canadà, on es va llicenciar en Belles Arts. Des de llavors, viu i treballa a Mont-real. El realisme irònic de la cultura txeca impregna, encara avui, el seu treball artístic, d’una gran força conceptual. El cos és el tema central de la seva obra, un element físic associat al poder, al control, a la seducció i també a la tecnologia. Sterbak produeix objectes plantejats sovint com a pròtesis físiques o com a artefactes tecnològics corporals. En les seves performances, vídeos, objectes i instal·lacions, juga amb la ironia, l’absurd i també amb emocions bàsiques com la por o el desig.\nLa seva obra es va donar a conèixer a Europa a la secció Aperto de la Biennal de Venècia de 1990, amb la reveladora performance Remote Control. Des d’aleshores, ha realitzat exposicions individuals a destacades institucions com el New Museum of Contemporary Art (1990) i el MoMA de Nova York (1992), la Fundació Antoni Tàpies de Barcelona (1995), la Serpentine Gallery de Londres (1996), el Musée national des beaux-arts du Québec (2007) o la Galerie im Taxispalast d’Innsbruck (2016). Ha participat en múltiples esdeveniments artístics com les biennals de Gwangju a Corea del Sud (1995), Istanbul (1997) o Venècia (2003). La seva obra forma part de col·leccions com la del Centre Georges Pompidou de París, la Vancouver Art Gallery, el Musée d’art contemporain de Montréal, la Fundació “la Caixa” de Barcelona o el MACBA, entre moltes d’altres.


La Creu Roja al Baix Llobregat Nord ha destinat més de 4.500 ajuts a la lluita contra la pobresa al 2016\nPàgina principal >> Societat >> La Creu Roja al Baix Llobregat Nord ha destinat més de 4.500 ajuts a la lluit...\nLa Creu Roja al Baix Llobrgat Nord va destinar més de 4.500 ajuts a la lluita contra la pobresa l’any 2016. Així ho indica la memòria d’activitats de l’assemblea comarcal de la Creu Roja que va tenir lloc el passat 19 de juliol a Olesa de Montserrat.\nLa lluita contra la pobresa s’ha convertit en la principal tasca de la Creu Roja durant els últims anys i el 2016 l’entitat del Baix Llobregat Nord va dedicar un 37,57% de les seves accions a intentar eradicar aquesta problemàtica així com també reduir l’exclusió social.\nJuntament amb la memòria d’activitats, en l’acte a Olesa de Montserrat es va presentar també el 10è estudi de L’Observatori de la Creu Roja a Catalunya La cronificació de la pobresa per part de Pilar Millán, responsable de L’Observatori. Aquest estudi explica que el 40,6% de les persones en situació de pobresa en situació vulnerable pateixen pobresa cronificada. És a dir: fa tres anys o més que es troben en aquesta situació.\nMalgrat que el nombre de persones ateses als programes de lluita contra a pobresa s’ha mantingut respecte l’any anterior, el nombre d’ajuts que rep cadascuna d’aquestes persones ha augmentat. Segons Jordina Gual, coordinadora de la Creu Roja al Baix Llobregat Nord, els serveis de l’entitat van dirigits “bàsicament a la cobertura de les necessitats bàsiques”.\nUn altre dels projectes més importants de l’organització és el del centre diürn, un espai domèstic per als més necessitats on compten amb dutxes, cuina i espai per fer la seva bugaderia, tot de manera gratuïta. També destaca el programa d’alimentació infantil, amb què la Creu Roja al Baix Llobregat Nord ha repartit 1.982 ajuts. Les principals han estat les targetes de pagament per a l’alimentació, kits d’alimentació infantil o berenars repartits en el projecte d’èxit escolar, entre d’altres.\nLa gent gran, però, continua sent el col·lectiu més vulnerable davant la pobresa i la dependència. En aquest cas, sí hi ha hagut un augment de les persones ateses i de les accions orientades a fomentar l’autonomia de les persones grans al domicili. A més, l’estudi de l’Observatori posa de manifest que la majoria de persones grans afectades per la pobresa no compleixen els requisits per rebre la pensió contributiva de jubilació. En paraules de la coordinadora Jordina Gual, aquesta problemàtica és una de les que crea major motiu de preocupació.\nPaper clau dels socis i del voluntariat\nUna de les bases per a què la Creu Roja pugui desenvolupar les seves accions amb èxit i efectivitat és el paper del voluntariat. Segons reflecteix la memòria del 2016, al Baix Llobregat Nord hi van actuar 202 voluntaris, una dada que, tal com comenta la coordinadora de la zona, s’ha mantingut.\nUn altre dels pilars fonamentals d’aquest tipus d’organitzacions no governamentals són les aportacions dels socis. Al Baix Llobregat Nord, les fonts de finançament pròpies van suposar el 2016 un 47% dels ingressos, dels quals un 39% van ser quotes o aportacions puntuals de més de 2.000 socis i empreses. Des de la Creu Roja es valora amb gran importància aquest suport extern ja que segons assegura Gual, “sense ells no podríem estar desenvolupant aquesta activitat”.


Un tomb per casa.: SEMBLA NADAL\nUna sensació estranya ens assetja en aquests dies, a mesura que ens anem apropant al Nadal. Aquella joia que ens produïa al preparar-nos per a la seva celebració s’ha afeblit. A hores d’ara, moltes famílies ploren l’absència d’un familiar a causa d’aquest maleit virus. Vet aquí un Nadal diferent.\nEls de la meva generació no hem viscut mai abans una situació com aquesta. Sí els nostres avis i pares, els quals els tres Nadals que es van alternar durant els anys de la guerra, van representar també un malson. Pel que fa al quart, la guerra s’havia acabat a l’octubre, també amb moltes famílies desmembrades i amb altres que havien hagut de fugir a l’exili; economies malmeses, gana, repressió i totes les conseqüències que comporta una guerra. En aquell Nadal en concret, el de desprès, els ànims tampoc estaven per a gaires celebracions. Poc a poc les festes nadalenques, com altres tradicions, es van anar sobreposant a una desfeta que no s’oblidava.\nNosaltres vam néixer desprès de la postguerra, que aquest període de temps tampoc va ser fàcil en tots els aspectes. Si més no en aquells primers anys de la nostra existència, quan ens començàvem a assabentar-nos de tot el que passava en el nostre entorn, encara no hi havia els avanços, ni les tecnologies actuals. Tot ho havíem de viure en directe, doncs ni la televisió havia entrat en les nostres vides. Només la ràdio, la qual, aquestes dates, es posava en antena un programa emblemàtic, “la Campaña Benéfica” que conduïen els populars senyors Dalmau i Viñas. Amb el tarannà diplomàtic del Sr. Viñas i amb la poca paciència que mostrava el Sr. Dalmau que només apropar-se al micròfon el vailet que aportava un donatiu, l’home ja li estenia la mà i demanava, amb insistència: “el dinerito, el dinerito”, quan el que volia el vailet era saludar als seus pares i avis que l’estaven escoltant.\nAl poble, encara no s’havia establert la moda de posar un arbre al Cap de la vila, ni les garlandes lluminoses pels carrers. Algun comerç decorava els seus aparadors amb aquestes garlandes fetes amb retalls de tiretes de colors brillants i combinats. Encara avui, junt amb els espanta sogres i el barret cònic, és el penjoll per excel·lència de les bosses de “cotilló”.\nEls més jovenets ens agradava guaitar a la parador de la botiga de joguines que regentava la família del Sr. Masip en el carrer Parellades. En aquests dies als pares els demanàvem que ens compressis alguna que altra figura de pessebre. I en pocs dies, un cop passat Nadal, en les vigílies de la festa de Reis, la temàtica era completament diferent. Passàvem de la bucòlica imatge del pessebre, als personatges que protagonitzaven les constants batalletes entre els “cowboys” i els indis. Enlluernats per aquell escampall, en l`aparador de l’establiment, on es passava de la cova al “fuerte” i dels pastors que anaven a adorar, als indis i als soldats americans.\nTampoc en la interioritats de les cases, els arbres no tenien lloc, sí el pessebre, que requeria uns preparatius, com era anar a buscar molsa a la muntanya i una mica de verd per completar la seva decoració. Només aquest fet ja ens motivava i desprès la inspiració agafava forma amb la disposició de la cova, les muntanyes i les figures. La primera nadala que hi cantàvem era el popular. “ al vint-i-cinc de desembre, fum, fum, fum... “. Uns simples, importants, detalls que feien Nadal. Amb jocs florals inclosos, quan a l’hora dels torrons, pujats a la cadira, recitàvem el vers que ens ensenyàvem a l’escola. O el que va ensenyar, als nostres fills, la senyora Adela Virella, poetessa i esposa dels sabater Isidre Pañella Comas que diu: “Si fos angelet aletes tindria i anar adorar el nen Jesuset volant hi aniria. Les festes s’acompanyaven d’uns valors transmesos de pares a fills. Existia tan poca cosa a l’abast de tothom, que qualsevol extraordinari era considerat un regal del Nadal.\nFins que ens assetja un virus que fa trontollar la seva celebració i ens preocupa no poder-nos reunir tots els que som. Per a molts aquestes dates ja no les passaven a casa, dispersos pel món com estaven, aprofitant els dies de vacances. Ha tingut de ser la pandèmia que ens faci adonar que no moure’ns de casa per Nadal, és la millor opció, però passa que tots asseguts a la mateixa taula potser no podrà ser. La solució més raonable, cadascú a casa seva. Tornar als valors als quals em referia. Un Nadal íntim.\nTambé trobem a faltar les nadales que enviàvem als nostres familiars i amics i que tanta il·lusió feia rebre-les, si es vol amb un text molt abreviat i poc original: Bon Nadal i Feliç Any Nou, el mateix que ara ho escrivim i enviem per WhatsApp. No és el mateix, encara que la intenció ho sigui\nAquestes pàgines de l’Eco, que guarden la solera i les felicitacions de tants Nadals passats amb els col·laboradors i els lectors, les tornem acaronar en aquesta vigília. Demà és Nadal, podem estar contents de poder-lo celebrar a casa, amb responsabilitat, i sense oblidar-nos dels qui no hi són.\nTornaran a venir altres Nadals, que no ho semblaran, perquè seran com sempre els hem conegut, i hi volem ser-hi.\nBon Nadal! I una forta abraçada a totes i a tots.\n( Article publicat a l'Eco de Sitges, el 23 de desembre del 2020)\nPublicat per JYM a 20:35\nEtiquetes de comentaris: adela virella, eco de sitges, isidre pañella comas, la campanya benefica del senyor dalmau i viñas, la festa dels reis, nadal


El 27 de desembre de 2011, catorze valents guerrers acompanyats de tres valerosos generals, varen emprendre el difícil camí cap a Can Vilalta.\nUn grup de bandits amagats a la caravana es van endur les pertinences d’un dels guerrers. Aquest, acompanyat de dos dels generals i després d’un llarg camí ple de perills, les van recuperar i van poder continuar el seu viatge.\nI allà, imponent s’alçava el Castell Can Vilalta custodiat pel terrible Rum, un gosset moníssim, que ens va acompanyar durant tota la estada.\nUn cop allà, es van posar a prova les habilitats dels soldats a partir de diferents activitats.\nQuan va caure la nit una disputa de banderes va confrontar els membres de la comunitat que després units van descendir a les portes de l’avern (passatge del terror).\nDesprés d’això vam relaxar-nos gaudint de la grandesa de l’Univers.\nAl matí següent, el sol aventurava un dia de traïcions i sabotatges que va culminar amb la baixa d’un dels generals pe`ro al ressopó de germanor de la nit, amb el general ja recuperat, ens vam unir de nou.\nDesprés d’una àrdua caminada, travessant boscos, rius d’asfalt i dreceres perilloses, vam arribar a l’esperada parada però semblava que el dia de sabotatges no s’havia acabat i encara vam haver d’esperar una llarga hora fins a arribar a agafar la caravana que ens tornaria a casa.\nSorteig dvd portàtil\nEl número premiat del sorteig del dvd portàtil per fer els campaments més econòmics és el 143.\nQui sigui l’afortunat/ada, que ens envii un correu a monjove@gmail.com\nCampaments d’estiu a Can Masó


feixisme | LaTele\nDimecres, 11 Març, 2015\nContrainfos 21 -12 d'Octubre\nEl passat 12 d'Octubre, dia d'exaltació patriòtica de l'estat espanyol es van aplegar un seguit convocatories amb diferents simbols polítics a la ciutat de Barcelona. Contrainfos va estar allà per fer-ne el seu anàlisi.\nContrainfos 16. Antifeixistes Hamburg\nEl 2 de juny una marxa de neonazis autoritzada per l’administració, tenia lloc a la ciutat d’Hamburg,\nUn miler de nazis sortien als carrers d’ Hamburg per protestar contra el muticulturalisme i la tolerància.\nD’altra banda, un nombre deu vegades més gran de persones es reunien per expressar la repulsa cap aquest tipus de protesta, contra els grups d’extrema-dreta i el seu consentiment per part de les autoritats.\nTot i el desplegament desmesurat de 4.400 policíes per suposadament garantir la seguretat, no van poder evitar els enfrontaments.\nEls manifestants antifeixistes, anarquistes i de diferents sectors de l’esquerra política, van boicotejar l’ acció neonazi, aixecant barricades amb contenedors de deixalles i cremant materials davant el recorregut pel qual havia de pasar la manifestació feixista.\nEls disturbis es van extendre durant hores als carrers de la ciutat, mentre la policía carregaba amb mangueres d’aigua a pressió contra els manifestants antifeixistes.\nSegons fonts policials, 38 policíes resultar ferits i 10 dels seus vehicles cremats; es va tallar part de la circulació de trens elèctrics i de metro.\nResultat, 700 detingudes i criminalització de la protesta en comptes d’una crítica que permeti entendre la legitimitat de la mateixa. Focalització de la violencia tant dels manifestants com dels cossos policials.\nEn aquest sentit, el canal de televisió N-24 va comunicar que els policíes van actuar amb massa contundència, publicant tambè un video de RT on es veía com la policía colpejaba amb Porres als manifestants mentre aquests es trobaven en una actitut totalment pacífica.\nUna altra sèrie d’enfrontaments, segons les informacions aïllats, entre joves i neonazis durant la vesprada del dia anterior a la manifestació, van deixar un total de 8 cotxes policials incendiats i nombroses destrosses de mobiliari urbà.\nL’Alemanya antifeixista una vegada més aconsegueix no deixar espai a la detra, en un moment, que amb el pretext dels desastres provocats per la crisi econòmica, intenta obrir vies per sortir de les seves cendres.\nContrainfos11. Atac feixista a Manresa\nAtac que va perpetrar un grup organitzat d'extrema dreta divendres a la nit contra joves que esperaven per a accedir a l'interior de la sala Stroika de Manresa, on poca estona després havia de començar un concert dels grups de música antifeixistes KOP i Non Servium. El grup ultradretà va aparèixer de cop i volta des d'una de les cantonades del polígon industrial, a peu, encaputxat i fortament armat amb pals de ferro i bengales. Segons han detallat testimonis presencials, es tractava d'un grup d'entre 15 i 20, força corpulents i molt ben organitzats. Van cridar en diverses ocasions: "Sieg Heil" –expressió molt utilitzada al règim de Hitler– i "guarros", un fet que reforça la tesi de l'agressió neofeixista. Van posar les bengales enceses a terra, a tres metres de distància una de l'altra, per tal de generar un escut de protecció que els permetés actuar amb més impunitat. Tres joves apallissats i intent d'incendiar un vehicle amb altres joves a dins Tres joves d'uns 20 anys d'edat van ser les seves víctimes, sembla que del tot aleatòries. Cops de barra de ferro i puntades de peu durant prop de dos minuts, després van sortir corrent fins al carrer de darrera, on sembla que tindrien els vehicles aparcats per a l'escapada. Durant l'atac també van intentar ferir un altre grup de joves que eren dins d'un vehicle, llançant al seu interior bengales per tal d'incendiar-lo. El resultat fou dramàtic. Un jove ferit molt greu que va quedar estés a terra inconscient –amb pèrdua abundant de sang a conseqüència de les greus ferides al cap–, i que ara es troba a l'UCI de l'Hospital Universitari Mútua de Terrassa, un altre ferit de consideració però que evoluciona favorablement a l'Hospital Sant Joan de Déu de Manresa, i un tercer que va patir ferides més lleus i que va ser donat d'alta. Mossos d'Esquadra ha informat que investiguen una pista dels agressors però, de moment, han qualificat els fets com a "baralla" i no han donat cap detall de les pesquises policials.\nUns 250 individus s’han aplegat aquest matí a la Plaça Sant Jordi de Barcelona convocats per la Comisión 12 de Octubre i el partit nacional-socialista Democracia Nacional (DN) per realitzar el ja tradicional homenatge a la bandera espanyola.\nConcentració Antifeixista a L'Hospitalet del Llobregat. PxC ni aquí ni enlloc!\nDegut a l'acte organitzat pel partit ultradretà Plataforma x Catalunya varis col·lectius de la ciutat i del Baix Llobregat han mostrat la seva repulsa a aquests amb concentracions tant al matí com a la tarda del dia 23. La de la tarda, feta just davant del centre comercial La Farga, ha estat blindada per la Brigada Mòbil dels mossos d'esquadra que no han deixat que les concentrades antifeixistes poguessin apropar-se a la porta d'on feien l'acte.Desde la Tele recolzem totes aquestes concentracions Antifeixistes i condemnem aquest partit com d'altres que fomenten l'odi i el racisme cap a les persones nouvingudes i totes aquelles altres que discrepin d'aquests pensaments ultrafeixistes.


Andújar amarga la tornada de Roger Federer en la seua terra - À Punt\nAndújar amarga la tornada de Roger Federer en la seua terra\nEl suís només havia jugat dos partits en els últims 15 mesos\nEl tenista de Conca, Pablo Andújar / Salvatore Di Nolfi (Efe)\n18 de maig 2021 - 18:08\nUna de les cites marcades en el calendari aquest dimarts era, sense dubte, la tornada a les pistes del suís Roger Federer en el torneig de Ginebra, precisament, en la seua terra. Amb 39 anys i un balanç de dos partits jugats en els últims 15 mesos, Federer posava el punt i qui sap si final a un calvari que l'ha fet passar per dues operacions de genoll.\nEl rival del suís no ha sigut un altre que el conquense, afincat a València, Pablo Andújar.\nAndújar ha quallat un fenomenal primer set que ha guanyat per 6-4. Però Federer és molt Federer. Només li ha fet falta que calfara cames i braços i ja en el segon set ha començat a desplegar tota la seua artilleria per acabar guanyant-lo també per 6-4.\nRoger Federer torna a vestir-se de curt per jugar al torneig de Ginebra / Salvatore Di Nolfi (Efe)\nEl suís ha millorat els seus colps i ha mogut al conquense d'una banda a altra de la pista que, tot i això, ha destilat caràcter i ha posat en problemes a Federer. Sobretot a partir del huité joc del tercer set, on li ha fet un break empatant a 4 i traent per posar-se per davant. Les forces d'un jugador amb una edat i amb una lògica falta de forma han abaixat i en Andújar s'ha endut el tercer set i el partit per 6-4 en la tercera pilota de partit que tenia.


La ressaca electoral marca un ple de tràmit sense el pressupost | betevé Web\nMarc Garcia@marc_garciab divendres 22 de desembre, 2017 , 12.57\nLa ressaca electoral marca un ple de tràmit sense el pressupost\nEl debat sobre els comptes passa de llarg de l’últim plenari de l’any i es reprendrà al gener sota l’ombra de la qüestió de confiança\nL'alcaldessa, Ada Colau, ha obert el ple d'aquest divendres amb una felicitació als guanyadors de les eleccions del 21 de desembre. "He de parlar en plural, perquè hi ha diverses opcions que han guanyat", ha afirmat Colau, que ha afegit que hi ha formacions que han guanyat en vots -en al·lusió a Cs- i d'altres, en majories -en referència a les forces independentistes-. Els resultats de les eleccions han centrat les converses entre uns i altres abans de començar el ple i també durant la sessió.\nL'últim ple de l'any ha estat una sessió de tràmit amb poc contingut en la part executiva i en la qual han guanyat pes les propostes de l'oposició. Tampoc no hi ha hagut el debat pressupostari habitual de finals d'any. El govern d'Ada Colau va voler separar-lo del context electoral del 21-D, i les negociacions amb els grups es volen reprendre al gener. En la sessió d'aquest divendres, el líder municipal del PDeCAT, Xavier Trias, ha allargat la mà a l'alcaldessa per negociar els comptes i evitar una segona qüestió de confiança.\n"Som en un moment difícil, no li puc garantir que donem suport al pressupost, però sí que hi ha voluntat de diàleg", ha dit Trias, que ha retret a Colau que el govern no hagi respost a les al·legacions del grup Demòcrata. L'alcaldessa li ha replicat que "si hi ha voluntat real per part de totes les parts", es podrà arribat a acords i ha assegurat que la qüestió de confiança es planteja "com a últim recurs". Passades les eleccions del 21-D, tot fa pensar que l'Ajuntament seguirà atent als moviments que hi hagi a l'altra banda de la plaça de Sant Jaume per definir noves aliances.\neleccions 21-Dplenari municipalpressupostos


MOBILIARI URBÀ EMOJI - PEPS ESPAIS\nCOL·LECCIÓ EMOJI ™\nLínia de productes de mobiliari urbà infantil inspirades en les icones utilitzades com a emoticona. Peps Espais té l’exclusiva per a comercialitzar aquesta línia de productes fruit d’un acord amb Emoji™ .\nWILY – Rocòdrom\nJoc d’escalada amb la forma d’un dels emojis més utilitzats, la picada d’ullet. Construcció autoportant a partir d’una figura de polièster reforçada amb fibra de vidre que permet escalar per tota l’estructura. Apte per a interior i exterior. Ideal per a tot tipus d’espais de lleure: parcs infantils, patis escolars, centres comercials, càmpings, hotels, etc. Fitxa tècnica Wily.\nsistema anti-rotatiu amb fixació mitjançant caragols\nedat d’ús recomanable de 3 a 12 anys\nacabat molt realista\nPOO – Balancí molla doble\nBalancí puja i baixa de dues molles i quatre seients a partir de la figura de l’emoji que simbolitza la femta, però també pot simbolitzar decepció. Construcció fixada al terra amb caragols que permet seure i balancejar-se. Ideal per a tot tipus d’espais de lleure: parcs infantils, patis escolars, centres comercials, càmpings, hotels, etc. Fitxa tècnica Poo.\nHALLOWEEN – Balancí molla doble\nBalancí puja i baixa de dues molles a partir de l’emoji dels fantasmes. Una divertida figura que agrada molt.\nPer posar un toc simpàtic a parcs infantils, patis escolars, centres comercials, i espais de lleure.\nMONKEY – Molla doble panell\nMolla individual de doble panell i superfície plana per seure. La figura en forma del divertit mico dels emoji, permet el balanceig tant de temps com es vulgui.\nPer posar un toc diferent a parcs infantils, patis escolars, centres comercials, i espais de lleure.


Posted on 24/10/2018 20/04/2019 by Teresa Saborit\nSembla una obvietat, però repetiu-ho amb mi: «avui és la resta de la meva vida». L’ahir ja no existeix, el demà no arriba mai; només l’avui ens pertany.\nEls que em seguiu a «La Llibreta Vermella» i a les xarxes socials sabeu que el gener del 2015 vaig fer un canvi de vida radical: vaig deixar la meva feina com a controller financera en una entitat bancària (matemàtiques dures) per dedicar-me a la literatura en temps complet (lletres pures).\nEls que em coneixeu en persona sabeu que en realitat el procés va durar uns mesos, que no me’n vaig anar a dormir un dia sent economista i em vaig despertar l’endemà sent escriptora, igual com sabeu que en essència sempre he estat (i sempre seré) una barreja d’excel i word (amb major o menor proporció).\nPerò sí és veritat que el gener del 2015, després de mesos de reflexió i de setmanes parlant, debatent i conversant amb un munt de gent, finalment vaig decidir fer un cop de timó i navegar cap a nous oceans.\nUn interrogant sense resposta va ser l’última empenta que em va animar a desplegar les veles: «Si ara (que pots) no ho fas, et despertaràs d’aquí a vint anys preguntant-te què hauria passat si…?»\nEls interrogants sense resposta no són bons animals de companyia (hehe).\nLa travessia fins ara estat més que positiva. Hi ha hagut alguna que altra tempesta però, al cap i a la fi, ¿la mala climatologia no forma part sempre de qualsevol navegació, independentment del rumb emprès?\nSi no hagués pres aquella decisió, el projecte de les «200 muses» no hauria vist mai la llum: no hauria descobert centenars de persones fantàstiques, no hauria guanyat el Premi al millor blog de creació literària Vila de Lloret 2016, no hauria publicat el llibre de les «200 muses» (per recollir en un únic volum els dos-cents textos escrits en un any) ni el llibre hauria entrat en el top 10 d’ebooks més venuts en català a Amazon durant la vigília de Sant Jordi 2016, no hauria guanyat el Premi de Sant Jordi de La Vanguardia 2016 (entre 789 participacions) ni tindria ara un conte escrit a quatre mans amb en Quim Monzó.\nTampoc no hauria escrit «Els llops ja no viuen als boscos», ni el recull de relats no hauria guanyat l’XI Premi 7lletres (el guardó de narrativa curta més ben dotat de narrativa curta en llengua catalana), ni el llibre no m’hauria donat l’oportunitat de donar veu a tots aquells nens que callen i es creuen culpables quan un «llop» els ataca, que no diuen res perquè creuen que és «normal»; que s’amaguen perquè els avergonyeix la idea que algú pugui descobrir el seu malson. Deia Tolstoi que «totes les famílies felices s’assemblen, però cada família infeliç ho és a la seva manera». Ningú no sap què s’amaga rere una porta tancada.\nI tampoc no hauria publicat «La revolució de les formigues» aquest setembre: perquè si no hagués estat una escriptora a temps complet no hauria pogut escriure l’entramat d’aquesta novel·la negra en només set mesos, i encara menys entreteixir-la amb tots els dies clau que vam viure durant l’últim semestre del 2017; perquè després de les eleccions del 21D mai no hauria llançat al Twitter la pregunta que va ser l’origen de tot («si escrivíssim una novel·la sobre tot el que hem viscut, quin tipus de novel·la seria?») ni molt menys hauria pres nota de les vostres respostes; perquè mai no hauria engegat el Verkami que va permetre la publicació de la tirada inicial de la novel·la i va més que duplicar les millors expectatives.\n«Si ara no ho fas, et despertaràs d’aquí a vint anys preguntant-te què hauria passat si…?»\nMirant enrere, una cosa tinc clara: si fa quatre anys no hagués fet el pas, d’aquí a setze anys no m’hauria pogut imaginar ni una dècima part de tot el que he viscut (i de tot el que em queda per viure encara).\nPerquè només vivint-ho podem saber com hauria estat la nostra vida si…\nPerquè només l’avui ens pertany.\n21 de gener... Avui fa un any: oferta aniversari 200 muses!\nPosted in 200 muses, Bocins de realitat, Dimarts de Carnaval, Els llops ja no viuen als boscos, Gamificació, Idees de bombera, La revolució de les formigues, LlibreLeave a comment


Sant Cebrià Recull 5\nNitroWealth PLR Membership Special ... by raju visu 58 views\nImportancia del bloque academico by Luis Pilliza 335 views\nDesarrollo de la_visita_al_rio_roch... by Dennis Zambrana Z... 112 views\nNocturnal animals by Marta Martín 42 views\nJoane presentation by Marta Martín 72 views\nEnglish proyect by Marta Martín 52 views\nPublicació d'informació municipal de Sant Cebrià de Vallalta,\n1. RECULL Butlletí d’informació Municipal de Sant Cebrià de Vallalta Número 25 - Setembre 2013 Sant Cebrià de Vallalta Parlem de l’IBI 04 Canvi a l’alcaldia de Sant Cebrià de Vallalta 02 Els comptes de l’ajuntament 06\n2. Recull Setembre 20132 Recull Setembre 20133 Pere Vega Han passat poc més de dos anys des que el ple mu- nicipal em va escollir com alcalde, un ple on els mi- litants del partit de l’oposició es pensaven que havien de governar per sempre i per això varen acudir amb crits de “manos arriba esto es un atraco”. No va ser un moment agradable. Ara bé, des d’aquell moment ha estat tot el contrari: he gaudit cada dia fent la meva feina. Ha estat un plaer. Quan vaig arribar a l’alcaldia veníem d’una forma d’administrar més semblant a la del segle passat que a l’actual perquè era poc rigorosa amb les necessitats dels nostres ciutadans i amb el control de la despesa. No hem estat un govern del sí fàcil i per tant tampoc políticament massa correcte, però hem cregut que en aquests temps s’ha de ser ponderat i sobretot sincer. No sempre es pot donar la raó o el que és encara pitjor dir, “si si si si” i després oblidar. Hem tingut molts problemes heredats i encara els te- nim però amb bon rumb es van superant. Agrair en es- pecial als treballadors municipals, el principal capital del nostre ajuntament, perquè en general han estat i estaran donant suport al nostre poble. A tots i totes ha estat un honor ser el vostre alcalde i servir al meu poble, us ho dec. Setembre 2013 Setembre 2013 Antonia Benítez Antonia Benítez de Tots per Sant Cebrià és la nova alcaldes- sa de la localitat després que el fins ara alcalde, Pere Vega (PSC), li hagi cedit l’alcaldia tal com es va acordar a principis de mandat quan es va firmar l’actual pacte de govern. Tant l’alcaldessa entrant, la primera dona que ocupa aquest càr- rec en la història de Sant Cebrià, com l’alcalde sortint han deixat clar que aquest canvi al capdavant de l’Ajuntament no implica un canvi de projecte i que el programa i el pacte de govern es mantenen tal com estava previst. A continuació, us detallem alguns fragments dels discursos de Pere Vega i d’Antonia Benítez en el ple de presa de pos- sessió. Canvi a l’alcaldia de Sant Cebrià de Vallalta Porto dos anys com a regidora d’Educació i Cultura, i em considero una aprenent en política. En contrapar- tida, porto una cinquantena d’anys formant-me com a persona, de manera autodidacta, en aquesta gran es- cola, que és l’escola de la vida. Es tracta de no deixar de ser persona per ser millor política, sinó de ser millor política aportant el millor de mi com a persona. La crisi implica que tots, ciutadans i polítics, qüestio- nem i replantegem aquelles maneres de fer, aquells models, aquells valors i aquelles actituds que fins ara ens havien estat útils, però que ara no funcionen i ens impedeixen progressar. Sé que hi haurà errades i encerts, però la prioritat serà continuar treballant en aquesta línia, amb esperit de servei, amb transparència, responsabilitat, honestedat i humilitat, aprenent dels errors propis i aliens, afron- tant les dificultats per intentar superar-les, per poder avançar en el camí de l’esperança, el progrés i la pros- peritat del nostre poble. L’actual equip de govern és un grup divers i heteroge- ni però que ha demostrat una gran voluntat al servei d’aquest poble, una importat capacitat de diàleg per arribar al consens i una gran capacitat de treball en equip deixant de banda els personalismes i aportant, en cada moment a l’equip de govern el millor de ca- dascú. Jo com alcaldessa entrant, compto amb aquest valuós suport. (A l’oposició) Espero comptar amb aquest suport i es- tic convençuda que és el que la ciutadania espera de vosaltres. Perquè en definitiva l’interès comú que tots hauríem de tenir és que el nostre poble tiri endavant, resolent entre tots els problemes municipals. “ “ “ “ “ “ “ “ “ “ “ En el seu discurs, l’alcaldessa de Sant Cebrià també va des- tacar el fet que per primera vegada a la història, la localitat té com a màxima autoritat una dona però no només a Sant Cebrià. Antonia Benítez va fer notar que amb ella a l’alcaldia es dóna la circumstància que les tres alcaldies dels muni- cipis de la Vallalta (Sant Cebrià de Vallalta, Sant Pol de Mar i Sant Iscle de Vallalta) estan ocupades per dones, fet nove- dós i que tampoc mai havia succeït fins ara. La nova alcal- dessa va dir que aquest canvi suposa un pas endavant en l’assoliment de la igualtat també a l’hora d’ocupar càrrecs en la vida política municipal. Les dones de la Vallalta\n3. Recull 4 Recull 5 Parlem de l’Impost de Béns Immobles (IBI) L’Impost de Béns Immobles (IBI) és l’impost que grava les propietats i per tant la riquesa. Quant més alt és el valor de l’immoble, més alt és el seu valor cadastral, per tant, aquesta serà la base per després aplicar el tipus de grava- men. El valor cadastral ve determinat pel Ministeri d’Hisenda i es revisa quan ho demana l’ajuntament. Com a mínim han de transcórrer 10 anys des de la darrera revisió perquè vagi a càrrec de l’organisme i no suposi una gran despesa pel municipi. En canvi, el tipus de gravamen que s’aplica sobre aquesta base el determina l’ajuntament entre un mínim i un màxim possible ( 0,4% i un 1,3%, en immobles urbans). Arran de les mesures adoptades pel govern espanyol per lluitar contra la crisi es va aprovar apujar el tipus de grava- men en un 6%. Aquest gravamen se sumava al que ja tenien aprovat els ajuntaments i es vulneraven així les competèn- cies municipals. Així, el que paguem a Sant Cebrià de Vallalta ve donat per dos factors: el valor cadastral i el tipus de gravamen. En el següent quadre veiem aquests factors quan s’han aprovat i quin ha estat l’òrgan de govern que ho ha aprovat en el nostre municipi: Revisió del valor cadastral de Sant Cebrià de Vallalta: ponència efectuada pel Ministeri a petició de l’ajuntament i aprovada per la Junta de Govern Local. ANY APROVACIÓ DE LA PONÈNCIA 2004 El tipus que s’aplica com ja hem dit és competència del ple municipal a excepció de la darrera modificació (2012) que ho ha dut a terme les Corts Generals. Vistes aquestes dades podem establir, per exemple, que Sant Cebrià de Vallalta està en línia amb Sant Pol de Mar, Tordera, Arenys de Mar i Arenys de Munt, per sota de Sant Iscle de Vallalta i Calella, i per sobre de Pineda. GRUPS POLÍTICS QUE L’APROVAREN CiU, PSC i ERC ANY APROVACIÓ DE LA PONÈNCIA 2007 2008 2012 GRUPS POLÍTICS QUE L’APROVAREN Aprovat per CiU, PSC I ERC. Vot en contra de GISC i abstenció de AIV Aprovat per CiU, vots en contra de PSC I ICV PP i CiU % TIPUS APLICAT 0,80 0,85 0,91 en el 50% dels valors residen- cials més alts i en la resta població Sant Cebrià de Vallalta Sant Iscle de Vallalta Sant Pol de Mar Canet de Mar Calella Pineda Tordera Arenys de Mar Arenys de Munt Palafolls any revisió 2004 2004 2001 2012 2010 2005 2000 2002 2000 1986 % TIPUS APLICAT 0,85 1,03 0,85 1,03 0,85 0,55 0,91 0,845 0,88 1,05 El passat 12 de juny l’ajuntament va iniciar tres projectes de col·laboració social en els quals hi participen 6 persones, dues en actuacions de jardineria i manteniment; dues més en el projecte de paleteria i dues en treballs forestals. Aquestes persones esdevenen un suport important a les tasques que la brigada municipal ha de desenvolupar al nucli urbà i a les urbanitzacions. Així s’han canviat els fanals de davant de Can Martri, s’ha reposat l’enllumenat de Can Palau o s’ha començat a fer la neteja d’herbes a les urbanitzacions. La valoració que fa l’equip de govern d’aquesta col·laboració social és molt positiva perquè a part de permetre millorar l’estat dels espais públics es facilita una ocupació a perso- nes que es troben a l’atur i que perceben una prestació de l’ajuntament que els permet complementar els seus ingres- sos. Aquests tres projectes finalitzaran el dia 11 de desembre. Davant la bona tasca que s’està realitzant, l’ajuntament sol·licitarà prorrogar els projectes actuals o dur-ne a terme de nous. Senyalització turística Sant Cebrià disposa des del mes de juliol d’una senyalit- zació turística amb un disseny conjunt, que inclou els tres municipis de la Vallalta, amb l’objectiu de promoure aques- ta zona com a submarca turística. D’aquesta manera, s’han senyalitzat els allotjaments turístics, els restaurants que es troben fora del nucli urbà i els punts d’interès que cadascun dels municipis ha considerat convenient sempre seguint un criteri conjunt. La feina realitzada fins ara representa una primera fase. En breu, es continuarà aquesta línia de treball senyalitzant tots els restaurants del municipi, equipaments municipals i al- tres elements d’interès. Mentrestant, al Parc Puigvert s’ha instal·lat un plafó infor- matiu amb informació general del municipi i dels itineraris per ara senyalitzats que tenen com a punt de sortida el propi parc. Les persones interessades es poden descarregar tota la informació captant el codi QR incorporat al propi plafó. D’altra banda, ja estan disponibles els documents en format pdf de la xarxa de camins i senders que ha senyalitzat el Consorci de Promoció Turística Costa de Barcelona Mares- me amb el suport de la Diputació i que uneixen totes les poblacions de la comarca, facilitant aquest tipus de turisme que es realitza caminant, en bicicleta o a cavall. Us facilitem l’enllaç per a accedir a tota la informa- ció: http://www.costadebarcelonamaresme.cat/index. php?part=agenda_evento&id_actividad=25997 Millores municipals amb col·laboració social Treballs forestals Al llarg d’aquest estiu s’ha procedit a la neteja de zones ver- des i parcel·les municipals de les urbanitzacions i del nucli urbà del municipi. Resta pendent la tala de diferent arbrat de les urbanitzacions que es procedirà a realitzar de cara a la tardor/hivern. D’aquesta manera, es dóna prioritat a la pre- venció d’incendis forestals. Part d’aquesta neteja s’han pogut realitzar a través del Pro- jecte de Col·laboració Social del Servei d’Ocupació de Cata- lunya. tipus aplicat als pobles del voltant L’Ajuntament de Sant Cebrià de Vallalta, en col·laboració amb l’empresa DQuality, també ha posat en marxa un codi QR del municipi on es pot accedir a una guia completa dels comerços i empreses de la localitat, a l’agenda d’activitats, a itineraris de natura i a informació del municipi que fàcil- ment es pot consultar des del mòbil. Captant el codi QR a través d’una aplicació que es descarre- ga gratuïtament als telèfons intel·ligents s’arriba al domini www.stcebria.mobi.\n4. Recull 6 Recull 7Setembre 2013 Setembre 2013 L’Ajuntament de Sant Cebrià dissenya un pla per preservar les voreres Sant Cebrià de Vallalta té sovint problemes amb les voreres insuficients o envaïdes per senyals o fanals. A més, les vo- reres són sovint poc respectades pels conductors. Davant d’aquesta situació, l’Ajuntament vol impulsar un canvi. De moment, s’han eliminat els fanals de davant de Can Martri, que s’han resituat a la façana, i es faran actuacions per treure senyals de les voreres en altres punts com el carrer Miquel Martí i Pol. Igualment, es remarca la prohibició d’aparcar a sobre de les voreres. En aquest sentit, des de l’àrea de Gover- nació s’ha iniciat una campanya explicativa. Millores urbanístiques L’Ajuntament de Sant Cebrià ha fet obres de millora a les ur- banitzacions. A més de l’asfalt de can Palau s’ha actuat per garantir el trànsit i la seguretat de les persones a les urba- nitzacions. Igualment, mentre els pous de Can Domènec no recuperin la seva capacitat d’abastiment, s’està cedint aigua a la urbanització que es trasllada en cubes des del dipòsit del costat del cementiri. Impuls del comerç local L’àrea de Comerç Urbà de la Diputació de Barcelona ha con- cedit a l’Ajuntament de Sant Cebrià de Vallalta 5.000 € per a sufragar parcialment les despeses generades l’any 2013 en la Fira de la Maduixa i les Jornades de la Tardor i del Bolet. Igualment aquests diners han de servir per a la realització d’actuacions que augmentin l’atractivitat del mercat setma- nal i la incorporació de les tecnologies de la comunicació en el teixit empresarial i comercial de Sant Cebrià. Igualment, la mateixa Diputació ha concedit un ajut de 2.764 € per a dur a terme el projecte “Menja sa i fes esport, la clau per a la teva salut”. Amb aquesta subvenció l’ajuntament vol donar continuïtat a les actuacions iniciades l’any 2008 orien- tades a la millora dels hàbits alimentaris mitjançant la com- pra i consum de productes de proximitat. Consells per utilitzar la màquina de reciclatge de l’oli Reciclar l’oli és molt necessari ja que és un gran contami- nant de les aigües. És per això que des de la regidoria de Medi Ambient de l’ajuntament es treballa des de fa molts anys en la recollida de l’oli d’origen domèstic. Actualment, Sant Cebrià disposa d’una màquina de recollida de l’oli si- tuada a l’inici del carrer Muntanya. No obstant, darrerament aquesta màquina ha patit diverses incidències degut a l’ús inapropiat que se’n fa, atès que hi ha veïns que hi aboquen directament l’oli, la qual cosa l’espatlla. Us recordem com cal utilitzar la màquina: 1.\tÉs necessari posar l’oli en un recipient de 1.2 litres que l’ajuntament dóna a cada habitatge del municipi. Qui no disposi d’aquest recipient pot passar per l’ajuntament i sense cap cost econòmic li serà proporcionat. 2.\tEls recipients plens d’oli s’han de posar dins la màquina drets i amb el tap ben tancat a la part de dalt. Per sota sortirà un pot net i buit. El personal de l’ajuntament s’adequa a les noves circumstàncies La plantilla de personal de l’ajuntament s’ha adequat a les noves circumstàncies del consistori i a la crisi. El consistori ha fet un esforç important per redimensionar el personal excedent de l’escola bressol després de la caiguda de la matrícula, hi ha 46 alumnes inscrits quan la capacitat del centre és de 96, i l’incompliment del suport econòmic de la Generalitat. Bona part del personal que no pot continuar a l’escola bressol s’ha resituat en altres serveis com els ser- veis socials. En aquest sentit, ha estat important la prepara- ció i la voluntat de les treballadores. D’altra banda, s’han amortitzat 2 places: la d’una educadora de l’escola bressol i la de la figura de l’assessora jurídica urbanística. Els comptes de l’ajuntament L’Ajuntament de Sant Cebrià no s’ha hagut d’acollir al pla de pagament a proveïdors del govern espanyol. Aquest de- cret del president Rajoy assenyalava que es podrien acollir a aquest pla aquells ajuntaments que a 30 de juny, no es tro- bessin al corrent de pagament als seus proveïdors. Atès que l’Ajuntament de Sant Cebrià no té deutes amb els proveïdors no s’ha acollit al pla. Això significa que el consistori no s’ha hagut d’endeutar més ni pagar més interessos. Des de l’ajuntament, s’han fet esforços per millorar la gestió dels recursos municipals i podem dir que s’ha aconseguit eixugar quasi un milió d’euros de dèficit entre el tancament de l’exercici 2011 i el de 2012. Un altre tema preocupant és en relació als deutes que té contrets la Generalitat amb els ajuntaments. La Generalitat, que és en aquest cas qui ens ha de pagar diverses subven- cions reconegudes al nostre ajuntament, només es compro- met a pagar una petita part del deute a data de 31 d’agost, uns 114.000 € de la subvenció corresponent a l’escola bres- sol del curs 2011-2012. Per a la resta de subvencions com per exemple la del curs 2012-2013, així com la subvenció del projecte d’urbanització de Castellar d’Índies uns 200.000 €, quedaran pendents de cobrament “sine die”, és a dir, sense previsió de pagament. La Generalitat ha manifestat que no té previsió de pagar el que queda pendent aquest any perquè no s’han aprovat els pressupostos de la Generalitat per a l’exercici 2013, i que a hores d’ara, tampoc sap ni té previsió de quan ho podrà fer efectiu. Si aquesta situació s’allarga gaire i la Generalitat no paga el deute, perjudicarà seriosament les arques municipals per- què l’’ajuntament no podrà disposar dels ingressos que li corresponen i que són necessaris per fer front a la despesa corrent. Curiosament, una vegada més es busquen solucions als problemes de qui pitjor gestiona els diners i els que inten- tem no endeutar-nos més del que podem i mirar de filar prim per complir, a fer torn d’espera a la cua per poder co- brar el que ens deuen. LIQUIDACIÓ DEL PRESSUPOST DE L’EXERCICI 2012 •\tRomanent de tresoreria per a despeses generals •\tResultat pressupostari ajustat 2012 -153.197 1.027.575 2011 -1.028.444 -56.876 El dissabte 14 de setembre, es va celebrar l’acte institucio- nal d’agermanament entre Sant Cebrià de Rosselló i Sant Cebrià de Vallalta. Per aquestes mateixes dates, ja es va fer l’any passat a Sant Cebrià de Rosselló l’acte institucional d’agermanament. D’aquesta manera, s’ha consolidat el lligam de fraternitat que servirà per potenciar unes relacions cada vegada més freqüents i fructíferes que enriquiran tots dos pobles. En un principi, va ser la coincidència de dos pobles amb un mateix nom i en un territori molt proper, el motiu que va portar el consistori a plantejar-se un possible agermana- ment, que s’afegís al que ja s’havia formalitzat amb la vila de Capolona (Itàlia). Els agermanaments creen vincles, fomenten amistats i afa- voreixen l’intercanvi. Alguns vilatans i vilatanes del nostre poble ja han viscut aquesta experiència i l’han valorat molt positivament i, de ben segur, en conserven un bon record. Per a qui encara no ho hagi experimentat, us recomanem que us sumeu a l’experiència i col·laboreu en la consolidació i manteniment dels vincles creats amb Capolona i els que es van creant amb Sant Cebrià de Rosselló. Agermanament Institucional amb Sant Cebrià de Roselló Nou enllumenat públic L’AjuntamentdeSantCebriàdeVallaltacanviaràl’enllumenat públic de tot el municipi. El nou enllumenat suposarà un estalvi econòmic anual de prop de 30.000 euros, i, alhora, permetrà reduir els índex de CO2. El canvi, que es licitarà el proper mes d’octubre, suposa la substitució de 181 làmpa- des i 218 llumeneres i comportarà una inversió de 137.000 euros. La Diada a Sant Cebrià La Diada Nacional de Catalunya es va celebrar a Sant Cebrià en un ambient festiu que fins i tot la pluja va respectar. Un centenar de veïns, entitats i grups polítics van assistir a l’acte institucional que, com cada any, es va celebrar a la plaça Onze de Setembre.\n5. Recull 8 Recull 9Setembre 2013 Setembre 2013 L’Ajuntament de Sant Cebrià publica a la web el que cobren els càrrecs electes Amb l’objectiu d’augmentar la transparència i d’oferir als ciu- tadans els comptes clars respecte a com es distribueixen els diners de tots els ciutadans que es recapten via impostos i taxes, l’Ajuntament de Sant Cebrià ha començat a publicar a la pàgina web municipal www.stcebria.cat les remuneracions dels càrrecs electes i el pressupost del consistori, on tam- bé hi ha les remuneracions dels treballadors i treballadores municipals i les subvencions atorgades a les entitats. A més, en l’afany per demostrar que la transparència no és una paraula buida de contingut, a la mateixa pàgina web s’ha inaugurat una secció que sota el títol “Memòria d’activitats” s’hi poden trobar els detalls econòmics i funcionals de les ac- tivitats que organitza l’ajuntament. Així hi ha, entre d’altres, els costos de La Fira de la Maduixa, l’arrossada, la marxa nocturna i la Half Challenge. D’altra banda, està previst també gravar els plens munici- pals i que es puguin consultar a través del lloc web perquè d’una manera còmoda, es puguin escoltar les decisions pre- ses d’interès general del municipi. Els plens municipals se celebren cada dos mesos, l’últim dijous del mes i l’entrada és lliure. D’aquesta manera, el govern espera que tothom que vulgui estar informat ho pugui estar fàcilment i, alhora, incre- mentar la participació social de la ciutadania en les decisions que s’adopten. El transport a demanda a les urbanitzacions supera els tràmits legals El transport a demanda a les urbanitzacions, que alhora suposa un servei de vigilància i de notificacions, i que és conegut popularment com politaxi, ha superat els tràmits legals. Per fer-ho, ha hagut de passar per un feixuc procés administratiu. Després que el ple municipal aprovés aquest transport amb el vot favorable de PSC, Tots per Sant Cebrià, ICV i ERC i el vot en contra de CiU i CUP el servei ha quedat aprovat atès que ni la delegació del govern, ni la Generalitat s’hi han oposat. Nova tirolina al Parc Puigvert En el marc de millora del Parc Puigvert, s’ha instal·lat una tirolina adreçada a la mainada. La tirolina arriba després que s’arrangessin els bancs. L’ajuntament pretén potenciar el parc com a centre de trobada, d’esbarjo pels infants i de relacions socials. El CESC El Centre d’Estudis Sant Cebrià, CESC, va ser fundat per Lluís Parera i Cusí l’any 1998. L’entitat va néixer a partir d’un modest projecte de 8 socis amb l’objectiu de recuperar i conservar la història local. Quatre anys més tard, compta- va, gràcies al suport municipal, amb un local social i amb 59 associats, un nombre que ha anat augmentant, amb alts i baixos, i que agrupa persones entorn d’un projecte cultural col·lectiu, que considera el CESC un punt de trobada. El fons documental del CESC està dividit en quatre seccions: Biblioteca, Arxiu, Imatge i Museu, amb un total de 9.009 en- trades. Després del traspàs del seu fundador, l’any 2010, el Centre d’Estudis continua la tasca d’arxivar el material entrant i d’informatitzar l’arxiu per modernitzar el sistema de consulta. Igualment, també persisteix en l’objectiu de donar-se a conèixer i de difondre el seu fons tant en l’àmbit local com comarcal. Tasca local En l’àmbit local, el CESC participa en moltes activitats. Cada any, guarneix l’altar major de l’església amb les Garlandes de Nadal. Es tracta d’un antic costum del segle XVI, inte- rromput l’any 1932 i recuperat l’any 2004. D’altra banda, des de fa dos anys, el CESC compta amb la col·laboració de la direcció, mestres i alumnes de l’Escola El Pi Gros per deco- rar neules de cartolina o retallar neules de paper que, ba- rrejades amb neules medievals tradicionals, contribueixen a la pervivència d’un costum que es manté en molts pocs pobles de Catalunya. Des del CESC s’han creat dues noves vocalies: una per al foment i conservació de la sardana -cada segon i quart diumenge de mes, d’octubre a juny, es ballen sardanes a la plaça de l’Església a les 12 del migdia- i una altra per coordinar els agermanaments del nostre poble amb altres poblacions. Des de l’entitat també s’ha engegat un projecte per fer arri- bar a les escoles de la Vallalta la demostració del funciona- ment de maquetes de màquines i indústries del passat, fa- bricades per un grup de socis col·laboradors: una màquina de vapor i dues industries del segle XIX, una serradora i una farga, que funcionaven amb la força de l’aigua. El Centre d’Estudis ha col·laborat, des de sempre, en totes les activitats culturals i tradicionals organitzades a Sant Ce- brià: des de la fira de la Maduixa, fins a sant Jordi, ha fet pa- nellets i ha enterrat la sardina. La conservació i difusió de la cultura, també la popular, concerneix directament l’entitat. Tasca comarcal En l’àmbit comarcal el CESC manté una estreta col·laboració amb altres Centres d’Estudi i recerca local del Maresme i amb l’Arxiu Comarcal. En memòria del seu fundador, Lluís Parera, el CESC ofereix als alumnes de la comarca una beca per a treballs de recerca de batxillerat. L’any 2012 ha col·laborat, amb informació i material del seu fons, amb un projecte didàctic sobre el paisatge de l’entorn pròxim, que un grup de mestres de les escoles de Sant Pol i de Sant Cebrià, coordinats per la directora de la nostra escola, Neus Marquès, estan fent en el marc de la Vallalta. Cal també remarcar, en l’àmbit de tot el territori, que el CESC forma part de la Coordinadora de Centres d’Estudi de parla catalana i que participa en “El Recercat”, la tro- bada anual de tots els Centres d’Estudis de Catalunya amb l’objectiu de donar a conèixer la tasca feta i el material de cada Centre d’Estudis i intercanviar les publicacions i els treballs realitzats durant l’any. Des del CESC us animem a col·laborar amb nosaltres, a donar-nos suport com a socis, a fer donació o cessió de do- cuments, fotografies, llibres o estris antics que contribui- ran a augmentar un fons documental reconegut en tota la comarca. Per posar-vos en contacte amb nosaltres: cesc- santcebria@hotmail.com El CESC disposa d’una pàgina web en construcció, que ani- rem completant, on podeu consultar les nostres activitats, documents gràfics i les nostres publicacions. L’enllaç és: http://cescsantcebria.wordpress.com Plaça Baix Montseny, 1 08396 Sant Cebrià de Vallalta L’Ajuntament rep diverses subvencions de la Diputació La Diputació de Barcelona a través del catàleg d’ajuts adreçats als municipis ha concedit diverses subvencions a l’Ajuntament de Sant Cebrià de Vallalta per dur a terme les següents actuacions: •\tRealització d’activitats de sensibilització, participació i divulgació ambiental amb el CEIP del municipi, emfa- sitzant l’estalvi energètic atès que l’ajuntament execu- tarà al municipi actuacions en el marc del Pla d’Acció per l’Energia Sostenible (PAES). •\tControl de plagues urbanes i de les colònies de gats de carrer. •\tTractament de vegetació de parcel·les no edificades. El consistori va demanar ajut econòmic per tres urbanit- zacions. Fins ara, s’ha aconseguit l’ajut únicament per Vistamar. •\tUnitat mòbil de mesura del soroll ambiental. Aques- ta unitat s’ha utilitzat per confeccionar el futur mapa acústic que ha de concloure en una normativa munici- pal de soroll.\n6. Recull 10 Recull 11Setembre 2013 Setembre 2013 Prou cagades... Sembla difícil començar un article amb aquesta mena de títol, però hi ha vega- des que cal una certa contundència per expressar el que pensem molts veïns i veïnes. Ja està be que els carrers del poble es- tiguin plens d’excrements de gossos, i com ja sabem tots, no és culpa dels pobres animals sinó dels propietaris incívics, el passeig Lluís Companys, el de les bicicletes etc.. tots una mena de camp de mines. És cert que l’ajuntament ha de conti- nuar fent esforços per lluitar contra aquesta plaga, ja sigui implementant més punts amb bosses, amb més ne- teja o més sancions. Prou cagades ja de polítics que ama- guen els seus fracassos ja siguin els barcenes o les retallades en educa- ció i sanitat que persisteixen mal- grat del govern ara d’ERC ( es deien progressistes...o simplement naciona- listes) i CiU, i que estan destrossant el nostre estat del benestar. Prou cagades de partits com la CUP, intentant que el veïns de Vistamar per- din la subvenció de 300.000 € per fer els projectes de reurbanització. Relleu a l’alcaldia El passat 1 d’agost, va ser elegida al- caldessa de Sant Cebrià, l’Antonia Be- nítez González, de la nostra agrupació d’electors independents, Tots per Sant Cebrià. És una gran satisfacció per a nosaltres, que la primera dona alcal- dessa del nostre poble, hagi estat la nostra cap de llista i a més una dona. La Vallalta, es a dir, Sant Iscle, Sant Cebrià i Sant Pol de Mar, compta amb tres dones alcaldesses. Creiem que és una fita important i merescuda per a totes les dones en general. Amb aquest relleu en l’alcaldia del nostre ajuntament, s’obre un nou pe- ríode d’un mateix projecte que es va iniciar fa dos anys amb el nostre pacte de govern. Aquesta nova etapa, s’enceta amb la mateixa il·lusió i el mateix grau de compromís del primer dia. La nostra agrupació vol reiterar el seu compromís amb el poble de Sant Ce- brià i també manifestar el seu agraï- ment a tots aquells que han confiat en nosaltres i ens han ajudat a tirar en- davant. Ara cal felicitar la nostra alcaldessa i encoratjar-la en la responsabilitat que assumeix a partir d’ara. Des de la nostra agrupació i des de l’equip de govern, ens esforçarem en donar-li tot el suport possible amb la finalitat de portar a terme el màxim de projectes i compromisos tal i com ens vàrem comprometre. Estem convençuts que els nostres representants, l’Antonia i en Joan, continuaran treballant, amb voluntat i esforç, com es habitual en ells, i que aconseguiran els objectius que Sant Cebrià necessita per millorar, avançar i prosperar. Que la salut i la feina ens acompanyi a tots per portar a terme els nostres compromisos i que el nostre poble ho pugui veure. S’obre un nou període del mateix pro- jecte que es va iniciar fa dos anys amb el nostre pacte de govern N’hi ha que han perdut el nord La vida a l’oposició és difícil; ho sabem perquè hi hem estat 4 anys. Costa pen- sar i elaborar propostes quan se sap que no sempre seran acceptades. El de l’oposició és un treball sovint sense recompensa però necessari. Necessari perquè qualsevol govern necessita altres punts de vista o altres propostes, que els aporta l’oposició; fins i tot un toc d’alerta o atenció que també dóna l’oposició. Però quan l’oposició creu que pot go- vernar sense estar al govern, que pot decidir sobre els ritmes i temps del govern, sense la responsabilitat de go- vernar, és que ha perdut el nord. No anirem a remolc de batalles i cam- panyes estèrils... No perdrem més el temps a donar resposta a qui no la vol escoltar No ens toca a nosaltres fer oposició de l’oposició. A nosaltres ens toca gover- nar i així ho fem, amb encerts i segur que també amb errors. I per governar aniria bé una oposició participativa, constructiva, crítica, amb propostes, una oposició que no perdi el nord. Però uns no volen o no poden, i l’altre no en sap i per no saber, no sap ni on té el nord. El nostre grup municipal segueix obert a la participació i a la transparència -mai n’hi ha hagut tanta com ara- a escoltar i a tirar endavant propostes. Tornem a donar la mà per treballar per un Sant Cebrià millor, convidem a rein- ventar el nostre poble cada dia. Però no anirem a remolc de batalles i cam- panyes estèrils, no deixarem de fer allò que considerem adient per al poble perquè no agradi a alguns, no escol- tarem més historietes inventades, no perdrem més el temps en donar res- posta a qui no la vol escoltar, seguirem treballant per Sant Cebrià. El país l’hem de fer entre tots i l’hem de salvar entre tots Les societats i els països són el que són en gran part pels valors. I també són el que són ja que, en determina- des ocasions, han sabut prendre deci- sions que no eren fàcils, entenent que era el millor per a ells i per als seus fills i néts. Tots lluitem cada dia tan bé com sabem per tirar el poble i el país endavant. El consens és difícil però ne- cessari. Tots hem d’anar a la una per- què els recursos són molt escassos i les prioritats són moltes. S’ha fet mol- ta demagògia innecessària, populisme gratuït, per part d’alguns que el temps posarà allà on es mereixen per haver jugat amb la bona fe de les persones. Hem sortit massivament al carrer amb la Via Catalana per demostrar al món qui som i què volem El nostre compromís per fer la consulta Iniciem el nou curs polític amb una gran necessitat de canvi, doncs és ben segur que com a país no ens podem permetre seguir en la situació actual; el canvi pel qual ens preparem i que es va desencadenar l’11 de Setembre de l’any passat, no és fruït de l’arbitri ni el caprici d’uns quants, sinó de la necessitat palpable d’obtenir els re- cursos necessaris pel manteniment de l’Estat del Benestar a Catalunya i la defensa de les nostres institucions, cultura i llengua davant d’un Estat que constantment ens juga en contra. Arri- bats a aquest punt és manifest que no- més unes institucions d’estat que ens siguin pròpies ens poden servir per a salvaguardar els nostres drets socials i llibertats nacionals, als quals tenim dret i no estem disposats a renunciar, ni és flor d’un estiu ja que com digué l’historiador francès Joseph-Napoléon Fervel “La tendresa dels catalans per la llibertat no és, en el fons, res més que un amor exclusiu per la indepen- dència absoluta”. Tots els partits polítics, però també la societat en general hem de fer una profunda reflexió No serveix de res que generin ara més conflictes com Gibraltar o l’Espanya ens roba, per tapar les cagades o que en el nostre poble treguin la senyera votada pel nostre poble en un referèn- dum com el nostre símbol nacional, per posar l’estelada. Tots els partits polítics, però també la societat en general hem de fer una profunda reflexió, la cosa comuna és la casa de tots no la de ningú i es cons- trueix cada dia aportant, no només de- manant. Visca Catalunya , visca Sant Cebrià. Independència per canviar-ho tot El procés sobiranista ens brinda l’oportunitat de construir un nou futur que no passa perquè tot segueixi igual. La classe treballadora ja fa anys que pateix les greus conseqüències d’una crisi del capitalisme que està sent aprofitada per desposseir-nos dels pocs instruments de què ens havíem dotat per a redistribuir la riquesa. El desmantellament dels serveis públics n’és una mostra. La CUP sempre ha considerat indestriable l’alliberament nacional amb la justícia social. La independència ha de servir per de- cidir el model social, polític i econòmic que volem No volem una independència tutelada per la burgesia i el capital. La indepen- dència ha de servir per decidir el mo- del social, polític i econòmic que vo- lem, ha de ser el mitjà per canviar-ho tot. El camí cap a la llibertat no passa per rescatar bancs, sinó per preguntar a la ciutadania si cal seguir a una UE que ens sotmet amb els seus ajustos pressupostaris. El poble ha de ser pro- tagonista d’aquest nou estat perquè si som on som és gràcies a la seva em- penta. Hem de fer realitat que Cata- lunya tingui el seu propi model social, promovent lleis innovadores que es corresponguin a la nostra manera de veure el món. Un Estat que no oblidi la resta dels Països Catalans, on es persegueixi el frau i la corrupció, es preservi el territori i s’aposti per una economia no especulativa. Un país on les males pràctiques de polítics sense escrúpols no tinguin cabuda com és el cas de St. Cebrià on el govern convo- ca plens d’urgència en ple mes d’agost per acomiadar treballadors públics. Això també ha de canviar. Si avui fóssim un estat independent seríem el setè país més ric de la Unió Europea La viabilitat econòmica de l’Estat Català és absoluta doncs són de sobres cone- gudes les dades econòmiques que així ho justifiquen. De fet, si avui fóssim un estat independent seríem el setè país més ric de la Unió Europea, amb una renda per càpita de 30.416 €. D’altra banda, si Catalunya fos independent es posaria fi a l’estructural dèficit fiscal al qual ens té sotmesos l’Estat Espanyol (cada dia els catalans paguem 45 M€ a l’estat que no tornen a Catalunya), amb això disposaríem de recursos més que suficients per a mantenir, quan no ex- pandir, les polítiques socials, augmen- tar les inversions i rebaixar la pressió fiscal a empreses i persones. Des de CiU estem plenament compro- mesos amb la ciutadania per portar endavant la consulta sobre l’Estat pro- pi doncs només el poble català està de- mocràticament legitimat per a decidir el seu present i el seu futur. Tenim la llibertat més a prop que mai, sabedors com som que ens hi juguem la viabilitat com a país i com a societat. El nostre país ha sortit com un clam aquest Onze de Setembre. Hem sortit massivament al carrer amb la Via Ca- talana per demostrar al món qui som i què volem. Sí, sense dubtes. I també per fer evident als ulls de la nostra gent, de tot el país, que no hi ha marxa enrere, que hi ha una majoria que vol decidir i que decidirà el seu futur. Des d’Esquerra Republicana farem tot el que estigui a les nostres mans per tal que els ciutadans de Catalunya pu- guin decidir lliurement i democràtica. Aprofitem l’avinentesa per felicitar els que han fet possible la constitució de l’ANC a Sant Cebrià.\n7. NOTES INFORMATIVES Més informació a la web municipal www.stcebria.cat L’entrada a tots els actes serà gratuïta. L’organització es reserva el dret de modificació del programa. La zona d’estacionament del pavelló, serà al “Camp d’en Bachs”, habilitat per a l’ocasió.\nNitroWealth PLR Membership Special Affiliate_Information\nDesarrollo de la_visita_al_rio_rocha\nDennis Zambrana Zambrana\nSant Cebrià Recull 4


L’il·lustrador català Ignasi Blanch és l’autor del disseny del ‘Mulla’t per l’esclerosi múltiple‘ d’aquest any. Ignasi Blanch ha creat tot un seguit de personatges, nedadors, nens, nois i noies que donaran vida al Mulla’t 2019 i que representen la societat que es mulla per l’esclerosi múltiple\nEl Mulla’t se celebrarà el diumenge 14 de juliol a les piscines amb una imatge fresca en què hi predominen els blaus i roses. Els flamencs i els nedadors són els protagonistes del cartell d’aquest any i també ho seran dels articles que es vendran durant la jornada per captar fons per l’esclerosi múltiple.\nIgnasi Blanch és l’únic representant de Catalunya i de l’estat espanyol en el projecte internacional East Side Gallery sobre el Mur de Berlín. Des de l’any 2005 coordina el projecte “Humanitzem hospitals” per a, conjuntament amb els seus alumnes d’il·lustració, aplicar en directe dibuixos de gran format als espais de pediatria de diversos hospitals. Aquesta és una proposta per facilitar als més petits l’estada als centres mèdics i ajudar-los en una etapa complicada.